ció /siˈo/ suffix
ция

ificar /i.fiˈka/ /i.fiˈkaɾ/ suffix
ифицирам

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
изи́рам

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
ло́гия

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
ДНК

AFI /ˈa.fi/ acronym
МФА

ARN /ˌaˌe.raˈe.na/ /ˌaˌe.rəˈe.nə/ acronym
РНК

Aaró pn
Аарон

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
А́вел

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Абхазия

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Авраам

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Адам

Adelaida /a.ðeˈɫaj.ða/ /ə.ðəˈɫaj.ðə/ pn
А́делейд

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Адонис
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Афганистан
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Ais de Provença pn
Екс ан Прованс

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Албания
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Коран

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Германия

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Сашо Александър

Alfons pn
Алфонсо

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Алжи́р

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Алжи́р
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
А́лпи

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Амазонка
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Америка

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Се́верна Аме́рика Северна Америка

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Южна Америка

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ pn
Анастасий

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Андора
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Андрей

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Андромаха

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
А́нглия
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Ангола
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Анка́ра

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Ана
Prenom femení

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Антигуа и Барбуда
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Антоний

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Анта́рктика

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Антверпен

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Водоле́й

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Аахен

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Аквита́ния

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Араго́н

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Аржентина
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Арме́ния
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Архимед

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Астурия

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Австралия
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Авиньон
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Азербайджа́н
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Азорски острови

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Баха́мски острови
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Бахре́йн
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Везни

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Ба́нгладеш
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados pn
Барбадос
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Барселона Барсело́на
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Вартоломей

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Бавария

Belize /beˈlis/ pn
Бели́з
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Бенедикт
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Бени́н

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Берлин

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Берму́да

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Близнаци

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Витлеем

Bhutan pn
Бута́н

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Беларус
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Бирма
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Блез
Prenom masculí

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Бохемия

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Боливия
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Бургу́ндия

Botswana pn
Ботсвана Ботсуана
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Бра́нденбург

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Бразилия
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Братислава

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Бремен

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Брюж

Brunei pn
Бруне́й
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Брюксел

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Бу́да

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
България

Burkina Faso pn
Буркина Фасо
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Буру́нди
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Варвара
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Белгия
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
би́блия
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Босна и Херцеговина
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Ка́йро

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Камбоджа
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Камеру́н
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Канада
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Зеле́ни нос
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Козирог
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carina pn
Карина
Prenom femení

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Карл

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Каталония Каталуния
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Катерина
Prenom femení

Catània /kaˈta.ni.a/ /kəˈta.ni.ə/ pn
Катания

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Кавка́з

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Ка́ин

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Лебед

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Ватикан
El Vaticà.

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ pn
Клеопа́тра
Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina Cleòpatra VII.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Колумбия
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Комори
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Константи́н
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Констанц
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Се́верна Коре́я
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Ю́жна Коре́я
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Корфу

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Ко̀ста Ри́ка
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Кот д'Ивоа́р
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Рак

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Крит
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Crist /ˈkɾist/ pn
Христо́с

Cristina /kɾisˈti.nə/ pn
Христи́на
Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Кристофър
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Хърватска
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Ку́ба
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Корсика

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Далмация

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Дама́ск Дамаск

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Дунав

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ pn
Диана

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Дания
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ pn
Диона

Djibouti pn
Джибути
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dominica /do.miˈni.kə/ /du.miˈni.kə/ pn
Домини́ка

Déu pn
Бог

EUA acronym
Аме́рика

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Еги́пет Египет
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

Eivissa /ejˈvi.sa/ /ejˈβi.sa/ /əjˈvi.sə/ /əjˈβi.sə/ /ərˈvi.sə/ pn
Ибиса

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
Салвадо́р
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Елисавета

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Обедине́ни Ара́бски Еми́рства

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ pn
Емилия
Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Хе́нри
Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Еквадор
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Еритре́я
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Скорпио́н

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Шотландия

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Словакия
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Словения
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Испания
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Съедине́ните ща́ти
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Аме́рика
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Стефан
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Естония
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Етиопия
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Ефра́т

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Евро́па Европа

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Филип

Ferran pn
Фердинанд

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Фи́джи
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Филипи́ни
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Финландия
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Фламандия

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Флоренция
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

França /ˈfɾan.sə/ pn
Фра́нция Франция
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Габо́н
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi pn
Паун

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Гент

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ pn
Гарона

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ pn
Гаскона

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Гру́зия
Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Га́на
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Гибралта́р

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Женева
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Гуиневир
Prenom femení

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
Херона

Gran Bretanya pn
Великобритания
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Григор

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Гърция
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guaiana Francesa pn
Фре́нска Гвиа́на

Guam /ˈɡwam/ pn
Гуам

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Гватема́ла
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Гернзи

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Уилям
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Екваториа́лна Гвине́я
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Малка лисица
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Гая́на
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Га́мбия
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ pn
Хаи́ти
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Елена

Higiea /i.d͡ʒiˈɛ.a/ /i.d͡ʒiˈɛ.ɛ/ /i.ʒiˈɛ.a/ /i.ʒiˈɛ.ə/ pn
Хигия

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Хондура́с
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Хонг Конг
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Унгария
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Хораций

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
ДДС

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Йе́мен
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Игнатий

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Просвещението

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Индоне́зия
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
интерне́т
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Ира́н Иран
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Ира́к
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Е́йре
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isis /ˈi.zis/ pn
Изида

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Исландия
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Израе́л
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Италия
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Иксион

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Яма́йка

Japó /ʒəˈpo/ pn
Япо́ния Япония
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Яков
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Йехова

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Джърси

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Иису́с

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Иван Йоан
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Жана
Prenom femení

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Георги

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Йорда́ния
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Йосиф

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Ю́лий

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ pn
Джу́лия

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Кабул

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Казахста́н
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Кения
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Киргизста́н
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Косово

Kuwait /kuˈvajt/ /kuˈβajt/ pn
Кувейт
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Estat de Kuwait.

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Лао́с
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lesotho pn
Лесо́то
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Латвия
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Либе́рия
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Лихтенщайн
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ pn
Лиеж

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Лисабон

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Литва
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Лъв
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Lluna /ˈʎu.na/ pn
луна

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
Лондон

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Льовен

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Люксембург
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Лива́н
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Ли́бия
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Макао

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Македония
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Северна Македония
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Мадагаска́р
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Мадрид

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Майнц

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Мала́ви
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ pn
Малди́ви
Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Майорка

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Малта
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ pn
Мала́йзия
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Marc /ˈmark/ pn
Марко

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Мария
Prenom femení d’origen cristià

Marina /məˈɾi.nə/ pn
Марина
Prenom femení

Marroc /məˈrɔk/ pn
Маро́ко
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Маракеш

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Марсилия

Mart pn
Марс Mapc
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Мартиника

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Мартин

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Матей
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
Матусал

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Маври́ций
Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Мавритания
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Майот

Melquisedec pn
Мелхиседек
Prenom masculí

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Михаил
Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Мисиси́пи

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Молдова
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Монго́лия Монголия
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Монреа́л

Montenegro pn
Черна гора

Montevideo /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.βiˈðe.o/ pn
Монтевиде́о

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Москва

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Мозамбик
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Би́рма
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Мексико
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Мона́ко Монако
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Коледа
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Намибия
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
Наполео́н

Nauru pn
Нау́ру
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Непа́л
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ pn
Никара́гуа
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Никола
Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Нико́зия

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Ниге́рия
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Нил
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Ниуе

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Норвегия
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Нова Каледония

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Но́ва Зела́ндия
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Нюрнберг

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
НА́ТО

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Оде́са

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Ома́н
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ pn
Орино́ко
Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Орион

Osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ pn
Уеска

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
О́сло

PIB /ˈpip/ acronym
БВП

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Пакиста́н
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Палау
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Панама
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Папу́а Но́ва Гвине́я

París /paˈɾis/ pn
Париж

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Вели́кден Великден

Pau /ˈpaw/ pn
Па́вел

País Basc pn
Страна на баските

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Холандия
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Ри́би

Pequín /peˈkin/ pn
Пеки́н

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Петър

Perpinyà /peɾ.piˈɲa/ /pər.piˈɲa/ pn
Перпиня́н

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Персе́й

Perú /pəˈɾu/ pn
Перу
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Пирене́и

Plutó /pɫuˈto/ pn
Плутон

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Полинезия

Polinèsia Francesa pn
Фре́нска Полине́зия

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Полша
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Португалия
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Птолемей

Puerto Rico pn
Пуерто Ри́ко
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pèricles pn
Перикъл

Qatar /kəˈtar/ pn
Ката́р
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
Велик пост

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Квебе́к

Raquel pn
Ракел
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Регенсбург

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ pn
Ралф

Rea pn
Рея
Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Обединеното кралство
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
Централноафрика́нска репу́блика
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
Демократи́чна репу́блика Ко́нго
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

República Dominicana pn
Доминика́нска репу́блика
Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

Ricard /riˈkart/ pn
Ри́чард

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Рига

Rin /ˈrin/ pn
Рейн

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Робърт
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Рим
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Румъния
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ pn
Ромео
Prenom masculí

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Русия Ру́сия
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sabina pn
Сабина
Prenom femení

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Стреле́ц

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ pn
Сюлейма́н
Prenom masculí

Samoa /səˈmo.ə/ pn
Самоа̀

Samoa Nord-americana pn
Америка́нски Само́а

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
Сан Марино
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sara pn
Са́ра

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Саксо́ния

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Себастиан
Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Сенегал
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Го́спод

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ pn
Сейше́ли
Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Сеу́л

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Сицилия

Sierra Leone pn
Сиера Леоне
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Силе́зия

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Сингапу́р
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Сиракюз

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Слъ́нце
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Сома́лия
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Шри Ланка
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Южна Африка
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Суда́н
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Ю́жен Суда́н
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Сурина́м
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Швеция
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Швейцария
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Свазиле́нд
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Саха́ра

Sàhara Occidental pn
За́падна Саха́ра

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Сърбия

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Си́рия
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Таджикиста́н
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Тайла́нд
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Тайва́н
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Танза́ния
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Бик

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Земя
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Тор

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Тибет

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Тирана

Togo pn
То́го
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Токелау

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Тома́
Prenom masculí

Tonga /ˈtoŋ.ɡə/ pn
Тонга
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Tonga.

Trinitat i Tobago pn
Тринидад и Тобаго
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Тунис
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Туркмениста́н
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Турция
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Тюри́нгия

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Тува́лу
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Чад
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

URSS /ˈurs/ acronym
СССР

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Украйна
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ pn
Уга́нда
Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai pn
Уругвай

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Узбекиста́н
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Валенсия

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Вало́ния

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Варшава

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Ватика́на

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Венецуе́ла
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Пепе́ляшка Пепеляшка

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Вене́ра

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Дева
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Уикиречник Уикире́чник

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Викто́рия
Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Виена

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Виетна́м
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Уикипе́дия Уикипедия

Víctor /ˈbik.tor/ /ˈbik.toɾ/ /ˈbik.tur/ /ˈvik.toɾ/ /ˈvik.tur/ pn
Виктор

Wallis i Futuna pn
Уолис и Футуна

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Чили
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Кита́й Китай

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Кипър
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Се́верен Ки́пър

Zimbàbue pn
Зимбабве

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Замбия
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
на е́дро
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a prop adv
близо
A poca distància, espacial o temporal.

aC acronym
пр. Хр.

abacial /a.ba.siˈaɫ/ /ə.βə.siˈaɫ/ adj
игуменски

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
абака
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
игуменка

abadia /a.baˈði.a/ n fem
абатство

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ v
понижавам
Posar quelcom més baix d'on és.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ v
изоставям
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.
No cuidar de les seves obligacions o interessos.

abandó /a.banˈdo/ n masc
изоставяне

abans /aˈbans/ adv
преди

abast /aˈbast/ /əˈβast/ n masc
достигане

abat /aˈbat/ n masc
игумен абат

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ v
абдикирам

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
корем

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
абдомина́лен

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ n fem
абду́кция

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
азбука

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
пчела
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
тъ́ртей
Abella mascle.

aberrant /a.beˈrant/ /a.βeˈran/ /ə.bəˈran/ /ə.bəˈrant/ /ə.βəˈran/ adj
отклоняващ се

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ v
пикая
Donar beure al bestiar.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
бе́здна
Fondària immensa.

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ v
[[отри́чам]] се под [[кле́тва]]

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
абхазки
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
абхазки
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablanir /a.bɫaˈniɾ/ /a.βɫaˈni/ v
размеквам
Posar bla, estovar.
Laxar, suavitzar alguna cosa.
Temperar-se.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
аблативен падеж

abocador /a.bo.kaˈðoɾ/ /a.βo.kaˈðo/ /ə.bo.kəˈðo/ /ə.bu.kəˈðo/ n masc
бунище

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ v
изливам
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ v
према́хвам

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
ненавистен

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ v
гнуся се от

abonyegar /a.bo.ɲeˈɣaɾ/ /a.βo.ɲeˈɣa/ /ə.bo.ɲəˈɣa/ /ə.bu.ɲəˈɣa/ /ə.βu.ɲəˈɣa/ v
нащърбвам

aborrallonar-se /a.bo.ra.ʎoˈnaɾ.se/ /ə.bo.rə.ʎoˈnaɾ.sə/ /ə.bu.rə.ʎu.nərˈsə/ /ə.βu.rə.ʎuˈnar.sə/ v
матирам

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
прегръдка

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ v
прегръщам
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
абревиату́ра
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
сако
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
април
Quart mes de l'any.

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ v
анулирам

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
невнима́телен
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
абсент

absis n masc
аспида

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ v
освобождавам
Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ adj masc
абсолютен

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ v
гълтам
Amarar, penetrar dins.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ adj masc
въздъ́ржан
Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstenir-se /aps.teˈniɾ.se/ /əps.tə.niɾˈsə/ /əps.təˈnir.sə/ v
въздържам се

abstinent /aps.tiˈnen/ /aps.tiˈnent/ /əps.tiˈnen/ /əps.tiˈnent/ adj
въздържан

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
абстра́кция

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ adj masc
абстрактен

absurdament /apˌsur.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈment/ /əpˌsur.dəˈmen/ /əpˌsur.ðəˈmen/ /əpˌsuɾ.ðəˈment/ adv
абсурдно

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
отсъ́ствие

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
изоби́лен

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
изобилие

abús /aˈbus/ n masc
злоупотреба

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ v
завършвам

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
акаде́мия
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
академик
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
академик
Membre d'una acadèmia.

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ v
лагерувам

acaramel·lar /a.ka.ɾa.meɫˈɫa/ /a.ka.ɾa.meɫˈɫaɾ/ /a.ka.ɾa.meˈɫa/ /ə.kə.ɾə.məɫˈɫa/ /ə.kə.ɾə.məˈɫa/ v
карамелизирам

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ v
ми́лвам
Fer carícies, tractar amb afecte.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
акселера́ция
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ v
ускоря́вам
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
ударе́ние акцент
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ v
акцентирам
Donar o prendre més importància.
Posar un accent gràfic o titlla.

acceptable /ak.sepˈta.bɫe/ /ak.sepˈta.βɫe/ /ak.sepˈtab.bɫe/ /ək.səpˈta.βɫə/ /ək.səpˈtab.bɫə/ adj
допустим

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ v
приемам
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accessibilitat /ak.se.si.βi.liˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
достъпност
Qualitat de ser accessible, receptivitat

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
злополу́ка ава́рия
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
случа́йно

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
де́йствие
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
акция
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
стомана

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
киселинност

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ v
подкислявам

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
ацидоза

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ v
акламирам
Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.
Nomenar algú per aclamació.

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ v
избистрям
Posar en clar, declarar, explicar alguna cosa.

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ n fem
връхна точка

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
акне

acoblar /a.kobˈbɫa/ /a.koˈbɫaɾ/ /a.koˈβɫa/ /ə.kobˈbɫa/ /ə.kubˈbɫa/ /ə.kuˈβɫa/ v
свързвам
Unir dues peces de manera que entrin l'una dins de l'altra.

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ v
приве́тствам
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ v
уволня́вам
Despatxar de la feina, donar comiat.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
привикване
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ v
нагаждам
Ordenar, posar en el forma deguda.

acompanyament /a.kom.pa.ɲaˈmen/ /a.kom.pa.ɲaˈment/ /ə.kom.pə.ɲəˈment/ /ə.kum.pə.ɲəˈmen/ n masc
съпровод
(esports de pilota) Acció de prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
(bàdminton) Falta consistent a retenir el volant sobre la raqueta durant l'execució d'un cop.

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ v
акомпанирам
Anar en companyia d'una o moltes persones.
(esports de pilota) Prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.

aconsellable /a.kon.seˈʎa.bɫe/ /a.kon.seˈʎa.βɫe/ /a.kon.seˈʎab.bɫe/ /ə.kon.səˈʎab.bɫə/ /ə.kun.səˈjab.bɫə/ /ə.kun.səˈʎa.βɫə/ /ə.kun.səˈʎab.bɫə/ adj
желателен

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ v
съветвам

acord /aˈkɔɾt/ n masc
ако́рд
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ v
съгласявам
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
хармо́ника акордеон

acostar /a.kosˈta/ /a.kosˈtaɾ/ /ə.kosˈta/ /ə.kusˈta/ v
акостирам
(nàutica) Arrambar el costat d'una nau.

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ v
свиквам
Fer que algú prengui el costum de fer alguna cosa.
Tenir de costum.
(pronominal) Prendre el costum de fer alguna cosa.

acotxar /a.koˈt͡ʃa/ /a.koˈt͡ʃaɾ/ /ə.koˈt͡ʃa/ /ə.kuˈt͡ʃa/ v
подпъхвам
Fer que la roba abrigui bé algú, sobretot en el llit.

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ n fem
прираст
(economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
акредита́ция

acreditar /a.kɾe.ðiˈta/ /a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /ə.kɾə.ðiˈta/ v
акредитирам
Abonar, donar reputació a alguna persona o cosa.
Donar proves de la certesa d'alguna cosa.

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
акроба́тика
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
акрофобия

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
акромега́лия

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
безцветен

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
акроним
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
акростих

acta /ˈak.ta/ n fem
протоко́л

acte /ˈak.te/ n masc
акт
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.

actini /əkˈti.ni/ n masc
акти́ний актиний

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
нагласа

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
активен
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ n masc
актив
Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ v
активизирам
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
де́йност активност

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
актьо́р актьор

actriu /akˈtɾiw/ n fem
актри́са актриса

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
представле́ние
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
текущ

actualitat /ak.tu.a.ɫiˈtat/ /ək.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
актуалност

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
aктуализирам актуализирам

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
понастоящем

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ v
играя

acudit n masc
анекдо́т
Dita aguda, enginyosa.
виц
Història breu còmica d’intenció humorística.

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ v
акумулирам
Ajuntar i amuntonar.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
акупункту́ра

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
внимателно

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
обвине́ние

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ v
обвиня́вам
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
вини́телен
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
вини́телен
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
акация

acètic /aˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
ацетилов

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
приспособяване адаптация
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ v
приспособявам

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
зави́симост

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
доба́вка
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
наркома́н
Persona molt inclinada a alguna cosa.

adduir /a.ðuˈi/ /a.ðuˈiɾ/ /ad.duˈi/ /əd.duˈi/ v
изтъквам

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
адекватен

adherir /a.ðeˈɾi/ /a.ðeˈɾiɾ/ /ə.ðəˈɾi/ v
прилепвам

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
лепе́нка
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ adj
близък

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
прилагателно име

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
управле́ние

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ v
администри́рам

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
административен

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
адмира́ция

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ v
адмирирам
Mirar, contemplar amb admiració.

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
приемане

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
тор
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
кожарска работилница

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
девойка юноша
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
девойка юноша
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
юношество

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ adj masc
бо́лен

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ v
осъзнавам

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
осиновяване

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ v
осиновя́
Afillar un estrany.
Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ v
боготворя́
Honrar, reverenciar amb culte exterior.

adormit /a.ðoɾˈmit/ /ə.ðoɾˈmit/ /ə.ðurˈmit/ adj
заспал

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ v
придобивам
Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
адреналин

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
адрéс адрес
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ v
адреси́рам
(pronominal) Dirigir-se a algú.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
въ́зрастен
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
въ́зрастен
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulterar /a.ðuɫ.teˈɾa/ /a.ðuɫ.teˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.təˈɾa/ v
фалшифицирам

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
прелюбодея́ние

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
наречие

advers /adˈbɛrs/ /adˈbɛɾs/ /adˈvɛɾs/ /əbˈvɛɾs/ /ədˈbɛrs/ adj masc
враждебен

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
проти́вник

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ v
предупреждавам
Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
предупрежде́ние

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ v
застъпвам се за

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
адвокат

adéu /əˈðew/ Interjection
ча́о
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
блуден
Que comet o implica adulteri.

aero- prefix
а́еро-

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
съд на въздушна възглавница

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
самолет
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
аерона́втика

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
летище

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
аерозо́л

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ v
въздействам
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
обич
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
любящ

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ v
прибавям
Augmentar, posar-ne més.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ n masc
връзка
Cosa rellevant a fer.
Ocupació que requereix treball o atenció.

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
афганистански

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ v
акордирам
Trempar els instruments dels músics.
Cantar, sonar amb afinació.

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
афините́т

afirmació /a.fiɾ.ma.siˈo/ /ə.fir.mə.siˈo/ n fem
твърдение

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
наставка
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
афоризъм

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
сполучливо

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ adj masc
късметлийски

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
африкански
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
африканец
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
африкаанс африкански

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ v
взе́мам вземам
Prendre amb la mà alguna cosa.

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
дне́вен ред

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ v
коленича

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
аге́нт
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
аге́нт
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
агностици́зъм

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
агности́к

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
агония

agonitzar /a.ɣo.niˈd͡za/ /a.ɣo.niˈza/ /a.ɣo.niˈzaɾ/ /ə.ɣo.niˈd͡za/ /ə.ɣu.niˈd͡za/ v
агонизи́рам
Estar el malalt en l'agonia de la mort.

agosarat /a.ɣo.zaˈɾat/ /ə.ɣo.zəˈɾat/ /ə.ɣu.zəˈɾat/ adj masc
дързък

agost /əˈɣost/ n masc
август
Vuitè mes de l'any.

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ v
харе́сам
Complaure, acontentar, donar gust.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ v
благодара

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
агра́рен

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
вкиснат

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
агрега́т
Conjunt de coses o persones unides.
аташе́
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
агреси́вен

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
агреси́вност

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
агре́сия

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ v
влошавам
Fer tornar més greu una situació.

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
земеделие агрикулту́ра

agrimensor /a.ɣɾi.menˈso/ /a.ɣɾi.menˈsoɾ/ /ə.ɣɾi.mənˈso/ n masc
землеме́р

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
агроно́мия

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
земеде́лски

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ n masc
агроно́м

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
игла
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla de cap n fem
игла

agulleta /a.ɣuˈʎe.ta/ /ə.ɣuˈjɛ.tə/ /ə.ɣuˈʎə.tə/ /ə.ɣuˈʎɛ.tə/ n fem
морска игла
agulla (Syngnathus tenuirostris)

agut /əˈɣut/ adj masc
акутен

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
ага́

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
аге́нтство

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
вчера
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
вода́ вода
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aiguafort /ˌaj.ɣwaˈfɔɾt/ /ˌaj.ɣwəˈfɔrt/ n masc
офорт

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
аквамарин

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
мочурище

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ n masc
ракия

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
терпенти́н

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
аймара
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
аймара
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
аймара
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
въ̀здух въздух
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ v
проветрявам

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
тесла́

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
моти́ка

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ v
вдигам
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
подми́шница

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
кран
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així així adv
бива

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ Interjection
няма проблем

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
по́мощ помощ
(antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
помо́щник
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ v
пома́гам помагам

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
кметство
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ v
обединя́
Unir unes coses amb altres.
En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ v
нагласявам
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
Arreglar alguna cosa a allò que és just.

ala /ˈa.ɫa/ n fem
крило
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
алабастър
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
дестилатор

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
аларма
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ v
алармирам

alat /aˈɫat/ /əˈɫat/ adj masc
крила́т

alatzà /a.ɫaˈd͡za/ /ə.ɫəˈd͡za/ adj masc
дорест

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
зора
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
зори

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
албански Албански
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
албатрос

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
кайси́я кайсия

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ n masc
кайсия

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
патладжа́н

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
патладжа́н патладжан

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
албинизъм

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
блескач

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
албумин

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
алкалоид

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
алкохол

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ n masc
алкохоли́зъм

alcoholitzar /aɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /aɫ.ko.o.ɫiˈza/ /aɫ.ko.o.ɫiˈzaɾ/ /əɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /əɫ.ku.u.ɫiˈd͡za/ v
алкохолизирам

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
алкохо́лик
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
алкохо́лик
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
алдехид

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ adj masc
случаен

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
радост
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
немски
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
Немски немски
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
ши́ло

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
тревога

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
перка плавник
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
а́лфа

alfabet /aɫ.faˈbet/ adj masc
грамотен

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
азбука

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ n masc
люцерна

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
офицер

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ n fem
дисаги

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
босилек

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
водорасло

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
алжирски
Relatiu a Algèria.

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
алгоритъм

algun /aɫˈɣun/ adj masc
няколко

algú /aɫˈɣu/ pronoun
някой

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
обединение
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Pacte, convenció.
Connexió o parentiu contret per via de casament.

aliat /a.ɫiˈat/ /ə.ɫiˈat/ n masc
съюзнически
Cadascun dels membres d'una aliança i en especial els pertanyents a la mateixa aliança de la que hom parla.

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
кле́щи

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
отчуждаване
Acció o efecte d'alienar.
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
хранене

all /ˈaʎ/ n masc
чесън чеснов лук
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ v
удължавам
Fer més llarga una cosa.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
лави́на лавина

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ v
бозая

alleugerir /a.ʎew.d͡ʒeˈɾi/ /a.ʎew.d͡ʒeˈɾiɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈɾi/ v
осветявам
Fer més lleugera o menys pesada alguna cosa.

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ v
успокоявам

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ v
освободя́
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

alligar /a.ʎiˈɣa/ /a.ʎiˈɣaɾ/ /ə.ʎiˈɣa/ v
обединявам се

allioli /ˌa.jiˈɔ.ɫi/ /ˌa.liˈɔ.li/ /ˌa.ʎiˈɔ.ɫi/ n masc
аиоли

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ v
изглаждам
Posar llisa alguna cosa.
Igualar, posar planes i llises les parets.

allunatge n masc
прилуняване

allà /aˈʎa/ adv
там

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
алмана́х

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
поне́

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
адмирал

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
милости́ня милостиня

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
чучули́га
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).
карагьоз
(peixos) Peix de la família dels clupeids que viu al Mediterrani i que remunta els rius per la reproducció (Alosa agone).

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ n masc
алод

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
алпака

alquibla n fem
ки́бла
Direcció cap on els musulmans s'orienten per pregar, cap a la Meca.

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
алхимик

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
алхи́мия

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
висок
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
висо́к
Situat en un punt elevat.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
олта́р олтар

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
високоговори́тел

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
промяна
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ v
проме́ням
Modificar, canviar.

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ v
редувам се

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
алтернати́вен

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
плато

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
друг

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
алтруи́зъм

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
висота

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
сти́пца

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
алуминий алуми́ний

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
авокадо

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
алвео́ла
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

al·legar /a.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣaɾ/ /ə.ɫəˈɣa/ /əɫ.ɫəˈɣa/ v
твърдя
Confirmar alguna cosa citant algun fet, autoritat o testimoni.
(dret) Portar l'advocat lleis, autoritat i raons en defensa del dret del seu client.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
алего́рия

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
алел

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
алелу́я

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
алигатор

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
алитерация

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
халюцина́ция

al·lucinar /a.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈnaɾ/ /ə.ɫu.siˈna/ /əɫ.ɫu.siˈna/ v
халюцинирам
(intransitiu) Veure o percebre coses inexistents considerant-les com a reals.

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
алю́зия

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
але́ргия

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
алергичен

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
лост

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
вдишване дъх

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ v
кри́я
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amalgamar /a.maɫ.ɣaˈma/ /a.maɫ.ɣaˈmaɾ/ /ə.məɫ.ɣəˈma/ v
амалгамирам
Barrejar i unir argent viu (mercuri) amb altres metalls.
En sentit ampli, barrejar.

amanerat /a.ma.neˈɾat/ /ə.mə.nəˈɾat/ adj
маниерен

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
сала́та салата

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ n fem
мухомо́рка

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
любо́вник
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ v
оби́чам

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ v
дебаркирам
Posar-se un hidroavió sobre la mar.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
горчив
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
горчивина

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ v
акостирам
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amazona /a.maˈzo.na/ /ə.məˈzo.nə/ n fem
амазонка
Genet quan és una dona.
Dona atlètica, viril, guerrera.

amb /am/ preposition
с със
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
амбаса́да

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
пра́теник

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
амби́ция

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
обстано́вка
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
двойствен

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
кехлибарен

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
кехлиба́р
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
амбро́зия

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ adj masc
амбулато́рен
Relatiu al fet de caminar.
(medicina) Que permet al malalt moure’s, que no ha de fer llit.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
бъ́рза по́мощ

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
запла́ха

amenaçador /a.me.na.saˈðo/ /a.me.na.saˈðoɾ/ adj masc
заплашителен
Que amenaça.

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ v
запла́швам заплашвам

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
амери́ций америций

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
америка́нец
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
америка́нец
habitant d'Amèrica
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
аметист
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
аметист
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
баде́м бадем

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
земново́дно амфи́бия
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ n masc
амфитеа́тър

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
а́збест

amic /aˈmik/ n masc
приятел
Que té amistat.

amistat /a.misˈtat/ n fem
приятелство
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
дружелю́бен

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
амни́стия

amnistiar /am.nis.tiˈa/ /am.nis.tiˈaɾ/ /əm.nis.tiˈa/ v
амнистирам

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
амнезия

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ v
поучавам
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
любо́в любов
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ v
погасявам
Redimir el capital.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ adj masc
влюбчи́в

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
а̀мпер

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
широ́к
Que té unes mides grans en amplària.

amplificar /am.pɫi.fiˈka/ /am.pɫi.fiˈkaɾ/ /əm.pɫi.fiˈka/ v
увеличавам

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
амплитуда

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
бутилка
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
ампутация

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ v
ампутирам

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
амуле́т

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
наго́ре
En direcció de baix a un lloc més alt.

amén /əˈmen/ Interjection
ами́н

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
сли́вица

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
анахрони́зъм

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
анаграма

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
неграмотен

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
неграмотност

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ v
анализи́рам

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
аналогия
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

anamnesi /a.namˈnɛ.zi/ /ə.nəmˈnɛ.zi/ n fem
анамнеза

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ v
оти́вам отивам
Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
ана́рхия

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
анархизъм

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
анатомия

anatomitzar /a.na.to.miˈd͡za/ /a.na.to.miˈza/ /a.na.to.miˈzaɾ/ /ə.nə.to.miˈd͡za/ /ə.nə.tu.miˈd͡za/ v
анатомизирам

anca /ˈaŋ.kə/ n fem
ханш

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ v
закотвям

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
андрои́д

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
пръстен
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ v
анестезирам

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
анестезия

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
ъ́гъл
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
прав ъ́гъл

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
англосаксо́нски
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
англосаксо́нски
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
английски
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
змио́рка

anguila elèctrica n fem
електрическа змиорка

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
мъче́ние

animació n fem
анима́ция

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
живо́тно

animar /a.niˈma/ /a.niˈmaɾ/ /ə.niˈma/ v
вживявам
Encoratjar, donar suport per fer una cosa.

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
вче́ра вечерта́
Nit acabada de passar, anit passada

anivellar /a.ni.veˈʎaɾ/ /a.ni.βeˈʎa/ /ə.ni.vəˈʎa/ /ə.ni.βəˈʎa/ v
заравнявам
Posar un pla en posició horitzontal justa.

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
годи́шнина
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
анион

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
ане́ксия

anodí /a.noˈði/ /ə.noˈði/ /ə.nuˈði/ adj masc
намаляващ болката

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ v
именувам
Posar nom.

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
необичаен

anormalitat /a.noɾ.ma.ɫiˈtat/ /ə.noɾ.mə.ɫiˈtat/ /ə.nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
ненормалност

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
анорексия

anorèxia nerviosa n fem
анорексия нервоза

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
дръжка
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
безпоко́йство

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ adj masc
горящ от желание

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
лос
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
анте́на антена
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ adj
преден

antibiòtic n masc
антибио́тик

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
очакване

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
антитяло

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
aнтифаши́зъм

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
античност

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
антимон

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
антисемитизъм

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
антология

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
антропоцентризъм

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
антрополо́гия

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
противоотро́ва противоотрова

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
антилопа

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
антипод
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
антони́м
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
годишен

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
пръстеновиден
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ v
отменям
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
обя́ва
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
рекла́ма
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
ди́ктор
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ v
анонсирам
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.
(esports de raqueta) Comunicar en veu alta, l'àrbitre o el jutge de cadira, la puntuació obtinguda al llarg d'un partit, les accions no vàlides, etc.

anus /ˈa.nus/ n masc
анус

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
година
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs n masc
високосна година

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
а́гне

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
годи́ни
Forma plural de any.

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
аналоги́чен

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
ана́лиз
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
анекдо́т

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
анемия

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
анасон
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
анони́мен
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
аорта

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
гася
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
витри́на
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ v
паркувам

aparell /a.paˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾəʎ/ /ə.pəˈɾɛj/ n masc
органи
Prevenció, preparatiu, disposició, reunió d'allò que es necessita per algun objecte.
Pompa, ostentació.

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
външност

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
появяване

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
появявам се
Presentar-se a la vista impensadament.

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
апа́тия

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ v
кърпя

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
обжалване
(dret) Acció d'apel·lar.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ n masc
аперити́в
Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

api n masc
целина керевиз

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
аплодисме́нти

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ v
аплодирам

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
приложе́ние

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
апокали́псис

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
апогей
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

apologitzar /a.po.ɫo.d͡ʒiˈza/ /a.po.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /a.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.pu.ɫu.ʒiˈd͡za/ v
извиня

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
апоптоза

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ n fem
апозиция

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ v
басирам се
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

apostrofar /a.pos.tɾoˈfa/ /a.pos.tɾoˈfaɾ/ /ə.pos.tɾoˈfa/ /ə.pus.tɾuˈfa/ v
апострофирам
Escriure un apòstrof.
Dirigir un apòstrofe a algú.

aprehendre /a.pɾeˈen.dɾe/ /ə.pɾəˈən.dɾə/ /ə.pɾəˈɛn.dɾə/ v
дола́вям
Arribar a imaginar, copsar.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ v
у́ча се уча се

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
учене

aprimar /a.pɾiˈma/ /a.pɾiˈmaɾ/ /ə.pɾiˈma/ v
изтънявам
Fer tornar més prim.

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ n fem
одобре́ние

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ v
одобря́
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
приблизи́телно о́коло

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
дарба

apuntador /a.pun.taˈðo/ /a.pun.taˈðoɾ/ /ə.pun.təˈðo/ n masc
по́йнтер
(informàtica, programació) Tipus de dada capaç de contenir una adreça de memòria que assenyala una altra dada, típicament la que assenyala el contingut d'una variable.

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
домо́гвам се
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.

apunyegar /a.pu.ɲeˈɣa/ /a.pu.ɲeˈɣaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɣa/ v
удрям с юмрук

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
апатичен

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
приложе́ние
Òrgan o membre subordinat a una altra.

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
апо́стол апостол

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
акварел

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
аква́риум аквариум
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
во́ден

aquí /aˈki/ adv
ту́ка
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
акведу́кт

ara /ˈa.ɾa/ adv
сега

arabesc /a.ɾaˈbesk/ /ə.ɾəˈbəsk/ /ə.ɾəˈbɛsk/ /ə.ɾəˈβɛsk/ n masc
арабеск

arabització /a.ɾa.bi.za.siˈo/ /a.ɾa.βi.d͡za.siˈo/ /ə.ɾə.βi.d͡zə.siˈo/ n fem
арабизация

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
плуг

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
староарамейски език
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
паяк
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
трънка
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
ми́то

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ adj masc
произволен
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
кумарка

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
дърво́ дърво
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
дърво
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre de l'amor n masc
див рожков

arbust /aɾˈbust/ n masc
храст

arc n masc
лък
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
арка дъга
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
небесна дъга

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
стар

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
архаизъм
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ n masc
архонт

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ adj
горещ

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
аре́на
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
херинга
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arenga /aˈɾeŋ.ɡa/ /əˈɾəŋ.ɡə/ /əˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
публична реч
Discurs, en especial quan està pensat per a exaltar els ànims al públic.

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
сребро́

argentat /aɾ.d͡ʒenˈtat/ /ər.ʒənˈtat/ adj masc
сребрист

argentí /ər.ʒənˈti/ adj masc
аржентински
Que fa el so o té el color de plata.
Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ n masc
аржентинец
Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
глина

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
сленг

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
аргумент

argumentació n fem
аргументация

argó /ərˈɡo/ n masc
аргон

ari /ˈa.ɾi/ adj masc
ари́йка

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
аристократически

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
аристокра́т

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
аритме́тика

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
оръ̀жие оръжие
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca n fem
хла́дно оръ́жие

arma de destrucció massiva n fem
оръ́жие за ма́сово поразя́ване
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
армада

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
бронено́сец

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
броня́
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ v
армирам
Proveir d'armes ofensives o defensives.
(handbol, pilota basca) Disposar el braç en la postura adequada per fer un llançament.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
шкаф

armeni /ərˈmɛ.ni/ adj masc
арменски

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
жиле́тка

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
моле́ц молец
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aromatitzar /a.ɾo.ma.tiˈd͡za/ /a.ɾo.ma.tiˈza/ /a.ɾo.ma.tiˈzaɾ/ /ə.ɾo.mə.tiˈd͡za/ /ə.ɾu.mə.tiˈd͡za/ v
ароматизирам

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
а́рфа арфа

arponar /ar.poˈna/ /aɾ.poˈna/ /aɾ.poˈnaɾ/ /ər.puˈna/ /əɾ.poˈna/ v
харпуни́рам

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
харпу́н

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
архиепископ

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
археология

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
археоло́г

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
архите́кт архитект

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
архитектура архитекту́ра
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
архитра́в

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
обица́

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ adj masc
необмислен

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
корен
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrel quadrada n fem
квадра́тен ко́рен

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
аре́ст

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ v
аресту́вам

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
присти́гане
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ v
стигам пристигам
Anar a la destinació, acabar el moviment.

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ v
рискувам

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
арога́нтен

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
арпа

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ v
вла́ча
Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
бръ̀чка
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.

arrugar /a.ruˈɣa/ /a.ruˈɣaɾ/ /ə.ruˈɣa/ v
смачквам

arròs /aˈrɔs/ n masc
ори́з ориз

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
арсен

art n
изку́ство изкуство
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
изкуство
Recreació d'una realitat amb obres creades

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
занаят

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
занаятчия
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
член
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
статия́ статия
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
ста́ва става
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

articular /ar.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /ər.ti.kuˈɫa/ /ər.ti.kuˈɫar/ v
артикулирам
Crear algun lligam entre dos elements d'un conjunt, en especial quan no és un lligam rígid.
(pronominal) Crear-se algun lligam entre dos elements d'un conjunt. En especial quan no es un lligam rígid.
Els animals i en especial les persones, fer sons amb la boca, les cordes vocals i altres parts relacionades.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
изку́ствен

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
артиле́рия

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
худо́жник художник

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
артри́т

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
остеоартрит

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
артерия арте́рия
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artísticament /arˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈment/ /ərˌtis.ti.kəˈmen/ /əɾˌtis.ti.kəˈment/ adv
артистично

arxiduc /ˌar.ʃiˈðuk/ /ˌaɾ.t͡ʃiˈðuk/ n masc
ерцхерцог

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
архипела́г

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
архи́в
Lloc de conservació i consulta de documentació.

arxivar /ar.t͡ʃiˈβa/ /aɾ.t͡ʃiˈvaɾ/ /aɾ.t͡ʃiˈβa/ /əɾ.ʃiˈva/ v
архивирам

as /ˈas/ n masc
ас
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
азбест

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ v
изгрявам
Anar cap amunt.

ascensió /a.sen.siˈo/ /ə.sən.siˈo/ /əs.sən.siˈo/ n fem
възход
Acció d'ascendir.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
асансьо́р лифт

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
аскети́чен

ase /ˈa.zə/ n masc
магаре
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
асфа́лт

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ n fem
задушаване

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
убе́жище
Lloc protegit per als perseguits.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
азиатски
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ n masc
азиа́тски
Natural de l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
а́стма астма

aspecte /asˈpɛk.te/ /əsˈpek.tə/ /əsˈpɛk.tə/ n masc
аспект

aspiració n fem
амбиция

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
прахосмука́чка прахосмукачка

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ v
домогвам се
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
груб
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ v
имам вкус на
Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
есе
Acció que serveix per posar a prova una idea.
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assajar /a.saˈd͡ʒa/ /a.saˈd͡ʒaɾ/ /a.saˈʒa/ /ə.səˈd͡ʒa/ /ə.səˈʒa/ v
репетирам

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
уби́йство

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
уби́ец убиец
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
жа́ден
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assegurar /a.se.ɣuˈɾa/ /a.se.ɣuˈɾaɾ/ /ə.sə.ɣuˈɾa/ v
застраховам

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
асамблея

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
посе́лище

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ adj masc
напорист
Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

asservir /a.serˈβi/ /a.seɾˈviɾ/ /a.seɾˈβi/ /ə.sərˈbi/ /ə.səɾˈvi/ v
закрепостявам

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ n masc
тормо́з

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ v
обкръжавам
Encerclar una plaça forta per combatre-la.

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
асимилация
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ v
асимилирам
Fer que dues coses siguin similars.

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ v
асистирам

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
по́мощ
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.
асистенция
(esports de pilota) Passada dirigida a un jugador més ben situat que fa possible la consecució d'un gol o una cistella.
(beisbol) Passada d'un defensor que fa possible l'eliminació d'un o més adversaris.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
асоциа́ция

associar /a.so.siˈa/ /a.so.siˈaɾ/ /ə.so.siˈa/ /ə.su.siˈa/ v
асоциирам

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ v
зае́мам

ast /ˈast/ n masc
шиш

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
звезди́чка

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
астероид

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
астрология

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
астрона́вт

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
астрономия

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
астролог

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ adj masc
хитър

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
нападе́ние
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ v
нападам
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
атеи́зъм

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
внима́ние
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
внима́телен
Que posa atenció, interès, cura.

atenuar /a.te.nuˈa/ /a.te.nuˈaɾ/ /ə.tə.nuˈa/ v
намалявам

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ v
приземявам се

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
приземяване

ateu /aˈtɛw/ adj masc
атеи́ст

atiar /a.tiˈa/ /a.tiˈaɾ/ v
подклаждам
Remenar els tions d'un foc perquè entri aire i cremi millor.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
а́тлас
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
атле́т

atlètic /adˈɫɛ.tik/ /aɫˈɫɛ.tik/ /əɫˈɫɛ.tik/ adj masc
атлетичен

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
атмосфера
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atomitzar /a.to.miˈd͡za/ /a.to.miˈza/ /a.to.miˈzaɾ/ /ə.to.miˈd͡za/ /ə.tu.miˈd͡za/ v
атомизирам

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ v
грабя
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
атракцио́н

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
привлека́телен
Que atreu

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ v
улавям

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ v
привличам

atrofiar /a.tɾo.fiˈa/ /a.tɾo.fiˈaɾ/ /ə.tɾo.fiˈa/ /ə.tɾu.fiˈa/ v
атрофирам

atroç /aˈtɾos/ adj
брутален

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
атрофия

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
прекратяване
Parada de l’activitat, la feina o el procés productiu.
спасяване
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ v
спи́рам
Detenir, fer parar.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
апчих

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
черен кехлибар

atzarós /ad.zaˈɾos/ /əd.zəˈɾos/ adj masc
опасен

atzavara /a.d͡zaˈva.ɾa/ /a.d͡zaˈβa.ɾa/ /ə.d͡zəˈva.ɾə/ n fem
столетник

atzur /əˈd͡zur/ n masc
лазур

atàvic /aˈta.vik/ /aˈta.βik/ /əˈta.vik/ adj masc
атавистичен

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
слу́хов апара́т

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
нарастване

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ v
нара́ствам

auguri /awˈɣu.ɾi/ /əwˈɣu.ɾi/ n masc
авгурия

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
слу́шалки

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
кардаминова пеперуда

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ n fem
ухо на предсърдието
Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

auscultar /aws.kuɫˈta/ /aws.kuɫˈtaɾ/ /əws.kuɫˈta/ v
аускултирам

auspici /awsˈpi.si/ /əwsˈpi.si/ n masc
знамение

austral /awsˈtɾaɫ/ /əwsˈtɾaɫ/ adj
южен

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ adj masc
австрали́ец
Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ n masc
австрали́ец
Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
австри́йски австрийски
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
австри́ец австриец
Habitant d'Àustria

autenticar /aw.ten.tiˈka/ /aw.ten.tiˈkaɾ/ /əw.tən.tiˈka/ v
проверявам автентичността на

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
автенти́чност

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
автобиогра́фия

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
автобу́с автобус

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
самооблада́ние

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
самоук

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ n masc
автого́л

autografiar /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈa/ /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌaw.to.ɣɾə.fiˈa/ /ˌaw.tu.ɣɾə.fiˈa/ v
подписвам

automatitzar /ˌaw.to.ma.tiˈd͡za/ /ˌaw.to.ma.tiˈza/ /ˌaw.to.ma.tiˈzaɾ/ /ˌaw.to.mə.tiˈd͡za/ /ˌaw.tu.mə.tiˈd͡za/ v
автоматизирам

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
автомати́чен

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ adv
автоматично

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
автоно́мия

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
самоненавист

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
автомагистрала автострада

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ n masc
автопортрет

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
авторита́рен

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
авторитари́зъм

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
власт

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
одобре́ние

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ v
авторизирам

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
автенти́чен

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
автокра́т

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
автохто́нен

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
автогра́ф

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
автоно́мен

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
аутопсия

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
допълнителен
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ n neut
спомага́телен
Persona que col·labora o ajuda en un treball, una activitat.

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
надолу

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ v
бунтувам се

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
оценяване

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ v
оценявам
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
предимство
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantatjosament /a.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /a.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /ə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
изгодно

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
предмишница

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
аванга́рд
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
алчен

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
повреда
Fallada mecànica.

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
алчност

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
ле́шник

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
бездна

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
авантюра
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
прогре́с
Millora respecte d'una situació anterior.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ v
обърквам
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
антипа́тия
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
ела

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
дя́до дядо
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
авиация

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
ско́ро

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
авеню

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
самолет самоле́т

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
ску́ка скука

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ v
додявам
Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
отегче́н

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ n masc
аборт

avortar /a.voɾˈtaɾ/ /a.βorˈta/ /a.βoɾˈta/ /ə.voɾˈta/ /ə.vurˈta/ /ə.βurˈta/ v
абортирам

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
днес днеска
En el dia actual.

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
предупрежде́ние
Acció i efecte d'avisar, advertiment.
изве́стие
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.
авизо
(nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axiologia n fem
аксиология

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
аксио́ма

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
аксон

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ v
уединявам

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ adj masc
изолиран

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ adj masc
тъп

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
треска тре́ска

bacanal /ba.kaˈnaɫ/ /bə.kəˈnaɫ/ adj
вакханалия

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
бачата
Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
баци́л

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
бакте́рия

bacterià /bak.te.ɾiˈa/ /bək.tə.ɾiˈa/ adj masc
бактериален

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
прозявка
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ v
прозя́вам се

badana /baˈða.na/ /bəˈða.nə/ n fem
овча кожа

badia /baˈði.a/ n fem
залив

bai /ˈbaj/ adj masc
дорест

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
зръ́нце

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
щик байоне́т

baix /ˈbajʃ/ adj masc
нисък
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
ни́сък нисък
A poca altura.

baix elèctric n masc
бас китара

baix relleu n masc
барелеф

baixada /bajˈʃa.ða/ /baˈʃa.ða/ /bəˈʃa.ðə/ n fem
слизане
Moment durant el qual alguna cosa fa un moviment de dalt a baix.

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ v
свалям
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
башкири
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
башкири
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
ку́ршум
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
бала́да

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ n fem
зокум

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
балала́йка

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
баланс
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
тегли́лка
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ adj masc
балка́нски
Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ n masc
балка́нски
Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ n masc
балко́н балкон

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
кит
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep n fem
гърбат кит

balena grisa n fem
сив кит

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ n masc
китоловец
Pescador de balenes.
Vaixell medieval català de forma allargada i baix de costats, sense coberta, de mida entre una nau i una caravel·la.

ball /ˈbaʎ/ n masc
танц

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ v
танцу́вам

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
арбале́т
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
балисти́чен

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
бали́стика

bambú /bamˈbu/ n masc
бамбу́к бамбук

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
обикновен

banana /baˈna.na/ n fem
банан

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
банка
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
флаг знаме
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
разбойник
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
бандонеон

bandura /banˈdu.ɾa/ /bənˈdu.ɾə/ n fem
бандура

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
ба́нджо

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
резервна скамейка

bany n masc
ба́ня баня
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
рог
Apèndix ossi d'alguns animals.
издутина
(col·loquial) Contusió en el front.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ v
къпя

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
ва́на вана

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ adj masc
рога́т
Que té banyes.

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
кръще́ние
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ n fem
бакелит

bar /ˈbar/ n masc
бар
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
кавга́
Acte de barallar-se.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ v
ка́рам се
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
пери́ло

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ adj masc
е́втин евтин
De poc preu.

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
брада̀ брада
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ n fem
барбакан
Fortificació que antigament es col·locava davant de les muralles. Era més baixa que la principal i servia per defensar el fossat.

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
варваризъм
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
бръсна́р

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
брада́
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
ло́дка
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ adj masc
барсело́нски
Relatiu o pertanyent a Barcelona.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ n masc
барсело́нски
Originari de Barcelona.

bari n masc
барий

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
барион

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
хавлия

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
адвокату́ра
Peça recta i llarga de secció uniforme.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
бариера

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
шапка
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
кварта́л
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
барика́да

barroerament /ba.roˌe.ɾaˈmen/ /ba.roˌe.ɾaˈment/ /bə.roˌe.ɾəˈment/ /bə.ruˌe.ɾəˈmen/ adv
небрежно

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ n masc
барито́н

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
барометър

baró /baˈɾo/ n masc
баро́н
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
паза́р
Mercat públic del Pròxim Orient.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ v
основавам се
Assentar sobre una base.

basc adj masc
баски
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
Баски
Habitant del País Basc
баски
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
база
Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
ба́за
Recinte militar.

base de dades n fem
ба́за да́нни

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
баскетбол

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
ло́ква
Capa de líquid vessat al terra.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
незаконнороден
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
ске́ле

bastonejar /bas.to.neˈd͡ʒa/ /bas.to.neˈd͡ʒaɾ/ /bas.to.neˈʒa/ /bəs.to.nəˈd͡ʒa/ /bəs.tu.nəˈʒa/ v
удрям с тояга

bastó /basˈto/ n masc
басту́н
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
бази́лика

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
ези́к
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
битка
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
батальо́н

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
бърка́лка
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
ми́ксер
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
батерия
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ v
бия
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
абитуриент
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
баварски
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
клюн човка
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
горски бекас
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
бреза́ бреза
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
питие́
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
ножница
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
бейзбол

beix /ˈbeʃ/ adj
бе́жов

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ v
блея
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ adj
белги́ец
Relatiu o pertanyent a Bèlgica.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
белги́ец
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
красота

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ n masc
бемол

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
бинт

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
аванта́ж

beneficiar /be.ne.fi.siˈa/ /be.ne.fi.siˈaɾ/ /bə.nə.fi.siˈa/ v
ползвам някого

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ v
благосла́вям

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ adj
бенга́лски бенга́лски ези́к
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
бенга́лски бенга́лски ези́к
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.

benigne /beˈniŋ.ne/ /beˈniɡ.ne/ adj masc
благ

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
прие́м

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
добре дошъл желан
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
бензи́н бензин

benèvol /beˈne.voɫ/ /beˈne.βoɫ/ /bəˈnɛ.voɫ/ /bəˈnɛ.vuɫ/ /bəˈnɛ.βuɫ/ adj masc
благоскло́нен

berbena /beɾˈbe.na/ /bərˈbɛ.nə/ n fem
вербе́на

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
берилий

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
берклий

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
брада́вица брадавица

berrugós /be.ruˈɣos/ /bə.ruˈɣos/ adj masc
покрит с брадавици

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ v
целу́вам целувам

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
прадядо

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
тил

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
суха́р
Galeta o pa cuit per duplicat.

bessó /beˈso/ n masc
близна́к
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
гове́до

bestiari /bes.tiˈa.ɾi/ /bəs.tiˈa.ɾi/ n masc
бестиарий
Especialment en l'edat mitjana, relat o conjunt de relats en el que es personifiquen animals per tal de fer palesos els error humans, típicament amb objectius moralitzadors.

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
буболе́чка
Animal petit, generalment en to afectiu.

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
бе́та

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ v
пия

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
библиоте́ка библиотека
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
библиотека́р

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
колело́ велосипед
Vehicle a pedals de dues rodes.

bifurcar /bi.furˈka/ /bi.fuɾˈka/ /bi.fuɾˈkaɾ/ v
разклонявам

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
биля́рд

billó /biˈʎo/ n masc
билон

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
двоен

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
биоразнообразие

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
биогра́фия

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
биология
Ciència que estudia els éssers vius.

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
биотехнология

biquini /biˈki.ni/ n masc
бики́ни
Banyador femení de dues peces.

birmà /birˈma/ adj masc
бирма́нец
Relatiu a Birmània, actual Myanmar, als seus habitants o la seva llengua.

birmà /birˈma/ n masc
бирма́нец
Llengua de la família sinotibetana de l'antiga Birmània.
Natural de Birmània o Myanmar.

bis /ˈbis/ n masc
бис
En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
епископ владика
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisellar /bi.zeˈʎa/ /bi.zeˈʎaɾ/ /bi.zəˈʎa/ v
скосявам

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
бисексуа́лност

bismut n masc
бисмут

bistec /bisˈtɛk/ n masc
бифте́к

bisó /biˈzo/ n masc
бизо́н

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
кегла
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
банкно́та
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.
биле́т
Paper o cartró que dóna dret a entrar o seure en algun lloc, per exemple un bitllet de tren.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
лю́та чу́шка

bivac /biˈvak/ /biˈvak/ /biˈβak/ n masc
бива́к

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
бял бяло
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
бяло бял
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ v
избелвам
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.
пера
(transitiu, economia) Fer que uns ingressos econòmics il·legals semblin d'origen legal.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ v
богохулствам

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
богоху́лство

blat n masc
пшеница жито
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
царевица

blau adj masc
син

blau n masc
синка син
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
синка
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
берлинско синьо

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
фити́л
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
цвекло
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

blog n masc
блог

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
блока́да
Acció de bloquejar.
блок
(esports de pilota) Acció i efecte d'obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o subjectant-lo per impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornada de la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(hoquei sobre herba) Acció defensiva consistent a intentar recuperar la bola tocant-la amb l'estic paral·lel al camp de joc.
(handbol) Intercepció d'un llançament desviant la pilota amb les mans o amb qualsevol altra part del cos des dels genolls cap amunt.
(voleibol) Intercepció de la pilota rematada per l'equip adversari, efectuada per un o més davanters situant les mans per sobre la xarxa.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ v
блоки́рам
Posar setge isolant una zona de l'exterior.

bo /ˈbo/ adj masc
добър
Ple de bondat.

boca /ˈbo.ka/ n fem
уста
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
трюм
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ n fem
папур
Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
лудост

bohri n masc
борий

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
шамандура

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ n masc
боля́р

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
бойкот

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
луд

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
мъгла́
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ n masc
смог

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
чемши́р

bol n masc
купа
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
кълбо́

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
кълбо́
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
гъба
Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
боливи́йски
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
боливи́йски
Persona que habita o és originària de Bolívia.
боливиец
Unitat monetària de Bolívia.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
пелена

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
химикалка

bomba /ˈbom.ba/ n fem
бо́мба бомба
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ v
помпам
Fer anar la bomba per a treure aigua.

bombarda /bomˈbaɾ.ða/ /bomˈbaɾ.ðə/ /bumˈbar.də/ /bumˈbar.ðə/ n fem
бомба́рда
Arma de foc de poca longitud i gran calibre per tirar pedres, usada als segles XIV i XV.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
бомбарди́ране

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ v
бомбарди́рам
Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
пожарника́р пожарникар

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
кру́шка електри́ческа кру́шка

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
мехурче
Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ v
кипя

bon Nadal Interjection
Весела Коледа

bon dia Interjection
добър ден

bon vespre Interjection
добъ́р ве́чер

bona nit Interjection
лека нощ

bona tarda Interjection
добъ́р ден

bony n masc
издутина
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

bor n masc
бор

bord /ˈbort/ n masc
борд
Costat d'un vaixell.

borda /ˈbor.də/ /ˈboɾ.ða/ n fem
планшир
(nàutica) Vora superior del costat d’una embarcació.

boreal /bo.ɾeˈaɫ/ /bu.ɾeˈaɫ/ adj
северен

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
дива пчела
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
пискюл

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
пореч

borratxo /boˈra.t͡ʃo/ /buˈra.t͡ʃu/ n masc
потопен залък
(pastisseria) Dolç fet amb bescuit i amarat de licor.

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
борса

bosc n masc
гора́ гора лес

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
торба
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta n fem
термофор

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
бозон

bot n masc
скок
Salt enlaire amb un impuls ràpid.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
бо́туш
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
бъчвар
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
магазин

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
ботулизъм

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
бота́ника

botí /boˈti/ /buˈti/ n masc
плячка

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
ко́пче копче

botó de puny n masc
копче за ръкавели

bou n masc
вол бик
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boví /boˈvi/ /boˈβi/ /buˈvi/ /buˈβi/ adj masc
во́лски

bowling /ˈbow.ɫiŋ/ /ˈbow.ɫiŋk/ n masc
зала за боулинг
(bitlles, anglicisme) Bitlles practicades sobre una pista de bowling sota sostre, en què l'element llançat amb la mà és una bola de material sintètic amb forats per als dits, que ha de rodar al llarg de tot el desplaçament.

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
бокс

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
дюкян
Obertura de davant dels pantalons.

bram /ˈbɾam/ n masc
магарешки рев
Crit de l'ase, del lleó.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ v
рева като магаре
Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
клон
Divisió del tronc d'un arbre.

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ adj masc
бразилец
Relatiu o pertanyent al Brasil o al seu dialecte.

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ n masc
бразилец
Persona que habita o és originària del Brasil.
(masculí singular) Dialecte del portuguès parlat a Brasil.

braç n masc
ръка
(anatomia) Extremitat superior del cos.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
пита

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
де́тско крева́тче
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
пробив
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.

bretó adj masc
Бретонски
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
Бретонски
Natural de la Bretanya.
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
кратък
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
кратък
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

breument /ˌbɾewˈmen/ /ˌbɾewˈment/ adv
накратко

bric /ˈbɾik/ n masc
кашон

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
юзда́
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
светъл
Que brilla.

brillantment /bɾiˌʎamˈmen/ /bɾiˌʎamˈment/ adv
ярко

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ v
светя́

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ v
вдигам тост
Beure a la salut d'algú.

brindis n masc
наздравица

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
бриз
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
брита́нски

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
брокат
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ v
бродирам

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
бродерия

brom n masc
бром

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
шега́ шега
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ v
шегувам

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
бронх

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
бронхи́т

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
бронз

brostejar /bɾos.teˈd͡ʒa/ /bɾos.teˈd͡ʒaɾ/ /bɾos.teˈʒa/ /bɾos.təˈd͡ʒa/ /bɾus.təˈʒa/ v
паса
El bestiar, menjar brosta del camp.

brot /ˈbɾot/ n masc
изригване
(figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.

brotar /bɾoˈta/ /bɾoˈtaɾ/ /bɾuˈta/ v
израствам

brou /ˈbɾɔw/ n masc
бульон

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
вещица
Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
вълшебство́

bruixot /bɾujˈʃɔt/ /bɾuˈʃɔt/ n masc
магьосник

brusa /ˈbɾu.za/ /ˈbɾu.zə/ n fem
блуза
Especie de camisa amb diverses variacions, pensada per a les dones.

brut adj masc
мръсен
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.
Obscè en l'expressió o el parlar.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
жесто́к
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

buc /ˈbuk/ n masc
ко́рпус
(nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.

bucòlic adj masc
пасторален

budell n masc
черво

bufanda /buˈfan.da/ n fem
шал

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ v
ду́хам
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
бюфет
Moble per a desar el parament de taula del menjador.
бюфе́т
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
плесница шамар

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ v
зашлевявам

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
пера́лня

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
запалителна свещ

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ v
изпразвам

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
пра́зен
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
вакуум вакуум
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
лу́ковица

bulbós /buɫˈβos/ adj masc
издут

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ v
кипя

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ n masc
бумеранг

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ n fem
фередже́

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
буржоа́зия

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
угарка

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ n fem
присмех
Acció de burlar-se

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
бюрокра́ция

bus n masc
автобус
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
гмуркач
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bust /ˈbust/ n masc
бюст

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
мехур

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
джоб
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

byte /ˈbajt/ n masc
байт

bàdminton n masc
бадминто́н

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
балсам

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
балти́йски

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
дивак

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
осно́вен

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
звяр

bé adv
добре́
Correcte, fet de bona manera.

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
библе́йски
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
бъ̀чва
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
би́вол

búlgar adj masc
бъ́лгарски
Relatiu o pertanyent a Bulgària, als habitants o a la llengua.

búlgar n masc
бъ́лгарин
Natural de Bulgària.
бъ́лгарски български език
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
бу́нкер
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
по́щенска кути́я

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
кабаре

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
кълбо́
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
косъм
Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
глава
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ n masc
оглавник

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
Сърна

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
кабел

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
коза̀ коза
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ v
подхо́дя

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
козле

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
какао
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
фъстъ́к

cactus /ˈkak.tus/ n masc
кактус

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
все́ки всеки

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
ку́ченце
Cria del gos.
кутре
Cria del llop, de l’os, del lleó i d’altres feres quadrúpedes.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
вери́га верига
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
кадънка щиглец

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
стол
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
кадмий

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
труп

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
кофеи́н кофеин

cafè n masc
кафе́ кафе
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ v
сера́

caiac /kaˈjak/ n masc
каяк

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
кути́я
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
че́рна кути́я

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ n fem
бухта
Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ v
калафатя

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
чекмедже чекмедже́

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
скрин

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
калмар

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
граду́шка

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
че́реп

calb /ˈkaɫp/ adj masc
плеши́в

calc /ˈkaɫk/ n masc
ка́лка
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
калценеуса

calci n masc
ка́лций калций

calcificar /kaɫ.si.fiˈka/ /kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /kəɫ.si.fiˈka/ v
калцирам

calcinar /kaɫ.siˈna/ /kaɫ.siˈnaɾ/ /kəɫ.siˈna/ v
калцинирам

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
калцит

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
калкула́тор смета́чна маши́на

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ v
изчислявам

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
отопле́ние

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
календа́р календар

calendari gregorià n masc
григориа́нски календа́р

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
възбуден
Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
треперене

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
хали́ф

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
калифорний

call /ˈkaʎ/ n masc
мазол
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ v
затварям
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ v
стихвам

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
топлина
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
кола́стра

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
потир
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
калиграфия

calç /ˈkaɫs/ n fem
вар

calçada /kaɫˈsa.ða/ n fem
платно

calçat /kaɫˈsat/ n masc
обу́вки

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
га́щи

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ n fem
невен

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
клевета́

cama /ˈka.ma/ n fem
крак
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
хамелео́н

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
ла́йка

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
друга́р
Company amb qui es comparteixen afinitats.
(política) Company de militància socialista o comunista.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ adj masc
камбоджа́нец
Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ n masc
камбоджа́нец
Persona que habita o és originària de Cambodja.
(invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
камера

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
ке́лнер
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
ками́ла камила
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.
дилър
(col·loquial) Traficant de droga.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ v
вървя́

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
ри́за риза
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
камио́н камион
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
ни́ва поле́ поле
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
игри́ще
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

campament n masc
ла́гер

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
камба́на камбана

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
кампа́ния

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
шампиона́т

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
шампио́н

campus /ˈkam.pus/ n masc
ка́мпус

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ v
замаскирвам

camussa /kəˈmu.sə/ n fem
дива коза
Pell d’isard (actualment de cabra o ovella) usada per a netejar per ser molt suau i flexible.

camí /kaˈmi/ n masc
път

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
кана́дски
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ n masc
кана́дски
Persona que habita o és originària del Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
кана́л канал
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canari n masc
канарче
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
ка́нцлер

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ v
анулирам
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
свещ

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
кандида́т

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ v
захаросвам
Adobar amb sucre fos o almívar.

candorós /kan.doˈɾos/ /kən.doˈɾos/ /kən.duˈɾos/ adj masc
наивен
Que té candor; càndid, ingenu.

canell /kaˈneʎ/ n masc
ки́тка

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
свещник

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
кенгуру
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
детегледачка
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
тръба

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
бекон
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
уморе́н

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
певец

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ v
пе́я пея
Produir música amb la veu.

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
мане́рка
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
ъгъл
Encreuament de dos carrers.
ъ́гъл
(hoquei sobre gel) Cadascun dels quatre angles arrodonits d'una pista de joc, delimitats per les tanques laterals i les tanques de fons.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
промя́на
Acció i efecte de canviar.
ресто
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ v
променям се
Modificar, fer diferent, variar.

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
тръстика
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
кане́ла канела
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
пе́сен песен
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

caní /kaˈni/ adj masc
ку́чешки

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
каниба́л
antropòfag

canó /kaˈno/ n masc
топ
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
безредие

cap n masc
глава
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.

cap de setmana n masc
уикенд

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
пелерина
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
слой пласт
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
вмести́мост
Contingut que cap en un espai concret.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
кадъ́рен
Apte o hàbil per fer una cosa.

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ v
гмуркам се
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
параклис

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
свеще́ник
Sacerdot titular d'una capellania.

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
попова лъжичка
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
капибара

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
капиля́р
(anatomia) vas capil·lar

capital /ka.piˈtaɫ/ adj
главен
De molta importància.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
сто́лица столица
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
капитали́зъм

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
капите́л

capità /ka.piˈta/ n masc
капитан

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
пъпка
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ n masc
ефрейтор

capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ n neut
ко́зирог

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ n masc
каприз

capritxosament /ka.pɾiˌt͡ʃo.zaˈmen/ /ka.pɾiˌt͡ʃo.zaˈment/ /kə.pɾiˌt͡ʃo.zəˈmen/ /kə.pɾiˌt͡ʃo.zəˈment/ adv
капризно

capsa /ˈkap.sa/ n fem
кутия

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
затво́рник

capturar /kap.tuˈɾa/ /kap.tuˈɾaɾ/ /kəp.tuˈɾa/ v
пленявам
Aconseguir apoderar-se vencent la resistència.

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
качу́лка
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
капучино

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
свечеряване
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capça /ˈkap.sa/ n fem
глава́
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
глава
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
кастриран петел
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.
капа́к
Tapa de la carrosseria que cobreix el motor d’un automòbil.

caqui n masc
хаки
Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
скъп
De preu elevat.
любим
Estimat, volgut.

cara /ˈka.ɾa/ n fem
лице́ лице
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
ти́ква
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ v
характеризирам

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
характерен

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
сво́йство
Forma femenina de característic.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
охлюв
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
бурма
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
караме́л
Pasta de sucre cremat.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
вису́лка

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
кервансарай

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
каравела

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
въглерод

carbonitzar /kar.βo.niˈd͡za/ /kaɾ.bo.niˈzaɾ/ /kaɾ.βo.niˈza/ /kər.bu.niˈd͡za/ /kəɾ.bo.niˈd͡za/ v
овъглявам

carbó /kaɾˈbo/ n masc
въглища въ́глища
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
колча́н

card /ˈkart/ n masc
магарешки бодил

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ v
еба́
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
кардинал
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
главен

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
кардиология

cardíac /kaɾˈði.ak/ /kərˈdi.ək/ adj masc
сърде́чен

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
карелски
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
глокеншпи́л
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
благотвори́телност

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ adj masc
благотворителен

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
пурпур

carmí /kərˈmi/ n masc
тъмночервен

carn n fem
месо

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
каса́пин
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carp /ˈkarp/ n masc
китка

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
шара́н
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
директо́рия
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
заря́дно
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ v
натоварвам
Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
(informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
у́лица улица
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
карие́ра
Trajectòria professional o pública.
бримка
Esquinç o defecte en un teixit amb punts escapats o mal passats.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
път
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
багажна количка

carreu /kaˈrɛw/ /kəˈrɛw/ n masc
дя́лан ка́мък

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ n masc
але́я

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
ко́ла
Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
мърша

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
дилижанс

carst /ˈkarst/ n masc
карст

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
писмоَ писмо
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
пощар

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
портфейл
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
патро́н
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
касета
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
хрущял хрущя́л

cartílag tiroide n masc
адамова ябълка

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
карто́н

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
артишок

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
знак
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
хара́ктер
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

cas n masc
де́ло
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
слу́чай
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
паде́ж
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic n masc
косвен падеж

casa /ˈka.za/ n fem
къща къ̀ща дом
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
сва́тба
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
же́нен

casc /ˈkask/ n masc
шлем
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
пъ́рхот

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
отменям

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
черпа́к

cast /ˈkast/ adj masc
целомъ́дрен

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
каста

castanya n fem
ке́стен кестен
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
целомъ́дрие

castell /kasˈteʎ/ n masc
замък
Fortificació defensiva.

castellà n masc
кастѝлски
Natural de Castella.
испански
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ v
нака́звам
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
бо́бър бобър
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ v
кастрирам
Extirpar els òrgans reproductors.

casual /ka.zuˈaɫ/ adj
случаен

català adj masc
каталонски
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
каталонски
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
компрес
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
катапу́лт
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catapultar /ka.ta.puɫˈta/ /ka.ta.puɫˈtaɾ/ /kə.tə.puɫˈta/ v
катапултирам

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
катар
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catarsi /kaˈtaɾ.si/ /kəˈtar.si/ n fem
катарзис

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
катедрала

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
катего́рия

categoria lèxica n fem
част на речта́

categòricament /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
категорѝчно

catifa /kaˈti.fa/ n fem
килим

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
катион

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
четиринадесет

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
четиринадесет

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
кашалот

catxalot nan n masc
кашалот джудже

catxalot pigmeu n masc
малък кашалот

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
катастро́фа
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catàstrofe natural n fem
приро́дно бе́дствие

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
католически
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

cau /ˈkaw/ n masc
бърло́га
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caure /ˈkaw.ɾe/ v
па́дам падам
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.

causa /ˈkaw.za/ n fem
причина кауза
Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ v
причинявам

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ n fem
предпазливост

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ v
обгарям

cavalcada /ka.vaɫˈka.ða/ /ka.βaɫˈka.ða/ /kə.vəɫˈka.ðə/ /kə.βəɫˈka.ðə/ n fem
кавалкада
Comitiva a cavall.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
кон
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
морско конче

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
ри́цар рицар
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
кавалерия конница
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
въртележка
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ v
копая

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
хайве́р хайвер

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
вдлъбнатина
Espai buid a dins d'un sòlid.

cavitat abdominal n fem
коремна кухина

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
лов
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
лове́ц ловец

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
ловя́

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
лук

cec adj
сляп
Que no hi veu.

cec n masc
сляпо черво
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ n fem
главоболие

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
заслепя́

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ n fem
слепота

cel n masc
небе́ небе
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
небе
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
пра́зненство

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ v
чествам
Fer activitats festives.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
звезда́

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
челеста

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
вѐжда вежда
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
еноте́ка

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
килия

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
целофан

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
кле́тъчен

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
целулоза

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
гро́бище гробище

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
пе́пел

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
пепелни́к пепелник

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
кенота́ф

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ v
осъждам
Reprendre, criticar algú per les seves opinions o comportament.
цензурирам
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
сто

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ adj
гла́вен

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
център
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
сантиме́тър
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
жезъл скиптър

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
во́сък восък

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ v
тъ̀рся
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
кръг окръ́жност
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
житна култура

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
ма́лък мо́зък

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
церебра́лен

ceri n masc
це́рий
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
обре́д церемония

cerra /ˈsə.rə/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
четина

cert /ˈsɛrt/ adj masc
ве́рен
Conforme a la realitat, veritable.
си́гурен
Segur, sens dubte.
някакъв
Algú o alguna cosa determinada però no especificada.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
си́гурно

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
увереност

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
свиде́телство докуме́нт
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

ceruli /səˈɾu.ɫi/ n masc
лазурен

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
еленче

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
мо́зък мозък
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
бира пиво
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ adj masc
кера́мичен

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
керамика

cesi n masc
цезий

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
це́зарово сече́ние

cian /siˈan/ n masc
синьо-зелен цвят

cicatritzar /si.ka.tɾiˈd͡za/ /si.ka.tɾiˈza/ /si.ka.tɾiˈzaɾ/ /si.kə.tɾiˈd͡za/ v
зараствам

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
белег

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
цикъл

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
велосипеди́ст

cicló /siˈkɫo/ n masc
цикло́н

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
бучини́ш

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
научен
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
у́чен
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
цикада
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
кур
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
пу́ра

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
цигара

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
ле́бед лебед

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
щъркел

cigró /siˈɣɾo/ n masc
нахут

cilici n masc
власеница

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
ва́ляк
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
връх

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
циме́нт цимент

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
сре́ща
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
киновар

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
пет
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
петстотин

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
ки́но

cinematografia n masc
кинематогра́фия

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
кинология

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
петдесет

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
петдесети

cinta magnètica n fem
магнитна лента

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
та́лия

cinturó n masc
колан
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
цирк
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ adv
около

circuit /sirˈkujt/ n masc
верига
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
кръ́гъл
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
кръ́гъл
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ v
обрязвам

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
обико́лка

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
околосветско плаване

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
обстоя́телство

circumvolució /sir.kum.bo.lu.siˈo/ /sir.kum.bu.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vo.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vu.ɫu.siˈo/ n fem
гънка

cirera n fem
черешов
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirrus n masc
перест облак

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
хирургия

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
хирург

cisell /siˈzeʎ/ n masc
длето́

cistell n masc
кош

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
кош
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
резервоа́р

cita /ˈsi.ta/ n fem
сре́ща
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
при́зив
Escrit que demana la compareixença.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ v
цитирам
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
викам
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
гра́жданство

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
цитаде́ла

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
гра́жданин гражданин

ciutat n fem
грaд град

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
ове́с

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
цибет

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
ве́жлив
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
цивилизация

civilitzat /si.vi.ɫiˈd͡zat/ /si.vi.ɫiˈzat/ /si.βi.ɫiˈd͡zat/ /si.βi.ɫiˈzat/ adj masc
възпитан

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
нау́ка наука

claca /ˈkɫa.ka/ /ˈkɫa.kə/ n fem
клакьори

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ adj masc
нелега́лен

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
ясен
Lluminós.
несъмнен
Evident, fàcil de comprendre.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
ясно

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
кларинет

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
кларинети́ст

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
яснови́дство
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
ловджийски рог

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
клас
Tipus, mena
кла́сна ста́я
Aula.
курс
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
кла́са клас
grup, grup classe
estil propi, distinció

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
класифика́ция
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ v
класифицирам
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
тил
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
ключ
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
пирон гвоздей
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
ключ

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
ключодържа́тел
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
покри́та арка́да
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
кана́л

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
карамфил
Flor de la clavellina.

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
клавеси́н

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
ключица

clemàstecs /kɫeˈmas.teks/ /kɫəˈmas.teks/ /kɫəˈmas.təks/ n masc
чатал

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
духо́вник

clic /ˈkɫik/ n masc
кликване
(informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
клиент

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
кли́мат климат

climàtic /kɫiˈma.tik/ adj masc
климати́чен

clip /ˈkɫip/ n masc
кла́мер
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clon /ˈkɫon/ n masc
клон

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ v
клонирам

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ v
кудкудякам

clor n masc
хлор

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
хлорофи́л

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
хлороформ

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
черупка

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
трапчинка

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
ми́да

club n masc
клуб
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
класи́чески

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
клаксон

clímax /ˈkɫi.maks/ /ˈkɫi.məks/ n masc
кулминационна точка

clínic /ˈkɫi.nik/ adj masc
клиничен

clític /ˈkɫi.tik/ adj masc
кли́тика

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
кли́тор

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
кобалт

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ adj masc
закрит
(heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
подвързия
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
кобра

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ v
зарабо́твам

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ v
покривам
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

coc /ˈkɔk/ n masc
кока
Bacteri esfèric.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
кокаин

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
готварство

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
коко́с

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
крокоди́л

codi n masc
код

codificar /ko.ði.fiˈka/ /ko.ði.fiˈkaɾ/ /ku.ði.fiˈka/ v
кодирам
Transformar un text seguint un codi acordat.
Aplegar lleis i costums jurídiques en un llibre.

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
дю́ля дюля

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
коефицие́нт

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
раке́та
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
марс
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ n masc
каса

cognició n fem
зна́ние

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
фамилия

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
кра́ставица краставица
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
съгласуваност

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
сцепление

coincidir /kojn.siˈði/ /kojn.siˈðiɾ/ /kujn.siˈði/ v
съвпадам

coix /ˈkojʃ/ adj masc
куц

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ v
куцам

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
възглавница
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
зеле

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ n fem
ко́ла
Beguda efervescent, tònica i estimulant, aromatitzada amb extractes de llavors de l’arbre Cola.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
реше́то

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ v
прецеждам

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
xолестерол

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
колибри

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
карфиол

coll n masc
шия врат
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
проход
Part més baixa, i relativament plana, que es troba entre dos cims, alhora que separa dues valls oposades.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
хомот
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
огъ̀рлица

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ v
бера
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
жъ́тва

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
заеби
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ n masc
въртошийка

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
гълъб

colomí /ko.ɫoˈmi/ /ku.ɫuˈmi/ n masc
неоперено пиле

colon /koˈɫon/ /kuˈɫon/ n masc
засе́лник
(sovint en plural) Persona que forma part d'una colònia.

colonial /ko.ɫo.niˈaɫ/ /ku.ɫu.niˈaɫ/ adj
колониа́лен

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
колониали́зъм

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
колониза́ция

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ v
колонизи́рам

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
цвят багра

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
колона
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
гръбначен стълб

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
колона́да

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
ра́пица

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
ла́кът аршин лакът
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
сътру́дничество

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ v
сътруднича
Participar en alguna tasca de grup.

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ n masc
срутване

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ v
колекционирам

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
коле́кция

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ adj masc
колектив
Que fan diverses persones de forma conjunta, afectant a totes elles.

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ n masc
колектив
Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ n fem
сблъ́скване

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ n masc
разговор

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
коло́ния
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
одеколо́н
Composició d’aigua i alcohol perfumada amb essències aromàtiques.
колония
(sovint en plural) Activitat lúdica i educativa destinada a nens i joves i dirigida per mestres i monitors, que es duu a terme en una casa de colònies o en un altre establiment especialitzat.

colós /koˈɫos/ /kuˈɫos/ n masc
гига́нт

com /ˈkom/ adv
ко́лко как
De quina forma, manera o mode.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
запета́я запетая
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
ко́ма
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
команди́р

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ v
боря се
lluitar

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
обединение
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

combinar /kom.biˈna/ /kom.biˈnaɾ/ /kum.biˈna/ v
комбинирам

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ v
коментирам

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
комента́р

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ v
запо́чвам
Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
комерсиален

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
търговец
Persona que es dedica al comerç.

comerciar /ko.meɾ.siˈa/ /ko.meɾ.siˈaɾ/ /ku.məɾ.siˈa/ v
търгувам

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
търго́вия търговия
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
коме́та комета

comissari /ko.miˈsa.ɾi/ /ku.miˈsa.ɾi/ n masc
комисар

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
комисио́нна
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
коми́сия

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ v
отбелязвам годишнина

commutar /kom.muˈta/ /kom.muˈtaɾ/ /kum.muˈta/ v
заменям

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
придружи́тел
Persona que acompanya a una altra per algun fi.
партньор
Parella sentimental.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
компа́ния
Acompanyament.
корпора́ция
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ adj
сравним

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
сравне́ние

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ v
сравня́вам сравнявам

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
отделение

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ v
поделям

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
състрада́ние

compendi /komˈpɛn.di/ /kumˈpɛn.di/ n masc
конспект

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ v
балансирам

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
конкуре́нция

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ v
съпернича
Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.

competitiu /kom.pe.tiˈtiw/ /kom.pə.tiˈtiw/ /kum.pə.tiˈtiw/ adj masc
конкурентен

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ n fem
способност

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
пъ́лен

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
напълно

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
сло́жен
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
компле́кс
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
комплекс
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complex turístic n masc
куро́рт

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ adj masc
объркан

compliment /kom.pɫiˈmen/ /kom.pɫiˈment/ /kum.pɫiˈmen/ n masc
комплимент
Afalagaments que es fan perquè una persona se senti ben acollida o per cortesia.

compondre /komˈpɔn.dɾe/ /komˈpɔn.dɾə/ /kumˈpɔn.dɾə/ v
съставям
Reunir o combinar per formar un tot.
Fer una obra per parts i combinar-les o ordenar-les de forma adequada.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
композиция
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
композитор

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
сло́жен
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
сло́жен
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.
компо́ст
(agricultura) Producte obtingut per transformació biològica de substàncies orgàniques diverses, emprat per a adobar la terra.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
покупка

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
купувач

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ v
купувам

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ v
разби́рам
Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ adj
разбира́ем

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ adj masc
отзивчив
Que mostra comprensió cap als altres.

comprensió n fem
разби́ране

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
компре́с

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ n fem
компресия

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ v
сбивам

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
компроми́с
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
счетоводи́тел

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ v
бро́я
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ n masc
смятане
Acte de comptar.
(beisbol) Acció i efecte de l'àrbitre principal de determinar el nombre de boles i strikes d'un batedor en un temps de bat.
грижа
Cura, atenció.
сме́тка
Suma de la quantitat a pagar.

computar /kom.puˈta/ /kom.puˈtaɾ/ /kum.puˈta/ v
изчислявам

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
перге́л
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.
такт
Unitat de mesura del temps musical.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
гра́фство

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
граф

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
графи́ня

comunament /koˌmu.naˈmen/ /koˌmu.naˈment/ /koˌmu.nəˈment/ /kuˌmu.nəˈmen/ adv
обичайно

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
общуване

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
комуни́зъм

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
комунисти́чески комунистически
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
комуни́ст комуни́сти
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
о́бщество
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
коме́дия комедия

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
общ
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
обикновен
Ordinari, típic.

conca n fem
басе́йн
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
ста́ра мо́ма
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concebre /konˈse.bɾe/ /konˈsə.bɾə/ /kunˈsɛ.bɾə/ /kunˈsɛ.βɾə/ v
замислям

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ v
концентрирам

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
заче́ване

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
поня́тие
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptual /kon.sep.tuˈaɫ/ /kon.səp.tuˈaɫ/ /kun.səp.tuˈaɫ/ adj
умозрителен

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
концерт
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
концертина
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ v
заключавам

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
завъ́ршване

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
конкретен

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
нало́жница

concursant /koŋ.kurˈsan/ /koŋ.kuɾˈsan/ /koŋ.kuɾˈsant/ /kuŋ.kurˈsan/ n neut
съперник

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ n fem
съгла́сие

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
присъ́да

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ v
осъжда́м

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ v
втечнявам

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
условен
Provisional, en funció d'alguna cosa.

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
положение
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
подправка

conductisme /kon.dukˈtiz.me/ /kon.dukˈtiz.mə/ /kun.dukˈtiz.mə/ n masc
бихевиори́зъм

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
водач
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ v
ка́рам
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
знание
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
конфедерация

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ v
беседвам
Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
ле́кция конференция

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ v
признавам

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
призна́ние

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
дове́рие доверие
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
доверие
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ v
доверя́вам
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ adj
повери́телен

confinar /koɱ.fiˈna/ /koɱ.fiˈnaɾ/ /kuɱ.fiˈna/ v
огранича́вам

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ v
подкре́пям
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

confitar /koɱ.fiˈta/ /koɱ.fiˈtaɾ/ /kuɱ.fiˈta/ v
захаросам

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
устие

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
конфликт

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
устие

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
съответствие
Expressió de consentiment o acceptació.

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
объркване
Identificació incorrecta d'una cosa.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
фри́зер

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ v
замръзвам
Posar a menys de zero graus.

congre /ˈkoŋ.ɡɾe/ /ˈkoŋ.ɡɾə/ n masc
морска змиорка
Espècie de peixos de la família dels congridae (Conger conger).

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
конгре́с
Parlament o cambra de representació política.
Reunió d'erudits o experts per a discutir qüestions relatives a llur especialitat.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ adj masc
вроден

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
заек
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
спреже́ние

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ v
спряга́м

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
съюз
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
съю́з съюз
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
мно́жество
Sèrie, mena, tipus, sort.
множество
Grup musical, banda.

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ v
свързвам
Establir un fort lligam.
Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
свързване
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ v
завоювам

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
култура

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
в съзнание

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
съзна́ние
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consecutiu /kon.se.kuˈtiw/ /kon.sə.kuˈtiw/ /kun.sə.kuˈtiw/ adj masc
пореден

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
съве́т съвет
Acte o efecte d'aconsellar.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
съгласие

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ v
[[съгла́сен]] съм

conseqüent /kon.seˈkwen/ /kon.seˈkwent/ /kon.səˈkwent/ /kun.səˈkwen/ adj
следващ като резултат

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ adv
следователно

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
следствие

conservació /kon.ser.βa.siˈo/ /kon.seɾ.va.siˈo/ /kon.seɾ.βa.siˈo/ /kon.səɾ.və.siˈo/ /kun.sər.bə.siˈo/ /kun.sər.və.siˈo/ n fem
консервация

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
консервативен
Que conserva.

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ v
консервирам
Guardar, retenir, no deixar perdre.

considerablement /kon.si.ðeˌɾa.bɫeˈment/ /kon.si.ðeˌɾa.βɫeˈmen/ /kon.si.ðeˌɾab.bɫeˈmen/ /kon.si.ðəˌɾab.bɫəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.βɫəˈmen/ /kun.si.ðəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
значи́телно

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
обмисляне

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ v
обмислям
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ v
[[съста́вен]] съм

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
консистенция

consol /konˈsɔɫ/ /kunˈsɔɫ/ n masc
утеха

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
консулство

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ v
заздравявам

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
съгла́сна

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ n masc
консорциум

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ v
заговорнича

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
конста́нта
Que no es troba subjecte al canvi.

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ n fem
конста́нта
(matemàtiques) Quantitat que té sempre el mateix valor

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ adv
постоянно

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
съзве́здие съзвездие

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
конституционен

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
конституция

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
граде́ж

constructe /konsˈtɾuk.te/ /konsˈtɾuk.tə/ /kunsˈtɾuk.tə/ n masc
конце́пция

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ v
строя́
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constància /konsˈtan.si.a/ /kunsˈtan.si.ə/ n fem
постоянство

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ v
съветвам се

consum /konˈsum/ /kunˈsum/ n masc
изразходване

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ v
изпивам

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ v
свързвам се

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
допир

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
зара́зяване

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
замърся́ване
Acció i efecte de contaminar.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ v
замърсявам

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ v
разказвам

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
при́казка
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
съд
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ v
въздържам
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ v
отговарям

context /kunˈtekst/ n masc
конте́кст

contigu /konˈti.ɣu/ /kunˈti.ɣu/ adj masc
граничещ

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
контине́нт
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

contingut /kon.tiŋˈɡut/ /kun.tiŋˈɡut/ n masc
съдържа́ние

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ adj masc
непрекъснат

continuació /kon.ti.nu.a.siˈo/ /kon.ti.nu.ə.siˈo/ /kun.ti.nu.ə.siˈo/ n fem
продължение

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ v
продължа́вам
(transitiu) Prosseguir allò començat.

continuïtat n fem
непрекъснатост

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
про́тив
Relació que denota oposició.

contra corrent adv
срещу течението

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ v
контраатакувам

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
контрабас

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
контрабанди́ст

contracepció /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/ n fem
предпазване

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ v
нае́мам

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
до́говор
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contradir /kun.tɾəˈði/ /ˌkon.tɾaˈði/ /ˌkon.tɾaˈðiɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈði/ v
опровергавам

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
контрафагот

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ v
подправям
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrafort /ˌkon.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔrt/ n masc
контрафорс
Cos de reforç d’un mur per la part exterior.

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
паро́ла

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ n masc
контраст

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ v
хващам

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
при́нос

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
данъкоплатец

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ v
доприна́сям

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
власт
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ v
контроли́рам
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.
(esports de pilota) Jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(esports de pilota) Deixar, un jugador, la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.

controvèrsia /kon.tɾoˈvɛɾ.si.a/ /kon.tɾoˈvɛɾ.si.ə/ /kon.tɾoˈβɛɾ.si.a/ /kun.tɾuˈvɛɾ.si.ə/ /kun.tɾuˈβɛr.si.ə/ n fem
спор

contusió /kon.tu.ziˈo/ /kun.tu.ziˈo/ n fem
натъртване

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
конурбация

convencional /kom.ben.si.oˈnaɫ/ /koɱ.ven.si.oˈnaɫ/ /koɱ.vən.si.oˈnaɫ/ /kum.bən.si.uˈnaɫ/ /kuɱ.vən.si.uˈnaɫ/ adj
обикновен

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
мето́х

convergir /koɱ.veɾˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.βerˈʒi/ /koɱ.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /kun.vəɾˈʒi/ /kun.βərˈʒi/ v
приближавам се

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
ра́зговор разговор
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ v
обръщам
Transformar una cosa en una altra.
Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ adj masc
изпъкнал

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ v
ка́ня

convidat /kom.biˈðat/ /koɱ.viˈðat/ /kum.biˈðat/ /kuɱ.viˈðat/ n masc
гост

convulsivament /kom.buɫˌsi.βaˈmen/ /koɱ.vuɫˌsi.vaˈment/ /koɱ.vuɫˌsi.vəˈment/ /kum.buɫˌsi.βəˈmen/ /kuɱ.vuɫˌsi.vəˈmen/ adv
конвулсивно

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ v
убеждавам

cony /ˈkoɲ/ n masc
пу́тка пи́чка

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ v
зна́я
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
коопера́ция

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
координа́ция

coordinar /ko.or.diˈna/ /ko.or.diˈnaɾ/ /ku.ur.diˈna/ v
координирам

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
удар
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
превра́т

cop d'ull n masc
бегъл поглед
Esguard breu.

cop de dreta n masc
форхенд
(pilota basca, esports de raqueta) Cop donat a la pilota o el volant des del costat corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.

cop de puny n masc
у́дар

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
чашка
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
купа
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
копе́йка

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
коперниций

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ v
копирам
Reproduir un text o document original.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
коптски
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ v
съвокуплявам се

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
сърце
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
хор
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
кора́л

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
смелост
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
гарван
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
вратовръ́зка вратовръзка
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
въже въже́
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ adj
задушевен

cordó /koɾˈðo/ /kurˈdo/ n masc
кордон
La corda amb què se cenyeixen l'hàbit els religiosos d'alguns ordres.
Conjunt de partides de tropa o gent col·locades de distància en distància per a privar la comunicació d'un territori amb un altre o per a impedir el pas.
(argot casteller) Cadascun dels cercles concèntrics dels castellers de la pinya; el primer cordó consisteix dels castellers en contacte directe amb el tronc (primeres mans, primers vents i laterals), el segon cordó dels castellers col·locats darrere dels del primer cordó, etc.

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
хореогра́фия

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
коре́йски
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
коре́йски
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corn /ˈkɔrn/ n masc
рог
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
корнет
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
корни́з
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
рог на изобилието
Símbol del corn de l'abundància.

corol·la /koˈɾɔ.ɫa/ /koˈɾɔ.ɫɔ/ /koˈɾɔɫ.ɫa/ /koˈɾɔɫ.ɫə/ /kuˈɾɔ.ɫə/ /kuˈɾɔɫ.ɫə/ n fem
венче

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
извод

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
коро́на корона

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
коронави́рус

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
полко́вник

corpus /ˈkɔr.pus/ n masc
ко́рпус

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
коша́ра

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
поправка

correctament /koˌrɛk.taˈmen/ /koˌrɛk.taˈment/ /koˌrɛk.təˈment/ /kuˌrɛk.təˈmen/ adv
вярно

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
ве́рен

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
бега́ч
Esportista en una prova de cursa.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ v
поправям

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
корелация

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
течение
Massa que flueix contínuament.

corrents /koˈrens/ /kuˈrens/ adv
бързо

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ v
отгова́рям
Ésser responsabilitat, pertocar.

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
съответстващ

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
дописник

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
ремък
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
курие́р
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
поща
(plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
електро́нна по́ща

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ v
подкрепям

corroir /ko.ruˈi/ /ko.ruˈiɾ/ /ku.ruˈi/ v
кородирам

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ v
развалям
Metafòricament, pervertir, viciar els bons costums.
Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
корупция
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
точи́лка
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesat, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cort /ˈkort/ n fem
двор
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ n fem
ве́жливост

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
придво́рен

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
заве́са
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ n masc
кортизол

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
учти́в

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
осмина нота
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

cos n masc
тя́ло тяло
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
вещ
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
братовчедка

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ v
ши́я

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ n neut
космона́вт

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
вселе́на

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
мироглед

cosmètic /kozˈmɛ.tik/ /kuzˈmɛ.tik/ adj masc
козметика

cosmètica /kozˈmɛ.ti.ka/ /kuzˈmɛ.ti.kə/ n fem
козметика

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
бряг
Part de la terra que toca al mar.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ v
ко́ствам

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
страна́
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ v
каботирам
(nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
ребро́ ребро
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
ребърце
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.
ребро
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
на́вик

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
братовчед

cotilla /koˈti.ʎa/ /koˈti.ʎə/ /kuˈti.ʎə/ n fem
корсе́т

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
кола автомобил
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).
кола
Vehicle amb rodes arrossegat per animals de tir destinat al transport de persones.

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
кочияш

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
паму́к

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
мед бакър
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ v
сварявам се
(cuina) Preparar un aliment al foc o alta temperatura.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
пещера

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
страхлив
Que no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
страхли́вост

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
рак
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
че́реп

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ adj
че́репен

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
създава́не

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
създа́тел

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ v
създава́м създавам
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
творчески

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
креативност

creença n fem
вя́ра

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
расте́ж

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
кресон

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
кайма́к
Part greixosa de la llet.
крем
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
изгаряне

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
цип
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ v
изга́рям горя
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
палачи́нка

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
здрач

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
гре́бен

crestomatia n fem
христоматия

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
кре́да

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
кръст
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ v
пресичам
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
крайцер
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ v
вя́рвам мисля
Tenir confiança.

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ v
отглеждам

criat /kɾiˈat/ n masc
слуга́

cribratge /kɾiˈbɾa.d͡ʒe/ n masc
скрининг

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
зов
(informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ v
ви́кам
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
престъпление

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
кримина́лен
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
кримина́лен
Qui comet un crim.

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
гри́ва

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
крипта

criptó n masc
крипто́н

criquet n masc
кри́кет

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
хризантема

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
кри́за криза

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
еле́й
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
пуканки

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
христаделфианец

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
криста́л

cristal·litzar /kɾis.taɫ.ɫiˈd͡za/ /kɾis.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /kɾis.təɫ.ɫiˈd͡za/ v
кристализирам

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ adj masc
кристален
Relatiu o pertanyent al cristall.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
христия́нство

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
християнин
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ n fem
какавида

crit /ˈkɾit/ n masc
вик

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
кръстоно́сен по́ход

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ adj masc
хърватски
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
кръстоно́сец
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
хърватин хърватски
Persona originaria de Croàcia.
хърватски
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
кроаса́н

crom n masc
хром

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
хромозо́м

cromàtic /kɾoˈma.tik/ /kɾuˈma.tik/ adj masc
хроматичен

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
хроноло́гия

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
хронометър

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
патерица
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ adj masc
суро́в
No cuit, o no prou cuit.
Sense la preparació que li cal a una substància.
Dit del temps rigorós.

crucificar /kɾu.si.fiˈka/ /kɾu.si.fiˈkaɾ/ v
разпъвам на кръст

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
кръст

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
жесто́к

cruentament /kɾuˌen.taˈmen/ /kɾuˌen.taˈment/ /kɾuˌen.təˈmen/ /kɾuˌen.təˈment/ adv
жестоко

cruiximent /kɾu.ʃiˈmen/ /kɾu.ʃiˈment/ /kɾuj.ʃiˈmen/ /kɾuj.ʃiˈment/ n masc
схващане
Dolor muscular en forma de punxades després d’un exercici físic desacostumat.

crup /ˈkɾup/ n masc
спазматичен ларингит

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
ракообра́зно
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
кръсто́вище кръстопът
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
кра́тер

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ n masc
вя́ра
Confiança que inspira la veracitat d'algú.
Unitat didàctica que concreta un aprenentatge, que és impartida en un nombre d'hores determinat i que serveix per a valorar un curs o una assignatura.

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ v
раста́ раста

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
критичен

crític /ˈkɾi.tik/ n masc
кри́тик

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
хроничен

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
летопи́с

cua /ˈku.a/ n fem
опа́шка опашка
Apèndix posterior d'alguns animals.
Renglera ordenada per esperar el torn.

cub n masc
куб

cuc n masc
червей че́рвей

cuc de seda n masc
копринена пеперуда

cucut /kuˈkut/ n masc
ку́кувица

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
стърчиопашка

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
ку́хня кухня
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ v
го́твя

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
готвач

cuir /ˈkujr/ n masc
кожа

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ n fem
кираса
Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ n masc
броненосец

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
бедро́ бедро

cul n masc
гъз

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
лъжица

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
лъжица

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ n fem
чаена лъжичка

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
чаена лъжичка
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
вина

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ n fem
вина

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
вино́вен
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ v
виня

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
култ
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ v
сорт

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
култу́ра култура

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
култу́рен

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ adj
клинови́ден

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
балдъза

cunyat n masc
шурей

curi n masc
кюрий

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
любопи́тство

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
любопи́тен любопитен
Que desitja saber coses.

currículum n masc
автобиогра́фия
Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.

curs /ˈkurs/ n masc
курс

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
надбя́гване

curt adj masc
къс
De poca llargada o longitud.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
къ́со съедине́ние

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ n fem
опека
Acció i efecte de custodiar.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
изчисле́ние

càlid adj masc
то́пъл

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
фотоапара́т
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
рак
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

cànem /ˈka.nem/ n masc
коно́п

cànnabis /ˈkan.na.bis/ /ˈkan.nə.βis/ n masc
канабис

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
канон

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ n fem
капсула
Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
товар
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
картел

càstig /ˈkas.tik/ n masc
наказа́ние
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtedra /ˈka.te.ðɾa/ n fem
катедра

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ n masc
като́д

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
ке́лтски
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
ке́лтски
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
кле́тка клетка

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
цент

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ n fem
шийка на матката

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
еле́н елен

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
цитра

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ n fem
ушен охлюв
Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
коктейл

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
кокте́йл Мо́лотов

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
холе́ра
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic adj masc
ко́лика
Relatiu al còlon

còlic n masc
ко́лика
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
колон

còmic n masc
комикс
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
комфортен
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
вдлъбнат

còndor /ˈkɔn.doɾ/ /ˈkɔn.dur/ n masc
ко́ндор

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
консул

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
копие
Acció o efecte de copiar.

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
роговица

córner /ˈkor.nər/ /ˈkoɾ.neɾ/ n masc
корнер

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ v
бя́гам бягам
Caminar amb velocitat.

cúmul /ˈku.muɫ/ n masc
кълбест облак

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
купол

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
катер
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
коса
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ v
кося́

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
горе
A la part superior, de més amunt.

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
да́ма

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
над
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
танц

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ v
повреждам

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
датски
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

dard /ˈdart/ n masc
стреличка
Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
да́рмщадтий

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
после́ден
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
отза́д

darwinisme /daɾ.wiˈniz.me/ /dər.wiˈniz.mə/ n masc
дарвинизъм
Teoria de l'evolució desenvolupada per Charles Darwin el segle XIX.

darwinista /daɾ.wiˈnis.ta/ /daɾ.wiˈnis.te/ /dər.wiˈnis.tə/ n neut
дарвинист

data /ˈda.ta/ n fem
да́та

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
да́телен

dau n masc
зар
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ v
позлатявам

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
прести́лка

de bat a bat adv
широко отворен

de franc adv
безпла́тно

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
бъ́рзо

de res Interjection
ня́ма защо́

de sobte adv
внеза́пно

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
деба́ти
Disputa, altercació sobre alguna cosa.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ v
дебатирам
Disputar amb raons sobre alguna cosa.

debutar /de.βuˈta/ /de.βuˈtaɾ/ /də.βuˈta/ v
дебютирам

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ n fem
декаде́нтство

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ v
обезглавявам

decebre /deˈse.bɾe/ v
разочаровам
(antic) enganyar, trair
No complir amb les expectatives d'altri.

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
разочарова́ние

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ v
разреша́вам
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
десети́чен
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ n masc
десети́чен
Fracció d'un nombre enter.

decisiu /de.siˈziw/ adj masc
решаващ

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
реше́ние

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
изложе́ние

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ v
декларирам

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
склоне́ние

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
украса

decència /deˈsɛn.si.a/ /dəˈsɛn.si.ə/ n fem
благоприличие

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ n masc
дециметър
(metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ v
надпи́свам
Dirigir una obra a algú com a homenatge.

dedicatòria n fem
посвещение

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
отбив

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
боги́ня

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
защита

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ v
защита́вам
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ adj masc
защи́тник

definició n fem
дефини́ция

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ v
дефинирам

definit /de.fiˈnit/ /də.fiˈnit/ adj masc
дефини́ран

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ adj masc
експлицитен
Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

deformar /de.forˈma/ /de.foɾˈma/ /de.foɾˈmaɾ/ /də.foɾˈma/ /də.furˈma/ v
деформирам

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
обезобразен

degenerar /de.d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /de.ʒe.neˈɾa/ /də.ʒə.nəˈɾa/ v
дегенерирам

degradar /de.ɣɾaˈða/ /de.ɣɾaˈðaɾ/ /də.ɣɾəˈða/ v
деградирам

degudament /deˌɣu.ðaˈmen/ /deˌɣu.ðaˈment/ /dəˌɣu.ðəˈmen/ /dəˌɣu.ðəˈment/ adv
навреме

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
декан

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ v
оста́вям
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ n masc
после́довател

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ v
по́стя

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
пост

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ v
делегирам

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
дофин

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
преднаме́рен

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
нежен

delinear /de.ɫi.neˈa/ /de.ɫi.neˈaɾ/ /də.ɫi.neˈa/ v
очертавам

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
нарушител

delinqüència /de.liŋˈkwɛn.si.a/ /də.liŋˈkwɛn.si.ə/ n fem
простъпка

delirar /de.liˈɾa/ /de.liˈɾaɾ/ /də.ɫiˈɾa/ v
лудувам

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
бълнуване

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
де́лта
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
де́лта
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
демаго́г

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ v
мо́ля моля
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

demarcació /ðe.maɾ.ka.siˈo/ /ðə.məɾ.kə.siˈo/ n fem
разграничаване

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
луд

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
демократиза́ция

democratitzar /de.mo.kɾa.tiˈd͡za/ /de.mo.kɾa.tiˈza/ /de.mo.kɾa.tiˈzaɾ/ /də.mo.kɾə.tiˈd͡za/ /də.mu.kɾə.tiˈd͡za/ v
демократизирам

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
демокра́ция демокрация
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
демократи́чески

democràticament /de.moˌkɾa.ti.kaˈmen/ /de.moˌkɾa.ti.kaˈment/ /də.moˌkɾa.ti.kəˈment/ /də.muˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
демократично

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ n fem
срутване

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ n fem
а́зимут
(nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ v
показвам
Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.
Donar proves, posar de manifest.

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ adj masc
демонстративен
Que pot demostrar.
(gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

dempeus /demˈpɛws/ /dəmˈpɛws/ adv
изправено

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
у́тре утре
En el dia vinent després de l'actual.

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
деме́нция

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
демокра́т

denigrar /de.niˈɣɾa/ /de.niˈɣɾaɾ/ /də.niˈɣɾa/ v
клеветя

denominació /de.no.mi.na.siˈo/ /də.no.mi.nə.siˈo/ /də.nu.mi.nə.siˈo/ n fem
именуване

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.nu.miˈna/ v
обвинявам

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
гъст

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
плътност

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
зъб
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
глухарче
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
дентален лекар

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ v
обвинявам

deontologia n fem
деонтология

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
зави́сим
Que depèn.

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ v
зави́ся

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
зави́симост

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ v
обезкосмявам
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
депресия

deprimir /de.pɾiˈmi/ /de.pɾiˈmiɾ/ /də.pɾiˈmi/ v
гнетя
Enfonsar una superfície.

derivació /de.ɾi.va.siˈo/ /de.ɾi.βa.siˈo/ /də.ɾi.və.siˈo/ /də.ɾi.βə.siˈo/ n fem
етимология
(lingüística) Procés de formació d’una nova paraula, normalment afegint un o més afixos a un lexema.

derivar /de.ɾiˈvaɾ/ /de.ɾiˈβa/ /də.ɾiˈva/ /də.ɾiˈβa/ v
добивам
Tenir l’origen, provenir, o atribuir l’origen, fer provenir.

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
дерматология

desacoblar /de.za.kobˈbɫa/ /de.za.koˈbɫaɾ/ /de.za.koˈβɫa/ /də.zə.kobˈbɫa/ /də.zə.kubˈbɫa/ /də.zə.kuˈβɫa/ v
отсъединявам

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ v
деактивирам
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desafortunat /de.za.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.fur.tuˈnat/ adj masc
нещастен

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ v
обезсърчавам

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
изче́зване

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
изче́звам

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ v
запа́звам
(informàtica) guardar, enregistrar

desarmar /de.zarˈma/ /de.zaɾˈma/ /de.zaɾˈmaɾ/ /də.zərˈma/ v
обезоръжавам

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
злополу́ка
Gran desgràcia amb dany important.

desbloquejar /dez.bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /dez.βɫo.keˈd͡ʒa/ /dez.βɫo.keˈʒa/ /dəz.bɫo.kəˈd͡ʒa/ /dəz.bɫu.kəˈʒa/ v
деблокирам

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
бос

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ v
почи́вам си
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descarrilar /des.ka.riˈɫa/ /des.ka.riˈɫaɾ/ /dəs.kə.riˈɫa/ v
дерайлирам

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
пото́мък
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ v
слизам

descobriment n masc
откри́тие

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ v
наме́ря
Veure o trobar per primer cop.

descodificar /des.ko.ði.fiˈka/ /des.ko.ði.fiˈkaɾ/ /dəs.ku.ði.fiˈka/ v
дешифрирам

descomprimir /des.kom.pɾiˈmi/ /des.kom.pɾiˈmiɾ/ /dəs.kom.pɾiˈmi/ /dəs.kum.pɾiˈmi/ v
разархивирам
Obrir un arxiu informàtic que estava comprimit, per poder-lo fer servir.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ adj masc
незна́ен
Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
непозна́т
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
описа́ние

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ v
опи́свам
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desembarcar /de.zem.baɾˈka/ /de.zem.baɾˈkaɾ/ /də.zəm.bərˈka/ v
дебаркирам

desembossador /de.zem.bo.saˈðo/ /de.zem.bo.saˈðoɾ/ /də.zəm.bo.səˈðo/ /də.zəm.bu.səˈðo/ n masc
венду́за

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
декември
Dotzè mes de l'any.

desemmascarar /de.zem.mas.kaˈɾa/ /de.zem.mas.kaˈɾaɾ/ v
разобличавам
Treure la màscara.
Llevar l'aparença enganyosa mostrant com és un realment.

desencadenar /de.zeŋ.ka.ðeˈna/ /de.zeŋ.ka.ðeˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ðəˈna/ v
започвам
Treure les cadenes.
Ésser la causa d'un seguit d'esdeveniments, l'un conseqüència de l'altre i generalment violents.

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
развитие

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ v
развивам се

desert /deˈzɛɾt/ n masc
пусти́ня пустиня
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ v
дезерти́рам
Deixar desert, abandonar.

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ v
връщам обратно
Eliminar la feina feta.

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
пара́д

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ adj masc
непочтен

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ v
дехуманизи́рам

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
жела́ние
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desigual /de.ziˈɣwaɫ/ /də.ziˈɣwaɫ/ adj
нечетен

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ v
дезинфекцирам

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ v
жела́я

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ v
припадам

desmoblat /dez.mobˈbɫat/ /dez.moˈbɫat/ /dez.moˈβɫat/ /dəz.mobˈbɫat/ /dəz.mubˈbɫat/ /dəz.muˈβɫat/ adj masc
немебелиран

desmuntar /dez.munˈta/ /dez.munˈtaɾ/ /dəz.munˈta/ v
демонтирам
Desfer alguna cosa que està construïda a peces.

desnonar /dez.noˈna/ /dez.noˈnaɾ/ /dəz.nuˈna/ v
изгонвам

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
хранителните разстройства
Falta d'ordre.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
будилник

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ v
пробу́ждам
Fer treure del son.
събу́ждам се
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
изразхо́дване

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
безмилостен

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
после
més tard

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
дестилация

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
местоназначе́ние

destorbar /des.torˈβa/ /des.toɾˈbaɾ/ /des.toɾˈβa/ /dəs.toɾˈba/ /dəs.turˈba/ v
преча
Fer nosa en l’execució d’una acció.

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
брадва секира топор

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ v
унищожавам

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
разрушение

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
еска́дрен миноно́сец
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ v
унищожавам

destí /desˈti/ n masc
съдба
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ v
разбулвам

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ v
дешифрирам

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
дета́йл

detallar /de.taˈʎa/ /de.taˈʎaɾ/ v
излагам подробно

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ adj masc
подро́бен

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ v
намирам

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
детекти́в

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ n fem
определяне

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
детерминанта
Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
детермина́нта
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ v
опреде́лям

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ v
мразя

detriment /de.triˈmen/ /de.triˈment/ /də.triˈmen/ /də.triˈment/ n masc
вре́да

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
десет

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ v
дължа
Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
дома́шна ра́бота
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
дълг

deuteri /dewˈtɛ.ɾi/ /dəwˈtɛ.ɾi/ n masc
деуте́рий

devaluar /de.va.ɫuˈaɾ/ /de.βa.ɫuˈa/ /də.və.ɫuˈa/ v
девалвирам

devastació /de.vas.ta.siˈo/ /de.βas.ta.siˈo/ /də.vəs.tə.siˈo/ /də.βəs.tə.siˈo/ n fem
опустоше́ние

devastador /de.vas.taˈðoɾ/ /de.βas.taˈðo/ /de.βas.taˈðoɾ/ /də.vəs.təˈðo/ /də.βəs.təˈðo/ adj masc
опустошителен

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ n fem
набожност

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ v
поглъщам

dia /ˈdi.a/ n masc
ден
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
диабе́т

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
дявол
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
дявол
Personificació del mal.

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
дякон

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
диадема

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
диафра́гма диафрагма

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ v
диагностицирам

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ adj masc
диагности́чен
Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ n masc
диагности́чен
Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagonalment /di.a.ɣoˌnaɫˈmen/ /di.a.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣuˌnaɫˈmen/ adv
диагонално

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
план диагра́ма
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
диале́кт диалект

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
диалектоло́гия диалектология

dialogar /di.a.ɫoˈɣa/ /di.a.ɫoˈɣaɾ/ /di.ə.ɫoˈɣa/ /di.ə.ɫuˈɣa/ v
разговарям

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
диама́нт диамант
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
утринна заря
(militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
диапозитив

diari n masc
ве́стник вестник
Periòdic de notícies publicat cada dia.
дневник
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
диархия

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
диа́рия диария

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
рисунка
Acte o efecte de dibuixar.
рису́нка рисунка
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ v
рису́вам рисувам

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
речник словар
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
дихотомия

didal /diˈðaɫ/ n masc
напръстник
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
дие́та

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
клевета́

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ v
клеветя

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
друг различен
Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ adv
различно

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ v
различавам

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
разлика

dificultat n fem
трудност
Complicació, obstacle per fer una cosa.

difondre /diˈfon.dɾe/ v
разпространявам

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
дифто́нг

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
дифузия

difícil adj
тру́ден
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

difícilment /diˌfi.siɫˈmen/ /diˌfi.siɫˈment/ adv
мъчно

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ v
сме́ля

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ adj masc
храносмилателен
(anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.
Que causa o contribueix a la digestió.

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ adj
дигита́лен
Relacionat amb els dits.
Dit d'un sistema de transmissió o de processament que representa, emmagatzema i transmet informació de qualsevol naturalesa en variables discretes, sobretot les de tipus binari.

dignament /ˌdiŋ.naˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈment/ /ˌdiɡ.naˈmen/ /ˌdiɡ.naˈment/ adv
достойно

digne /ˈdiŋ.ne/ /ˈdiŋ.nə/ /ˈdiɡ.ne/ adj masc
достоен
Mereixedor de respecte.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
досто́йнство
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
четвъртък

diletantisme /di.ɫe.tanˈtiz.me/ /di.ɫə.tənˈtiz.mə/ n masc
дилетантизъм

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
дилижа́нс
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
понеделник понеде́лник

diluvi /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.βi/ n masc
дъжд

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
вторник вто́рник

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
сряда

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
измере́ние

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
умали́телно и́ме

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
оста́вка

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ v
подавам оставка

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
демон
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
oбя́д обяд
Àpat del migdia.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ v
обя́двам
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
династия

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
пари́

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
динозавър

dinou number
деветнадесет

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ number
деветнадесети

dins /ˈdins/ adv
вътре
A l'interior d'un espai delimitat.

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
динами́чен

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ n fem
дина́мика

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
дипло́ма

dipositar /di.po.ziˈta/ /di.po.ziˈtaɾ/ /di.pu.ziˈta/ v
влагам

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
влог
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ v
ка́звам
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ v
казвам
Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
посока
Orientació que pren un desplaçament o moviment.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
дире́ктно

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ adj masc
пряк
Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
директор ръководи́тел
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
указа́тел
Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
Publicació amb una relació de noms i adreces.
Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ v
ръководя
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.
Manar, liderar seguint una línia o normes.

disc /ˈdisk/ n masc
диск
Dispositiu d'enregistrament i d'emmagatzematge de dades d'accés directe que s'utilitza com a suport d'informació.
(hoquei sobre gel) Cos cilíndric de molt poca alçària fet de cautxú vulcanitzat de color negre.

disc dur n masc
твърд диск

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
дискалкулия

discapacitat n fem
инвалидност

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
дисципли́на
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
благоразумие

discret /disˈkɾet/ adj masc
дискретен

discretament /disˌkɾe.taˈmen/ /disˌkɾe.taˈment/ /disˌkɾe.təˈmen/ /disˌkɾe.təˈment/ adv
дискретно

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
дискримина́ция

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
разискване дискусия

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ v
спо́ря
Contradir, posar en dubte.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
несъгласие

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
дегизиране
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

disfressar /dis.fɾeˈsa/ /dis.fɾeˈsaɾ/ /dis.fɾəˈsa/ v
маскирам

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ n fem
разстройство в дъвченето

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
дислексия

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
годен

disposició /dis.po.zi.siˈo/ /dis.pu.zi.siˈo/ n fem
разоложение

dispositiu intrauterí n masc
спира́ла

disprosi n masc
диспросий

disputar /dis.puˈta/ /dis.puˈtaɾ/ v
дискутирам
Discutir amb vehemència sobre qualsevol cosa.
Lluitar per la possessió d'alguna cosa.

dissabte /diˈsap.te/ n masc
събота съ́бота

dissecar /di.seˈka/ /di.seˈkaɾ/ /di.səˈka/ v
препарирам

disseccionar /di.sek.si.oˈna/ /di.sek.si.oˈnaɾ/ /di.sək.si.oˈna/ /di.sək.si.uˈna/ v
анатомизирам

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
диза́йн

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ v
замислям

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ n fem
дисерта́ция

disset number
седемна́десет

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ number
седемнадесети

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ v
разтварям

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
разпускане

distant /disˈtan/ /disˈtant/ adj
резервиран

distendre /disˈten.dɾe/ /disˈten.dɾə/ v
разтеглям

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
разлика

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ v
различа́вам
Diferenciar, discriminar.

distintament /disˌtin.taˈmen/ /disˌtin.taˈment/ /disˌtin.təˈmen/ /disˌtin.təˈment/ adv
отчетливо

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
разпределяне

distància /disˈtan.si.a/ n fem
разстоя́ние
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.

dit n masc
пръст
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
неделя неде́ля

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
петък пе́тък

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ v
отклонявам се

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
отклоне́ние
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ adj masc
различен

diversificar /di.veɾ.si.fiˈkaɾ/ /di.vəɾ.si.fiˈka/ /di.βer.si.fiˈka/ /di.βeɾ.si.fiˈka/ /di.βər.si.fiˈka/ v
разнообразявам

diversió n fem
забава

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ adj masc
забавен

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
девиз
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ adj
делим

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
деле́не

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ n masc
дели́тел

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
разво́д развод

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
осемнадесет

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
бо́жи
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
разгово́р диалог

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
диаметър

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
всекидне́вно

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
епархия епа́рхия

diürn /diˈurn/ adj masc
дне́вен

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
дарба
Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ v
удвоявам
Multiplicar per dos.
(futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
дубла́ж

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
дво́ен
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ v
сгъвам
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

doblement /ˌdo.bɫeˈment/ /ˌdo.βɫeˈmen/ /ˌdo.βɫəˈmen/ /ˌdob.bɫeˈmen/ /ˌdob.bɫəˈmen/ /ˌdob.bɫəˈment/ adv
двойно

doblet /dobˈbɫet/ /dobˈbɫət/ /doˈbɫet/ /doˈβɫet/ /dubˈbɫɛt/ /duˈβɫɛt/ n masc
дублет

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
до́ктор
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
доктрина

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
документ

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
документа́ция

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ v
документирам

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
документа́лен филм

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ n masc
дванадесетоъгълник

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
делфи́н делфин

dofí del Plata n masc
лаплатски речен делфин

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
до́гма

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
догматичен

dol /ˈdɔɫ/ n masc
траур

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ v
боли́

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
лош
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
болка
Patiment, pena.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
мъчително

dolç adj masc
сла́дък

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ n fem
ласкавост

domesticar /do.mes.tiˈka/ /do.mes.tiˈkaɾ/ /du.məs.tiˈka/ v
опитомявам

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ n masc
местожи́телство

dominació /do.mi.na.siˈo/ /do.mi.nə.siˈo/ /du.mi.nə.siˈo/ n masc
преобладаване

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ v
господствам
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

dominó /do.miˈno/ /du.miˈno/ n masc
домино

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
дамаска

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
дома́шен

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
жена́ жена
Persona del sexe femení.
жена
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
дарение

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ v
да́вам дам
Entregar de franc, regalar.

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
допамин

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ v
спя

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
соба

dos number
два две

dosi n fem
до́за

dot /ˈdɔt/ n masc
зестра
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
дванадесет

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
ду́зина

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
дванадесети
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
драко́н дракон

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ n fem
дра́хма
Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

dragó /dɾəˈɣo/ n masc
гекон
Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
драма

drap /ˈdɾap/ n masc
парца́л

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
корабострои́телница

drenar /dɾeˈna/ /dɾeˈnaɾ/ /dɾəˈna/ v
дренирам

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
де́сен десен
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
прав
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
закон
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
пра́во право
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
десен
Costat dret.

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
дро́га

dron /ˈdɾɔn/ n masc
дрон

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
друид

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
митница

dubni n masc
дубний

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ v
съмнявам се
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
съмне́ние съмнение

dubtós /dupˈtos/ adj masc
съмнителен

duc n masc
дук херцог
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
херцогство
Territori que antigament era governat per un duc.
Territori que malgrat no ser governat per un duc, ofereix el seu nom, perquè el títol de duc es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.
дукат
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
дзю́на дюна

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
дванадесетопръстник

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ v
правя копие

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
дуке́са

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
твърд
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
в продълже́ние на

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ v
трая

duresa /duˈɾe.za/ /duˈɾə.zə/ /duˈɾɛ.zə/ n fem
издръжливост

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
душ
Bany pres en una dutxa.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ adj
далмати́нски ези́к
Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n masc
далмати́нски ези́к
(invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
(epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n neut
далмати́нски ези́к
Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàtil n masc
фурма́

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
десетилетие
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
лабиринт
Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
дефици́т

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
де́спот

déu n masc
бог

díptic /ˈdip.tik/ n masc
диптих

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
възприемчив
Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
до́лар

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
донът поничка
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eclipsar /e.klipˈsa/ /e.klipˈsaɾ/ /ə.kɫipˈsa/ v
засенчвам

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
затъмнение

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
е́хо о́тзвук

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
еко-тревожност

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
икономика
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

edat /eˈðat/ n fem
въ́зраст
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
епо́ха
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
изда́ние

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
декрет

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
сграда дом

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ v
редакти́рам
(informàtica) Preparar o modificar dades.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n masc
редакцио́нен
Gènere periodístic d'opinió sense firma que reflecteix l'opinió de l'empresa que gestiona el mitjà.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
образова́ние
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
учти́в

eduir /e.ðuˈi/ /e.ðuˈiɾ/ /ə.ðuˈi/ v
заключавам

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
сле́дствие

efecte hivernacle n masc
парников ефект

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
нали́чни па́ри
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efeminat /e.fe.miˈnat/ /ə.fə.miˈnat/ adj
женствен

eficient /e.fi.siˈen/ /e.fi.siˈent/ /ə.fi.siˈen/ /ə.fi.siˈent/ adj
ефекти́вен

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
де́йственост

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
еднодневен
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

efímera /eˈfi.me.ɾa/ /əˈfi.mə.ɾə/ n fem
еднодневка
Insecte pterigot, d'ales membranoses, amb dos o tres cercs, que viu a l'aigua fins que surt per aparellar-se i morir quasi immediatament.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ adj masc
египетски
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
египтя́нин египтянин
Persona que habita o és originària d'Egipte.
египетски
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

egocentrisme /e.ɣo.senˈtɾiz.me/ /ə.ɣo.sənˈtɾiz.mə/ /ə.ɣu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
егоцентри́зъм

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
егои́зъм

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
коби́ла

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
инструмент
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
айнщайний

eix /ˈejʃ/ n masc
ос
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
рой

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
сешоа́р

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ v
бъ́рша
Llevar la humitat superficial d'una cosa.

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ adj masc
сух
Sense humitat després de treure'n el líquid.

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
избор

electoral /e.ɫek.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.tuˈɾaɫ/ adj
избира́телен

electorat /e.ɫek.toˈɾat/ /ə.ɫək.toˈɾat/ /ə.ɫək.tuˈɾat/ n masc
електора́т

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
електри́чество електричество

electrolitzar /e.ɫek.tɾo.ɫiˈd͡za/ /e.ɫek.tɾo.ɫiˈza/ /e.ɫek.tɾo.ɫiˈzaɾ/ /ə.ɫək.tɾo.ɫiˈd͡za/ /ə.ɫək.tɾu.ɫiˈd͡za/ v
електролизирам

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
електро́нен
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
електро́ника електроника

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
електрон

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
слон
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
морски слон

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
елегантен

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
елегия

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ v
подби́рам
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
избирам
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

elegíac /e.ɫeˈd͡ʒi.ak/ /e.ɫeˈʒi.ak/ /ə.ɫəˈʒi.ək/ adj masc
елегичен
De l'elegia, de la mateixa naturalesa.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
елеме́нт
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
химичен елемент

elevar /e.ɫeˈvaɾ/ /e.ɫeˈβa/ /ə.ɫəˈva/ v
възвишавам
Portar més amunt.
Fer augmentar l’alçària.
Augmentar en quantitat.
Dirigir un escrit a una autoritat superior.

elevar al quadrat v
повди́гам на квадра́т

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ v
елиминирам
Destruir, esborrar.
(hípica, basquetbol) Desqualificar un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
ели́та

ell /ˈɛʎ/ pronoun
той

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
тя

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
те

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
те

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ n fem
красноре́чие

eludir /e.ɫuˈði/ /e.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ v
избягвам
Fugir la dificultat, sortir d'ella amb algun artifici; escapar-se.

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
елипса

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
пропускане на дума

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
еманципа́ция

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ v
еманципирам

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
скоропоговорка
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
бре́менност
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
язовир

embenar /am.beˈna/ /am.beˈnaɾ/ /em.beˈna/ /em.beˈnaɾ/ v
превързвам

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ v
баданосвам

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
ембле́ма

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ v
увивам
Cobrir una o més coses amb un embolcall.

emboscar /am.bosˈka/ /em.bosˈka/ /em.bosˈkaɾ/ /əm.bosˈka/ /əm.busˈka/ v
нападам от засада

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ v
бутилирам

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
съединител

embriac /em.bɾiˈak/ adj masc
пия́н

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ v
омайвам

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
фуния
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ v
появявам се

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
спешен случай
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
емигра́ция

eminent /e.miˈnen/ /e.miˈnent/ /ə.miˈnen/ /ə.miˈnent/ adj
виден

eminentment /e.miˌnemˈmen/ /e.miˌnemˈment/ /ə.miˌnemˈmen/ /ə.miˌnemˈment/ adv
крайно

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
еми́сия

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ v
рамкирам

emmidonar /em.mi.ðoˈna/ /em.mi.ðoˈnaɾ/ /əm.mi.ðuˈna/ v
колосвам

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
чу́вство

empaperar /em.pa.peˈɾa/ /em.pa.peˈɾaɾ/ v
слагам тапети

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ v
гъ́лтам

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ n masc
равен резултат

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
съприча́стие съчувствие

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
калем

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ v
ашладисвам

empenta /amˈpen.ta/ /emˈpen.ta/ /əmˈpən.tə/ /əmˈpɛn.tə/ n fem
блъскане
Cop donat a una persona, animal o cosa, per impel·lir-li moviment, normalment per a fer-la avançar o perquè perdi l'equilibri, quan és per fer-la avançar el cop és pel darrere, per tant, quan és a una persona és a l'esquena.
бутане
(hoquei sobre herba) Llançament executat amb un moviment d'acompanyament de l'estic en què la bola surt projectada arran de terra.

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ v
бутам
Donar una empenta.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ v
залагам
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
импера́тор
Cap d'un imperi.
риба меч
(peixos) Peix teleosti de la família dels xífids, amb el maxil·lar prolongat en forma d’espasa, fort i ràpid i de costums pelàgics (Xiphias gladius).

empirisme /em.piˈɾiz.me/ /əm.piˈɾiz.mə/ n masc
емпиризъм

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ v
напълвам се
Completar un document amb les dades demanades.

empobrir /am.poˈβɾi/ /am.pɾuˈβi/ /em.poˈbɾiɾ/ /em.poˈβɾi/ /əm.poˈbɾi/ /əm.puˈbɾi/ /əm.puˈβɾi/ v
разорявам

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
отпечатъци от пръсти

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
предприя́тие

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
затваряне

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ v
опандизвам

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ v
бутам
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
в
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
El temps.
La manera.
Preposició que denota situació o estat.

en Pau, en Pere i en Berenguera pn
Су́льо и Пу́льо

en cas que conjunction
в слу́чай

en pau descansi idiom
почивай в мир

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ v
влю́бвам се
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
заклинание

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
о́ще още

encastar /eŋ.kasˈta/ /eŋ.kasˈtaɾ/ /əŋ.kəsˈta/ v
закрепвам

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ n fem
енцефалит

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ v
запалвам
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
запа́лка запалка

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
тамя́н

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ v
обкръжавам

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
маруля
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
енциклопедия

enclavament /aŋ.kɫa.βaˈmen/ /aŋ.kɫa.βaˈment/ /eŋ.kɫa.vaˈment/ /eŋ.kɫa.βaˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈment/ /əŋ.kɫə.βəˈmen/ n masc
анклав

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
наковалня
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ adj masc
енклитика

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ v
намалявам

encoratjador /eŋ.ko.ɾa.d͡ʒaˈðo/ /eŋ.ko.ɾa.d͡ʒaˈðoɾ/ /əŋ.ko.ɾə.d͡ʒəˈðo/ /əŋ.ku.ɾə.d͡ʒəˈðo/ adj masc
насърчителен

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ v
насърча́вам

encrostar /aŋ.kɾosˈta/ /aŋ.kɾosˈtaɾ/ /eŋ.kɾosˈta/ /eŋ.kɾosˈtaɾ/ /əŋ.kɾosˈta/ /əŋ.kɾusˈta/ v
покривам с кора

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ v
измислям
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

encàrrec /eŋˈka.rek/ /əŋˈka.rek/ /əŋˈka.rək/ n masc
директива

encèfal /enˈsɛ.faɫ/ /ənˈsɛ.fəɫ/ n masc
мозък

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
напред
En direcció a la banda del davant.

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ v
разрушавам
Destruir totalment o parcialment una edificació.

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
загадка

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
ендокардит

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ v
подслаждам

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
ще́псел
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.

enemic /e.neˈmik/ n masc
враг неприятел

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
ене́ргия енергия

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ v
вдя́вам
Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.
нанизвам
Unir coses passant un fil pel seu interior.

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ v
концентрирам се
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ v
потопявам
Posar, fer anar, al fons.

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ v
закачам с кука
Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
измама

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ v
ма́мя

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ v
пораждам

engrillonar /aŋ.gɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈnaɾ/ /əŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /əŋ.ɡɾi.ʎuˈna/ v
оковавам

enigma n masc
мистерия

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
загадъчен

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
излитане

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ v
отлитам

enlletgir /aɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /aɲ.ʎeˈt͡ʃiɾ/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /əɲ.ʎəˈd͡ʒi/ v
загрозявам

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
наникъде

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ v
заслепявам

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
грама́ден

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
анкета

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
назад

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ v
правя рокада
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

enrogallar /an.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎaɾ/ /ən.ro.ɣəˈʎa/ /ən.ru.ɣəˈja/ /ən.ru.ɣəˈʎa/ v
преграквам
Fer agafar, o agafar, un rogall.

enrosar /en.roˈza/ /en.roˈzaɾ/ /ən.roˈza/ /ən.ruˈza/ v
оросявам

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
същество
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ v
насапунисвам

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
обуче́ние

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ v
уча
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ v
спъвам се

ensota /enˈso.ta/ /ənˈso.tə/ adv
надолу

entapissar /en.ta.piˈsa/ /en.ta.piˈsaɾ/ /ən.tə.piˈsa/ v
тапицирам

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ v
научавам
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ n neut
гроба́р

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ v
заравям

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
вход
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
ордьовър
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ v
вли́зам
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
между́

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ adj masc
злонамерен

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
треньор

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
тренировка

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ v
тренирам

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
сандвич

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
забавле́ние

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
интервю́

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ v
интервюирам

entusiasmar /en.tu.zi.azˈma/ /en.tu.zi.azˈmaɾ/ /ən.tu.zi.əzˈma/ v
ентусиазирам

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
въодушевле́ние

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ v
завладе́я
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.
(bàdminton) Cometre una falta consistent a traspassar els límits del camp propi amb la raqueta o amb una part del cos.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
за́вист
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ v
зави́ждам завиждам

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
зави́стлив

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
старе́ене

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ v
остарявам

envermellir /am.beɾ.meˈʎiɾ/ /em.ber.meˈʎi/ /em.beɾ.meˈʎi/ /eɱ.veɾ.meˈʎiɾ/ /əm.bər.məˈʎi/ /əɱ.vər.məˈji/ /əɱ.vəɾ.məˈʎi/ v
боядисвам червено

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ v
лакирам

envà /amˈba/ /emˈba/ /eɱˈva/ /əmˈba/ /əɱˈva/ n masc
преграда

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
носталгия

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
ензим

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ n masc
епицентър

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ n fem
епидермис

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
епилепсия

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
случка

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
епистемология

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
епителна тъкан

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
епенте́за

epístola /eˈpis.to.ɫa/ /əˈpis.tu.ɫə/ n fem
послание

epítet /eˈpi.tet/ /əˈpi.tət/ n masc
епитет

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ n neut
епоним

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
еква́тор
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ v
балансирам
Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.
(tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.
(veterinària, ramaderia, nutrició, alimentació) Racionar adientment els diversos components d'un àpat de manera que cobreixin les necessitats nutritives de l'animal al qual va destinat.

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
равностра́нен

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
равноде́нствие

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
отбо́р
Grup de persones organitzat.
снаряже́ние
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
багаж

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
еквивале́нт

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ n masc
еквивале́нт
(química) Quantitat de substància d'un determinat element que pot reaccionar amb un mol d'ions hidrogen.

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ adj
конен

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
гу́мно
(agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.

erbi n masc
ербий

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
ерекция

erecte /eˈɾɛk.te/ /əˈɾɛk.tə/ adj masc
вертикален
Dret i rígid.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
таралеж еж

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
хермелин
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
еро́тика

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
грешка
Equivocació, incorrecció.

erràtic /eˈra.tik/ /əˈra.tik/ adj
изменчив

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ v
оригвам се

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ adj masc
ерудиран
Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ n masc
учен
Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
гъсе́ница гъсеница

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
изригване

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ v
изплаквам

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
къпина

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
чернова

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ v
изтривам
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ v
гада́я
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
разпалки
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
шах

escac i mat n masc
мат

escacs /esˈkaks/ n masc
шах шахмат
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
триъ́гълник
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
стъ̀лба стълбище
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
ска́ла
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.

escala mecànica n fem
ескала́тор

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ v
качвам се

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ v
стоплям
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ v
разпространявам
Estendre una matèria per una superfície.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
скандий

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ v
сканирам

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ v
отървавам се

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
бръ́мбар бръмбар

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
скарабей

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
кока́рда
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
ален

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
лю́спи

escataineig /es.ka.tajˈnet͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnət͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnɛt͡ʃ/ n masc
кудкудякане

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ v
съответствам
Anar bé, combinar, ajustar-se físicament o bé atenent a raons estètiques.

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
сце́на

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
сце́на

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ v
пръсвам се
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
роб
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
склероза

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
налъм
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
шко́ла училище
Col·legi, establiment per aprendre.

escola de música n fem
музика́лно учи́лище

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ v
слу̀шам слушам

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
метла́
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ v
измета
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
боклукчия

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ v
плюя́
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
скорпион скорпио́н

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
гевгир

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
кора́
Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
дял
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.
це́пка
Part del cos que queda al descobert per l’escotat d’un vestit.

escovilló /es.ko.viˈʎo/ /es.ko.βiˈʎo/ /əs.ko.viˈʎo/ /əs.ku.viˈʎo/ /əs.ku.βiˈʎo/ n masc
тампон
(medicina) Tija amb un extrem cobert de cotó o material absorbent i estèril per a obtenir mostres a examinar o per a aplicar medicaments.

escriba /esˈkɾi.ba/ /əsˈkɾi.βə/ n masc
кни́жник

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
писа́тел писател

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
писане
acte d'escriure

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ v
пиша

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
пи́сар

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
скротум

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ v
изследвам подробно

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
риф

esculpir /es.kuɫˈpi/ /es.kuɫˈpiɾ/ /əs.kuɫˈpi/ v
вая

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
скулпту́ра ста́туя

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
пя́на

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
коминочистач

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
кле́чка

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
пепеля́нка
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
щит
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
сканда́л

escàpol /esˈka.poɫ/ /əsˈka.poɫ/ /əsˈka.puɫ/ adj
свободен

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
съби́тие

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
сфе́ра сфера

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
сфинкс

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
уси́лие

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
кълбовиден

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ v
дращя

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
стъ́пка

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
църква черква
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ v
изтощавам
Exhaurir, consumir completament.
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
фехтовка

esguerrat /ez.ɣeˈrat/ adj masc
сакат

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
словашки
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
словашки
Natural d’Eslovàquia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
слове́нец
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
слове́нец
Natural d'Eslovènia.
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmaixada /ez.majˈʃa.ða/ /ez.maˈʃa.ða/ n fem
забивка
(basquetbol) Acció i efecte d'introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ v
забивам
(basquetbol) Introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
емайл

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ v
емайлирам

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
коре́кция

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ v
подобрявам
(dret) Rectificar una llei, una sentència.

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
шми́ргел

esmicolar /az.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫaɾ/ /əz.mi.koˈɫa/ /əz.mi.kuˈɫa/ v
раздробявам

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ v
остря

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
заку́свам
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ v
заку́свам
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
простра́нствен

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
спагети

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
ко́смос
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
плашило

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ v
плаша

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
испански
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
испански
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espart /esˈpaɾt/ /əsˈpart/ n masc
алфа

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
меч
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
ра́мо

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
любим

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
специали́ст

especialitzar /es.pe.si.a.ɫiˈd͡za/ /es.pe.si.a.ɫiˈza/ /es.pe.si.a.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈd͡za/ v
приспособявам се

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ adv
нарочно

especificar /es.pe.si.fiˈka/ /es.pe.si.fiˈkaɾ/ /əs.pə.si.fiˈka/ v
определям

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
представле́ние

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ n masc
зри́тел

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
спектър

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
специфи́чен

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
свещ

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
есперанто
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
надежда

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ v
ча́кам
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
надя́вам се
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
душа́
Part no material de la persona, ànima.

esperonar /as.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈnaɾ/ /əs.pə.ɾoˈna/ /əs.pə.ɾuˈna/ v
пришпорвам
Picar amb els esperons al cavall.
(figuradament) Animar, encoratjar per fer alguna cosa.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
шпо́ра

espessir /as.peˈsi/ /es.peˈsi/ /es.peˈsiɾ/ /əs.pəˈsi/ v
сгъстявам се

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
шпио́нин

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ v
шпионирам

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
шпионка

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ n neut
доносник
(col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
клас

espigolar /as.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫaɾ/ /əs.pi.ɣoˈɫa/ /əs.pi.ɣuˈɫa/ v
баберкувам
Collir les espigues després de la segada.

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
трън бодил
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
спанак

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ n fem
клавесин

espionatge /es.pi.oˈna.d͡ʒe/ /əs.pi.oˈna.d͡ʒə/ /əs.pi.uˈna.d͡ʒə/ n masc
шпионаж

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ n fem
спира́ла

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
духо́вен
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espiritualment /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ adv
духовно

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
амбразура

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
биволска чапла

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ adj masc
блестящ

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
гу́бка

esponjós /es.poɲˈd͡ʒos/ /əs.poɲˈʒos/ /əs.puɲˈʒos/ adj masc
гъбест

espontani /es.ponˈta.ni/ /əs.ponˈta.ni/ /əs.punˈta.ni/ adj masc
непринуден

espontàniament /es.ponˌta.ni.aˈmen/ /es.ponˌta.ni.aˈment/ /əs.ponˌta.ni.əˈment/ /əs.punˌta.ni.əˈmen/ adv
спонта́нно

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
спо́ра

esport /esˈpɔɾt/ n masc
спорт

esport de pilota n masc
топката игра

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
искра́
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
аспе́ржа

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
шпатула

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
подправка

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
вид

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ adj masc
гъст

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
лаванду́ла

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
спин

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
ескадрон

esquaix /esˈkwajʃ/ n masc
скуош

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ n masc
клек

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
скелет
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
схе́ма
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
гръб

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
стръв

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
пукнатина
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
левица
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
отля́во

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
левичар
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ n masc
левосектант
Persona pertanyent a un partit d'esquerra, o que és d'esquerres.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
скеч

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ v
карам ски

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ v
стри́жа

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
ка́терица катерица
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
шиста

esquitxar /as.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃaɾ/ /əs.kiˈt͡ʃa/ v
плискам

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ v
избягвам

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
шизофрения

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
ска

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
ва́жен

est n masc
и́зток изток

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
коню́шня
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
коню́шня
(per extensió) Lloc brut.

establement /esˌta.bɫeˈment/ /esˌta.βɫeˈmen/ /esˌtab.bɫeˈmen/ /əsˌta.βɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈment/ adv
стабилно

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ v
затвърждавам
Fundar o crear alguna cosa.

estació /es.ta.siˈo/ n fem
ста́нция
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
сезон да се изсуши
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
стадио́н стадион
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
статистика

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
измама

estalactita /es.ta.ɫakˈti.ta/ /əs.tə.ɫəkˈti.tə/ n fem
сталактит

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ n masc
иконо́мия

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ v
икономисвам

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ v
отпечатвам
Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
е́зерце
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
кала́й калай
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
държа́ва състоя́ние
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatura /es.taˈtu.ɾa/ /əs.təˈtu.ɾə/ n fem
височина

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
звезда́ звезда
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
стела
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estelat /as.teˈɫat/ /es.teˈɫat/ /əs.təˈɫat/ adj masc
звезден

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
отло́мък

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ adj
зве́зден
Relatiu o pertanyent als estels.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
знаме

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ v
протягам
Estar entre dos límits, siguin físics o temporals.
простирам се
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estentori /es.tenˈtɔ.ɾi/ /əs.tənˈtɔ.ɾi/ adj masc
гръмовен

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
степ
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

esterilitat /es.te.ɾi.ɫiˈtat/ /əs.tə.ɾi.ɫiˈtat/ n fem
безплодие

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
кастриране

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ v
стерилизирам
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
обеззаразявам
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ v
ки́хам кихам

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
кихане

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
стик
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
дамга
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estigmatitzar /es.tiɡ.ma.tiˈd͡za/ /es.tiɡ.ma.tiˈza/ /es.tiɡ.ma.tiˈzaɾ/ /əs.tiɡ.mə.tiˈd͡za/ v
дамгосвам

estil /esˈtiɫ/ n masc
стил

estimació /es.ti.ma.siˈo/ /əs.ti.mə.siˈo/ n fem
оценяване

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ v
обичам
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
любим
Que inspira sentiments d'afecte.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ v
разтеглям

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
лято

estiuejar /as.ti.weˈt͡ʃaɾ/ /as.ti.weˈʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒaɾ/ /es.ti.weˈʒa/ /əs.ti.wəˈd͡ʒa/ /əs.ti.wəˈʒa/ v
летувам

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ n masc
рапира
Espasa d'una mà de fulla fina i allargada, destinada principalment a atacar amb la punta.

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ adj masc
вероятностен

estoic /esˈtɔjk/ /əsˈtɔjk/ adj masc
стоически

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
кути́я за мо́ли́ви

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
епитрахил

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
миг

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
есто́нски
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
есто́нски
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
изтривалка
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.
Peça tova de material espumós, sovint prima i flexible, que es fa servir com a amortiment o per comoditat en diverses activitats esportives per facilitar la pràctica d'exercicis a terra.
(botxes) Peça prima de material sintètic, amb perforacions per a col·locar-hi les botxes, que cobreix part del camp de joc en diferents proves d'embotxada.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
скоре́ц скорец

estovar /as.toˈvaɾ/ /as.toˈβa/ /es.toˈvaɾ/ /es.toˈβa/ /əs.toˈva/ /əs.tuˈva/ /əs.tuˈβa/ v
размеквам

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
чуждестра́нен
Que és d'un altre país.

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
стра́нен
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estranyament /esˌtɾa.ɲaˈmen/ /esˌtɾa.ɲaˈment/ /əsˌtɾa.ɲəˈmen/ /əsˌtɾa.ɲəˈment/ adv
необичайно

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
пласт

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
страте́гия

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ adj masc
стратеги́чески

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ n fem
премиера
Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ v
стресирам

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
те́сен тесен
Que té poca amplada.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
за малко

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ n masc
щи́рборд

estrictament /esˌtɾik.taˈmen/ /esˌtɾik.taˈment/ /əsˌtɾik.təˈmen/ /əsˌtɾik.təˈment/ adv
стриктно

estricte /esˈtɾik.te/ adj masc
взискателен

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
стронций

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
структу́ра структура
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
структура
Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
строителен

estruç /esˈtɾus/ n masc
щра́ус

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ v
стеснявам
Fer estreta o petita una cosa.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
стрес

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
естуа́р

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
уче́ние
Acció d'estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
студе́нт
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ v
уча
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
пе́чка

estupidesa /es.tu.piˈðe.za/ /əs.tu.piˈðə.zə/ /əs.tu.piˈðɛ.zə/ n fem
глу́пост

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
есетра

esturió beluga n masc
белу́га

esturió sevruga n masc
пъструга

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
критерий
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
критерий
norma, especificació

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
неизменен

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ n fem
статика

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
статуя

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
безплоден
Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
естетичен

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
есте́тика

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
подбуда

estómac /esˈto.mak/ n masc
стома́х стомах

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
глу́пав

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
хранопрово́д

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
и т.н.

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
ве́чен вечен

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
ве́чност

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
етимология

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ n masc
етмоиден
Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
етноцентри́зъм

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
етнология

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
еуфо́рия

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
евро е́вро

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
европе́йски
Relacionat amb Europa

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ n masc
европе́йски
Natural d’Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ v
европеизирам

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
евро́пий

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
евтаназия

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ v
евакуи́рам

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
евангелие

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ n fem
изпарение

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ v
изпарявам

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
очевиден

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ adv
явно

evitació /e.vi.ta.siˈo/ /e.βi.ta.siˈo/ /ə.vi.tə.siˈo/ n fem
анулиране

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ v
отбягвам

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ v
предизвиквам

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
еволюция

ex-libris /ˌeɡzˈɫi.bɾis/ /ˌɛɡzˈɫi.βɾis/ n masc
екслибрис

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
точно

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
то́чен
Precís, ajustat a un patró.

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ v
величая
Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.

examinar /eɡ.za.miˈna/ /eɡ.za.miˈnaɾ/ /əɡ.zə.miˈna/ v
изсле́двам

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ v
разгневявам

excavació /eks.ka.va.siˈo/ /eks.ka.βa.siˈo/ /əks.kə.və.siˈo/ /əks.kə.βə.siˈo/ n fem
изкоп

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ v
надвиша́вам
Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
отл́ичен
De gran valor.

excel·lir /ek.seɫˈɫi/ /ek.seɫˈɫiɾ/ /ek.seˈɫi/ /ək.səɫˈɫi/ /ək.səˈɫi/ v
отличавам

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
превъзхо́дство

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
изключе́ние

excessivament /ek.se.si.vaˈment/ /ek.se.si.βaˈmen/ /ək.sə.si.vəˈmen/ /ək.sə.si.vəˈment/ /ək.sə.si.βəˈmen/ adv
прекалено

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ v
възбуждам
Despertar el desig sexual.

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
изключи́телен

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
екску́рзия

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
извинение

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
екзеку́ция

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ v
изпълнявам
Portar a terme un treball fins al final.
Tocar amb un instrument una obra musical.
екзекутирам изпълнявам
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
приме́рен
Que pot servir d'exemple.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
брой
Cada llibre d'una mateixa edició.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
пример при́мер

exempt /eɡˈzemt/ /əɡˈzemt/ adj masc
освободен

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
упражне́ние

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ v
[[упражня́вам|упражня́вам се]]

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ adj masc
изчерпателен

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ v
пока́звам

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ v
ексхуми́рам
desenterrar

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ v
и́скам

exigu /eɡˈzi.ɣu/ /əɡˈzi.ɣu/ adj masc
незначителен

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
изгнание

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ adj masc
изгнаник

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
екзистенциализъм

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ adj
настоя́щ

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ v
съществувам
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
съществу́ване

exonerar /eɡ.zo.neˈɾa/ /eɡ.zo.neˈɾaɾ/ /əɡ.zo.nəˈɾa/ /əɡ.zu.nəˈɾa/ v
оправдавам

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
очакване

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
надежда

expectorar /eks.pek.toˈɾa/ /eks.pek.toˈɾaɾ/ /əks.pək.toˈɾa/ /əks.pək.tuˈɾa/ v
изкашлям

expedir /eks.peˈði/ /eks.peˈðiɾ/ /əks.pəˈði/ v
изпращам

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ v
изхвърлям

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
експеримент
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimental /eks.pe.ɾi.menˈtaɫ/ /əks.pə.ɾi.mənˈtaɫ/ adj
експериментален

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
о́пит опит

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
вещ

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
обясне́ние

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ v
обясня́вам
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.

explicatiu /eks.pɫi.kaˈtiw/ /əks.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
обяснителен
Que explica, que ofereix una explicació, que serveix per explicar.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ v
изсле́двам

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
избухлив
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
експлозив
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
взрив

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
експлоата́ция

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ v
взривявам
Esclatar.

explícit /eksˈpɫi.sit/ /əksˈpɫi.sit/ adj masc
изричен

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ n masc
експонента

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ v
изнасям експортирам

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
изло́жба
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressament /eksˌpɾe.saˈmen/ /eksˌpɾe.saˈment/ /əksˌpɾe.səˈmen/ /əksˌpɾe.səˈment/ adv
изрично

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ v
изразявам

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
изразяване
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
израз
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ v
изключвам
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n masc
въ́ншен
La part de fora.

exteriorment /eks.te.ɾiˌorˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈment/ /əks.tə.ɾiˌorˈmen/ /əks.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
външно

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ v
изтребвам

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
загасване

extirpació /eks.tiɾ.pa.siˈo/ /əks.tir.pə.siˈo/ n fem
изкореняване

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n masc
допълнителен
Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n neut
допълнителен
Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extradir /eks.tɾaˈði/ /eks.tɾaˈðiɾ/ /əks.tɾəˈði/ v
екстради́рам

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
извънзе́мен

extravagant /eks.tɾa.vaˈɣant/ /eks.tɾa.βaˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣant/ /əks.tɾə.βəˈɣan/ adj
екстравага́нтен

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
екстремен краен
Que està a un grau molt alt.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
кра́йно

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
край

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ v
вадя

exultar /eɡ.zuɫˈta/ /eɡ.zuɫˈtaɾ/ /əɡ.zuɫˈta/ v
ликувам

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
армия войска
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
екзотичен

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
еон

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
фра́кция

facial /fa.siˈaɫ/ /fə.siˈəɫ/ adj
лицев

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
изпълни́м

factici /fakˈti.si/ /fəkˈti.si/ adj masc
изкуствен

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
факулте́т
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
фе́я

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
фагот

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
бук

faisà /fajˈza/ n masc
фазан

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ n fem
колан
(pilota) Peça de l'equip d'un jugador consistent en una tira de roba, de color blau o vermell que cenyeix el tronc per la cintura, utilitzada per a identificar un jugador o un equip enfront de l'adversari.

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
фаланга
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
клин

falcó /faɫˈko/ n masc
соко́л сокол

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
скут
Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
пола́
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.

fals /ˈfaɫs/ adj masc
грешен
Que no s'ajusta a la veritat.

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
гре́шка
Informació o dita falsa.

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
ну́жда
Mancança d'una cosa necessària.

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ n fem
фелука

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
фалос

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
софизъм

falç /ˈfaɫs/ n fem
сърп

fam n fem
глад

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
сла́ва

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
семе́ен
Relatiu a la família.
бли́зък
Conegut, proper.

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ v
запознавам
Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
семе́йство семейство

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
прочу́т

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
у́лична ла́мпа
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
кал
Barreja d'aigua i terra.

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
въображе́ние

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
фантом

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
фантастичен
Relatiu a la fantasia.

far n masc
фар
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faralló /fa.ɾaˈʎo/ /fə.ɾəˈʎo/ n masc
кекур

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
фарао́н фараон
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
бала

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
ковачница

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
ма̀щерка

farina /faˈɾi.na/ n fem
брашно̀ брашно

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
ка́ша
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
глътка

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
фармакологична бдителност

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
аптека́р
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
апте́ка аптека

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ n fem
очарование

fase /ˈfa.ze/ n fem
фа́за

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
смъртоносен
Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ n neut
фаталист
Persona amb una actitud resignada a un desenllaç desfavorable.

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
изтоще́ние

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
ба́сня при́тча

fauna /ˈfaw.na/ n fem
фа́уна

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
услуга

fax /ˈfaks/ n masc
факс
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
фаса́да
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
вя́ра

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
слаб
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
температу́ра треска

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
февруари
Segon mes de l'any.

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ v
оплождам

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
федерация

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
работа
Lloc de treball ofert per una empresa.

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
вързо́п
Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
фашизъм

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
фашистки
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
фашист
Partidari del feixisme.

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ n masc
фелдшпат

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
поздравле́ние

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ v
поздравя́вам

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
ща́стие щастие
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ adj
щастли́в
Que sent felicitat.

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
филц
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.
сукно
(billar) Teixit suau, generalment de color verd, que recobreix uniformement tota la superfície d'una taula de billar i també les bandes.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
[[есте́ствен]] тор
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
са́мка
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
га́йка
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
женицид и aндрoцид

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
феминизъм

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
сено́
Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
сено
Farratge assecat per fenificació.

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
финикийски

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
феномен

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ n masc
феохромоцитом

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
правя
Portar a terme una acció.

fer passes v
правя крачки

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
рана
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ v
раня́вам
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
стабилен
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

fermament /ˌfer.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈment/ /ˌfəɾ.məˈment/ /ˌfɛr.məˈmen/ adv
решително

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ n masc
ферме́нт

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
ферментация

fermi n masc
фермий

fermió n masc
фермион

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
ковач
Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
желя́зо желязо

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
железница

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
фес
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
пра́зненство

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
празнуване
Qualitat de festiu, d’exultació.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
шам фъстък

fet /ˈfet/ n masc
факт
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
кри́еница

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
черен дроб дроб
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
феодално владение

fi adj masc
тъ́нък
Dit dels materials poc gruixuts.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
наде́ждност

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
нишка фибра

ficció n fem
белетри́стика

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
ве́рен
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
преданост

fidelment /fiˌðɛɫˈmen/ /fiˌðɛɫˈment/ adv
вярно

fideu /fiˈðɛw/ n masc
ю́фка

fideu de cabell d'àngel n masc
фиде́

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
смокиня
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
фигу́ра

fil n masc
коне́ц ни́шка
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
филантроп

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ v
преда́

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
ред

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
жи́ца
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ adj
дъ́щерен
Propi del fill.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
дъщерна компания
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
филигран
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
Obra delicada i exquisida.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
син

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
дъщеря щерка

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
дове́дена дъщеря́

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
дове́ден син

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
филология
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
филологичен

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
ху́рка

filosofar /fi.lo.zoˈfa/ /fi.lo.zoˈfaɾ/ /fi.ɫu.zuˈfa/ v
философствам

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
филосо́фия философия

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ v
филтри́рам
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
фи́лтър

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
филосо́ф философ

final /fiˈnaɫ/ adj
последен
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
финал
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
край
fi, última part d'alguna cosa

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
оконча́телно

finament /ˌfi.naˈmen/ /ˌfi.naˈment/ /ˌfi.nəˈmen/ /ˌfi.nəˈment/ adv
си́тно

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ v
финансирам

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
прозо́рец прозорец

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ v
преструвам се

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
фински
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

fins preposition
до

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
фински
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
фински
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
фински език
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ n fem
флако́н

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
панаи́р

fiscal adj
фискален

fiscal n neut
обвини́тел

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
физиономика

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ n fem
пукнатина

fita /ˈfi.ta/ n fem
важно събитие
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fix /ˈfiks/ adj
неподвижен

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
бич

flagrant /fɫaˈɣɾan/ /fɫaˈɣɾant/ /fɫəˈɣɾan/ /fɫəˈɣɾant/ adj
очебиен

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
пламък

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
фламинго
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
фле́йта флейта

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ n fem
му́дност

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
флеровий

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
стрела́ стрела
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
гъвкав

floc /ˈfɫɔk/ n masc
люспа
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
цвете цвят

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
пле́сен

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ v
вирея
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.

flotació /fɫo.ta.siˈo/ /fɫo.tə.siˈo/ /fɫu.tə.siˈo/ n fem
флотация

fluctuar /fɫuk.tuˈa/ /fɫuk.tuˈaɾ/ v
варирам

fluid /ˈfɫujt/ n masc
флуид
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ v
тека

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
незакрепен
Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ n masc
флуор флуо́р

flux /ˈfɫuks/ n masc
пото́к

foc n masc
о́гън огън
Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
тюлен

foca barbuda n fem
морски заек

foca de Groenlàndia n fem
гренландски тюлен

foca de Weddell n fem
тюлен на Уедъл

foca de cresta n fem
качулат тюлен

foca lleopard n fem
леопардов тюлен

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
фокус
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
лагерен огън

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
фолкло́р

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ v
еба
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
дух
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

folrar /foɫˈra/ /foɫˈraɾ/ /fuɫˈra/ v
облицовам

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
облицовка

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
фундамента́лен

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
фундаментали́зъм

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ v
топя се
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
гъба

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
див копър

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
извор
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
навън
A l'exterior de

fora de joc n masc
в засада
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
(hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
(hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
(futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ v
пробивам

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
дупка
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
ду́пка дупка
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
че́рна ду́пка

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
бесило
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
фо́рма форма

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
формален

formalment /forˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈment/ /furˌmaɫˈmen/ adv
официално

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ v
оформям
Donar forma

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ n masc
формат

formatar /for.maˈta/ /foɾ.maˈta/ /foɾ.maˈtaɾ/ /foɾ.məˈta/ /fur.məˈta/ v
форматирам

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
си́рене сирене кашкавал

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
страхо́тен

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
мравка мра́ва

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
бетон бето́н
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
бла́нка

forn n masc
фу́рна
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ n fem
фурна
Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.
(figurat) Grup de persones relacionats entre si perquè són de la mateixa promoció lectiva, d'un mateix any esportiu, etc.

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
блудство

fornicar /for.niˈka/ /foɾ.niˈka/ /foɾ.niˈkaɾ/ /fur.niˈka/ v
развра́тнича

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
вилица
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ n masc
ма́ндало

fort adj masc
си́лен силен
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
кре́пост крепост
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
укрепления
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
съдба́
Sort, particularment quan és bona.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
си́ла

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ v
заста́вя

fosc adj masc
тъ̀мен
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
тъмнина

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
я́ма

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
ров

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
дреболия
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
фотография

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
фотосинтеза

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
фотон

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
част дроб
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
дроб
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
счупване

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
неуспех несполука

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
фрега́та

fragmentari /fɾaɡ.menˈta.ɾi/ /fɾəɡ.mənˈta.ɾi/ adj masc
непълен

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
франк
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franci n masc
франций

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
mасонство

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
масон

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
фре́нски френски
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
фре́нски ези́к френски
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ n fem
флане́ла

franqueig /fɾaŋˈket͡ʃ/ /fɾəŋˈkət͡ʃ/ /fɾəŋˈkɛt͡ʃ/ n masc
пощенски разноски

franquisme /fɾaŋˈkiz.me/ /fɾəŋˈkiz.mə/ n masc
франки́зъм

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
монах
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
кайра
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
изрече́ние
Unió de subjecte i predicat, oració.

fraternitat /fɾa.teɾ.niˈtat/ /fɾə.tər.niˈtat/ n fem
братство

fraternitzar /fɾa.teɾ.niˈd͡za/ /fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /fɾə.təɾ.nidˈza/ v
побратимявам се

frau /ˈfɾaw/ n masc
изма́ма

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
спира́чка

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
студе́н студен
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
студ
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fredor /fɾeˈðo/ /fɾeˈðoɾ/ /fɾəˈðo/ n fem
хлад

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
фрегат

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ v
пържа

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ v
спирам

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
чест

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ adv
често

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
честота

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
свеж пресен
Acabat de fer.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
хлади́лник
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris n masc
фриз

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
чело́ чело
Part de la cara per sobre dels ulls
фронт
Bàndol de combat

frontal /fɾonˈtaɫ/ /fɾunˈtaɫ/ adj
че́лен

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
граница
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
панта

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
икономичен

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
пестеливост

fruit n masc
плод овошка
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
плод ово́шка
Fruit mengívol.

frustració n fem
фрустрация

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
чуплив крехък

frígid /ˈfɾi.d͡ʒit/ /ˈfɾi.ʒit/ adj masc
мразовит
Molt fred.
(medicina) Sense resposta a l’estímul sexual, especialment una dona.

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
лекомислен

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
бич
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ n fem
фуга
(música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ adj
бързо преминаващ

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ adj masc
бегъл
Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ n masc
бегъл
Persona que fuig.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ n fem
бя́гство

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
опорна точка

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
лист

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
лист
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
острие
Part tallant d'un objecte.

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
листа́к
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
фурнир

fum n masc
дим пушек
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
пуша́ч
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ v
пу́ша

fumat /fuˈmat/ adj masc
пушен
Sotmès al fumatge.

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ adj
действащ

funció n fem
функция

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
осно́ва
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ v
основавам
Establir, erigir, instituir.

furga /ˈfur.ɡə/ /ˈfuɾ.ɣa/ n fem
ръже́н

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
фурго́н
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furt /ˈfurt/ n masc
кра́жба

fus /ˈfus/ n masc
врете́но
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
пу́шка

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
бушо́н

fusió /fu.ziˈo/ n fem
сливане

fusta /ˈfus.ta/ n fem
дърво́ дървесина
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
дърводе́лец
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
футбол

futbol americà n masc
америка́нски фу́тбол

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
бъдеще
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
бъ́деще
Temps que ha de venir.
бъ̀деще вре́ме
Temps verbal diferent del present i del passat.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
фа́брика фабрика
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.

fàcil adj
ле́сен лесен
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
фалически

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
лекарство

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
отвраще́ние

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
фе́никс

fèrula /ˈfɛ.ɾu.ɫa/ n fem
ши́на

fètid adj masc
вонящ

físic /ˈfi.zik/ adj
материа́лен
Relatiu o pertanyent a la física.

físic /ˈfi.zik/ n masc
физи́к
Persona l'ofici de la qual és la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
фи́зика физика
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
фистула

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
фо́бия

fòrum n masc
фо́рум

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
фосфор

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
фо́рмула

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
о́бички

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
безполе́зен

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
кабине́т

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ adj masc
габонец
Relatiu o pertanyent al Gabon.

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ n masc
габонец
Persona que habita o és originària del Gabon.

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
гадоли́ний

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
почти́

gala /ˈɡa.ɫa/ /ˈɡa.ɫə/ n fem
празненство
Ostentació en una festa.

galanteria /ɡa.ɫan.teˈɾi.a/ /ɡə.ɫən.təˈɾi.ə/ n fem
галантност

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
галера
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeria n fem
гале́рия

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
бисквита
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
галеон
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
петел
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
кофа

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
спу́сък
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
коко́шка кокошка
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
ку́рник кокошарник

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ n masc
галоп

galopar /ga.ɫoˈpa/ /ga.ɫoˈpaɾ/ /gə.ɫuˈpa/ v
галопирам

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
буза

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
га́лий

gal·licisme /ɡa.ɫiˈsiz.me/ /ɡaɫ.ɫiˈsiz.me/ /ɡə.ɫiˈsiz.mə/ /ɡəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
галицизъм

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
галактика

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ n masc
галон

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
горска улулица
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
скарида
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambià /ɡam.biˈa/ adj masc
гамби́ец
Relatiu o pertanyent a Gàmbia.

gambià /ɡam.biˈa/ n masc
гамби́ец
Persona que habita o és originària de Gàmbia.

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ n fem
га́ма

gana n fem
глад
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
нож
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
плетене на една кука

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
кроше́
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ v
гарантирам

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
гара́ж

gargot /ɡaɾˈɣɔt/ n masc
драскулка
Traç irregular que sovint és el resultat d'un dibuix mal fet.

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
гренацхе
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garrinada /ɡa.riˈna.ða/ /ɡə.riˈna.ðə/ n fem
прасило

garrinar /ɡa.riˈna/ /ɡa.riˈnaɾ/ v
опрасвам се

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ n masc
pожков

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
прасе́нце

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
сврака

gas n masc
газ
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
газ

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
газела

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
а́лчен

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
бензиноста́нция

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ v
изразходвам

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
гастрономия

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
га́зов
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
ко́тка котка
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge n masc
дива котка

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ v
ра́двам се

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
речна чайка

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ adj
грама́ден

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
велика́н гига́нт
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
лед
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
сладоле́д сладолед
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
желе
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
завист
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
ревни́в

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ n masc
вопъл

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
скъпоце́нен ка́мък

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
ген

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
зет

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
януари
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
поколе́ние

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
генерално

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
великодушност

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
ще́дър

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
ге́ний
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
роди́телен

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
вене́ц венец

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
геноци́д геноцид

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
коляно
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
хо́ра

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
автенти́чен

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ adj masc
генетичен

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
гене́тика

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ n masc
еничар

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
гео-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
геогра́фия
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
географски

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
геология
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
геометрия

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
грузи́нски
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
гъ́рбица

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
малина

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
сестра́ сестра
Filla dels mateixos pares.
сестра́
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
доведен брат
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
герма́ний

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
микроб

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ v
покълвам

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
брат
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
герма́нски
Relacionat amb Alemanya, la seva cultura o llengua
Relacionat amb el germani

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ n masc
герма́нски
Llengua dels antic habitants de Germània
Grup de llengües europees a la que pertanyen: el danès, l'islandès, el suec, l'anglès, l'alemany, l'holandès, el frisó, l'austríac i el noruec

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
ка́на
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
ва́за
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
жест

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
бре́менност

gibós /d͡ʒiˈbos/ /ʒiˈβos/ adj masc
издут

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
гимнасти́чески сало́н
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ adj masc
гимнасти́чески

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ n fem
гимна́стика
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
джин

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
хво́йна

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
гинеколо́гия

gira /ˈd͡ʒi.ɾa/ /ˈʒi.ɾə/ n fem
турне
Sèrie d’actuacions itinerants d’un espectacle.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
слънчоглед

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
жира́ф жираф
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ v
въртя
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Canviar la pròpia trajectòria de desplaçament mitjançant un moviment dels patins.

gla n fem
жъ̀лъд жълъд

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
леден
Relatiu o pertanyent al glaç.

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
глациология

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
гла́сис

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ n fem
глазура
Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

global /ɡɫoˈbaɫ/ /ɡɫuˈbaɫ/ /ɡɫuˈβaɫ/ adj
глоба́лен
Total, pres en conjunt.

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ n masc
глобали́зъм

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
глобализа́ция
Acció i efecte de globalitzar.
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globus n masc
гло́бус
Figura en forma esfèrica.
аероста́т
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ n fem
бележка в полето
Explicació del sentit d’un mot.

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
глюкоза

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
кръвна захар

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
глутен

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
жлеза́ жлеза

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
великоле́пие

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
обикновена кротушка

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
гофрета

gofrar /ɡoˈfɾa/ /ɡoˈfɾaɾ/ /ɡuˈfɾa/ v
украсявам с релеф

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
врата
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
гъ̀рло
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
за́лив
Porció de mar tancada parcialment de terra.
голф
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
гума
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

gonfanó n masc
хоругва

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
гонг

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ v
гугля гугълвам

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
гугол

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
горила
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
ша́пка

gos n masc
куче
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
водно куче

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ v
смея

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
кучка

got /ˈɡot/ n masc
ча́ша
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
ка̀пка
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
прави́телство правителство
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
губерна́тор

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ n fem
управление

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ v
управля́вам
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ n masc
гран

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ adv
постепенно

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
барбекю́

grafit n masc
графит
Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
чавка
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ v
граквам

gram /ˈɡɾam/ n masc
грам

gramaticalment /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈment/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈment/ adv
граматично

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
грама́тика граматика

gran adj
голя̀м
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
грана́та
Bomba de mà.

granat /ɡɾəˈnat/ n masc
гранат
Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
(invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
хамба́р
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
фе́рма

granment /ˌɡɾamˈmen/ /ˌɡɾamˈment/ adv
значително

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
жа́ба жаба
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
телче
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
те́лбод

gras /ˈɡɾas/ adj masc
дебе́л
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
небостърга́ч
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ v
дращя

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
благодарност

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
по́лска вра́на
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
бала́стра
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ v
грави́рам
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
сериозност
L'estat o condició de ser greu.

gravitó n masc
гравито́н

grec adj masc
гръ́цки гръцки
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
гръцки
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
старогръ́цки

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ adj masc
общителен

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
лой

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ v
смазвам

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
тигел
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
(metal·lúrgia) Cavitat inferior d’un forn de cup.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.

greu /ˈɡɾew/ adj
сериозен
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ n masc
обида
Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
щуре́ц
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grip n fem
грип инфлуенца

gripau n masc
крастава жа́ба

gris adj masc
сив
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
газ-гризу

griu /ˈɡɾiw/ n masc
грифон

groc adj masc
жълт жълта
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
жълт
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ n masc
гренландец
Individu natural de Groenlàndia.

grog /ˈɡɾɔk/ n masc
грог

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ adj masc
груб

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
люлка

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
гроса
Dotze dotzenes

grossament /ˌɡɾɔ.saˈmen/ /ˌɡɾɔ.saˈment/ /ˌɡɾɔ.səˈmen/ /ˌɡɾɔ.səˈment/ adv
грубо

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
жера́в
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
кран
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
дебе́л

gruny /ˈɡɾuɲ/ n masc
грухтене

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ v
грухтя
Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.

grup /ˈɡɾup/ n masc
гру́па

gruta /ˈɡɾu.ta/ /ˈɡɾu.tə/ n fem
пещера

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
благодаря
Expressió per a manifestar agraïment.

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
бодлива зеленика
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
брод
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
ръкави́ца ръкавица
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
печалба

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
победи́тел
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ n neut
бодига́рд

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ v
пазя
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ n fem
касичка
Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
стра́жа

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
у́гар

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ v
излекувам

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
гарнизо́н
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ v
гарнирам
Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.
Equipar i preparar una màquina o qualsevol objecte perquè realitzi certa funció.

guatemalenc /ɡwa.te.maˈɫeŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫəŋk/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋk/ adj masc
гватема́лски

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
пъдпъдък

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
война
Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ v
[[во́дя]] [[война́]]
Lluitar en una guerra.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
во́ин
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ n fem
[[партизански|партиза́нска]] [[война́]]

gueto /ˈɡe.to/ /ˈɡɛ.tu/ n masc
гето

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
вода́ч
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
вода́ч
Persona que vol guiar una altra.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ v
водя
Fer de guia.

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
дръмбой

guineu n fem
лиси́ца лисица
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
Сценарист

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
китара кита́ра

guix n masc
тебеши́р креда
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

guió /ɡiˈo/ n masc
тире
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.
сцена́рий
Argument on s'expressen tots els detalls d'una obra teatral, de cinema, anunci televisiu, o qualsevol altre actuació que mereixí ser pautada i, fins i tot, els còmics.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
Гуджарати

gusla /ˈɡuz.ɫa/ /ˈɡuz.ɫə/ n fem
гу́сла

gust /ˈɡust/ n masc
вкус
Sentit que permet percebre els sabors.
sabor

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
гейзер

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
кафе́з

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
гаргойл

gènere n masc
род
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènesi /ˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ˈʒɛ.nə.zi/ n fem
произход

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
хинап

ha /ˈha/ Interjection
ха
Expressió usada per a indicar el riure o, repetida, una riallada.

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ v
давам възможност

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
вещина

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
жи́тел
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ v
живея в

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
обичаен

habitualment /a.bi.tuˌaɫˈment/ /a.βi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈment/ /ə.βi.tuˌaɫˈmen/ adv
обикновено

hac /ˈak/ n fem
ейч

hadró n masc
aдрон

hafni n masc
хафний

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
хаши́ш

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
ареола

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
халоген

ham /ˈam/ n masc
ку́ка

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
хандбал

handicapar /an.di.kaˈpa/ /an.di.kaˈpaɾ/ /ən.di.kəˈpa/ v
преча

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
хармо́ния

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ v
хармонизирам
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
устна хармоника

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
харуспекс
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
хасий

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
ха́уса
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver de v
трябва
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
имам

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
хавайски
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
хавайски
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ adj masc
евреин
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
иврит
Llengua semítica parlada a Israel.

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
хекта́р

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ n fem
госпо́дство

heli n masc
хелий

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
вертоле́т
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

helicó /e.liˈko/ /ə.ɫiˈko/ n masc
бас-туба

helvètic /eɫˈvɛ.tik/ /eɫˈβɛ.tik/ /əɫˈvɛ.tik/ /əɫˈβɛ.tik/ adj masc
швейцарски
Relatiu o pertanyent a la Confederació Helvètica o a Helvècia.

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ v
елинизирам

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ adj
древногръцки

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
хематом

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
полукълбо́

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
хемоглобин

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ n fem
кръвоизлив

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
хепатит

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
седмоъгълник

hepàtic /eˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
чернодро́бен

herba /ˈer.bə/ n fem
трева́ трева

herbari /eɾˈba.ɾi/ n masc
херба́рий

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ v
наследявам
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
ерети́к

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
насле́дник
Persona que rep una herència.

hermenèutica n fem
херменевтика

hermèticament /erˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈment/ /ərˌmɛ.ti.kəˈmen/ /əɾˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
плътно

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
геро́й герой

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ adj masc
геро́йски

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
хероин
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
херц

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
наследство
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
унаследяване
Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
еретичен

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
бръшлян

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
шестоъгълник

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
зи́мен сън

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
зиму́вам

hibridar /i.bɾiˈðaɾ/ /i.βɾiˈða/ v
кръстосвам

hidrat /iˈðɾat/ n masc
хидра́т

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
водород

hiena /ˈje.na/ n fem
хие́на

hiena tacada n fem
петниста хиена

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
хигие́на

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
хигиеничен

higiènicament /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈment/ /i.ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈment/ adv
хигиенично

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
хиджа́б

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
химн

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
хи́нди
Llengua parlada a l'Índia.

hiperactiu /i.pe.ɾakˈtiw/ adj masc
свръхактивен

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
хипноза

hipnotitzar /ib.no.tiˈd͡za/ /ib.no.tiˈza/ /ib.no.tiˈzaɾ/ /ib.nu.tiˈd͡za/ v
хипнотизирам

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
хипокамп
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
хипохондрия

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
лицемерие

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
хипопотам

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
ипоте́ка

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ v
ипотеки́рам

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
хипотенуза

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
лицемер
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
хиподру́м

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
предположе́ние

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ v
вдигам

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
хистология

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
истори́к

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
разка́з история
relat
история исто́рия
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric adj masc
истори́чески

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
зи́ма зима

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
парник

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
зимувам

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
здравей здравейте
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
холмий

home /ˈɔ.mə/ n masc
мъж
Persona del sexe masculí.

homenatge /o.meˈna.d͡ʒe/ /o.məˈna.d͡ʒə/ /u.məˈna.d͡ʒə/ n masc
по́чит

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
хомеоста́за

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
убийство

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ adj masc
еднороден

homologar /o.mo.ɫoˈɣa/ /o.mo.ɫoˈɣaɾ/ /u.mu.ɫuˈɣa/ v
утвърждавам
Contrastar els compliment de determinats requisits oficials.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
хомосексуа́лен хомосексуален
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
хомосексуали́ст хомосексуален
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
хомосексуали́зъм хомосексуалност

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
омогра́ф
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
едноименен

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ n masc
омоним

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ adj masc
хондураски
Relatiu o pertanyent a Hondures.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ n masc
хондураски
Persona que habita o és originària d'Hondures.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
че́стен

honestament /oˌnes.taˈmen/ /oˌnes.taˈment/ /oˌnes.təˈment/ /uˌnes.təˈmen/ adv
и́скрено

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
че́стност

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
унгарски
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
унгарец
Natural d'Hongria.
унгарски
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
чест
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ adj masc
почетен

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
хокей

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
час

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
хоризонтален

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
кръгозор

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
хормо́н

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
страх

hort /ˈɔrt/ n masc
градина
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
болница
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalitzar /os.pi.ta.liˈd͡za/ /os.pi.ta.liˈzaɾ/ /us.pi.tə.ɫidˈza/ v
хоспитализи́рам

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
гост домакин
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostessa /osˈte.sa/ /osˈtə.sə/ /usˈtɛ.sə/ n fem
стюардеса

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
вражда́

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
хоте́л хотел

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
хуманност

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ v
очовечавам
Adquirir qualitats humanes.

humil /uˈmiɫ/ adj
смире́н
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
униже́ние

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ v
унижавам
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
поко́рност

humit /uˈmit/ adj masc
влажен
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
вла́жност

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
настрое́ние
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà n masc
чове́шки

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
урага́н ураган

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ n masc
ареал
Localització on viu la població humana.
Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
хомя́к хамстер

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
херния

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
кръсто́ска
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
нафора
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
раменна кост

i conjunction
и
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ n masc
дя́до
(infantil) Avi.

iambe n masc
ямб

ianqui n neut
я́нки

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
ярд
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
изображе́ние

iconoclasta /i.ko.noˈkɫas.ta/ /i.ku.nuˈkɫas.tə/ n neut
иконоборец

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
иконография

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
жълтеница

ictus /ˈik.tus/ n masc
припадък

idea /iˈðe.a/ n fem
идея иде́я
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
абстра́ктен
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
абстра́ктен
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
идеали́зъм

idealitzar /i.ðe.a.lidˈza/ /i.ðe.a.liˈzaɾ/ /i.ðe.ə.ɫidˈza/ v
идеализирам

idear /i.ðeˈa/ /i.ðeˈaɾ/ v
измислям

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ v
идентифицирам

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
еднаквост идентичност

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
идеоло́гия

idil·li /iˈðiɫ.ɫi/ n masc
идилия

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
индивидуалност

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
абда́л
(pejoratiu) estúpid

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ v
боготворя

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
идолопокло́нничество

idèntic adj masc
идентичен

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ adj masc
идиличен

ien /ˈjen/ n masc
йе́на

iglú /iˈɣɫu/ n masc
иглу
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ v
игнори́рам
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
неве́жество

igual /iˈɣwaɫ/ adj
една́къв
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
еднакво

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
еднаквост

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
игуа́на

illa /ˈi.ʎa/ n fem
о́стров остров
Porció de terra isolada per la mar.

illes Balears pn
Балеарски острови

illes Britàniques pn
Брита́нски о́строви
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Островите Кук

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Фарьорски острови

illes Mariannes Septentrionals pn
Северни Мариански острови

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ pn
Маршалови острови
Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
нелегален

il·legalitat /i.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
незаконност

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ v
осветявам
Donar llum o esplendor.
Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
илюзия
Engany de la percepció.

il·lustre /iɫˈɫus.tɾe/ /iɫˈɫus.tɾə/ /iˈɫus.tɾe/ /iˈɫus.tɾə/ adj
знаменит

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ adj
забранен
Que està fora de la legalitat, de la moral o de les regles establertes.

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
въображе́ние въображение

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ v
предста́вям си
Inventar, recrear una imatge a la ment.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
въобража́ем

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
магни́т магнит

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
карти́на

imbricar /im.bɾiˈka/ /im.bɾiˈkaɾ/ v
нареждам със застъпване

imbuir /im.buˈi/ /im.buˈiɾ/ v
напоявам

imitació n fem
имитация
Acte o efecte d'imitar.
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ v
подража́вам

immadur /im.maˈðu/ /im.maˈðuɾ/ /im.məˈðu/ adj
детински

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
незрялост

immaterial /im.ma.te.ɾiˈaɫ/ /im.mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
не́материален

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ adj masc
незаба́вен

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
веднага

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
грамаден огромен

immensament /imˌmen.saˈmen/ /imˌmen.saˈment/ /imˌmɛn.səˈmen/ /imˌmɛn.səˈment/ adv
много

immersió /im.meɾ.siˈo/ /im.mər.siˈo/ n fem
потапяне

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
имигра́ция имиграция

immigrar /im.miˈɣɾa/ /im.miˈɣɾaɾ/ v
емигрирам

immobilitat /im.mo.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
неподвижност

immobilitzar /im.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /im.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.βi.ɫiˈza/ /im.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mu.βi.ɫiˈd͡za/ v
обездвижвам

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ adj
неморален

immoralitat /im.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /im.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
неморалност

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
безсмъ́ртен
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
безсмъ́ртие

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
имунен

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
имунитет

immunitzar /im.mu.niˈd͡za/ /im.mu.niˈza/ /im.mu.niˈzaɾ/ v
имунизирам

immutable /im.muˈta.bɫe/ /im.muˈta.βɫe/ /im.muˈta.βɫə/ /im.muˈtab.bɫe/ /im.muˈtab.bɫə/ adj
неизменен
Que no pot mudar-se.

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ adj
в очакване
Que no té paciència.

impacientment /im.pa.siˌemˈmen/ /im.pa.siˌemˈment/ /im.pə.siˌemˈmen/ /im.pə.siˌemˈment/ adv
нетърпеливо

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
нетърпеливост

impactar /im.pakˈta/ /im.pakˈtaɾ/ /im.pəkˈta/ v
въздействам
Xocar violentament.
Causar una forta impressió.

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ n masc
въздействие

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
безпристра́стност

impartir /im.parˈti/ /im.paɾˈtiɾ/ /im.pərˈti/ v
придавам
Distribuir o assignar la part que correspon a cadascú.

impecable /im.peˈka.bɫe/ /im.peˈka.βɫe/ /im.peˈkab.bɫe/ /im.pəˈka.βɫə/ /im.pəˈkab.bɫə/ adj
безукорен

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
пречка
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ v
преча

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ adj masc
повели́телен
Que implica una ordre o una prohibició.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ n masc
повели́телен
(gramàtica) Mode verbal amb què l’emissor expressa una ordre o una prohibició.

imperceptible /im.per.sepˈtib.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.βɫe/ /im.pər.səpˈti.βɫə/ /im.pər.səpˈtib.bɫə/ /im.pəɾ.səpˈtib.bɫə/ adj
неусетен

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ n masc
безопасна игла

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
и́мперфект

imperi n masc
импе́рия империя
Estats subjectes a l'emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
импе́рски
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
дъждобра́н
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

impersonal /im.peɾ.soˈnaɫ/ /im.pər.suˈnaɫ/ /im.pəɾ.soˈnaɫ/ adj
безли́чен

impetuosament /im.pe.tuˌo.zaˈmen/ /im.pe.tuˌo.zaˈment/ /im.pə.tuˌo.zəˈmen/ /im.pə.tuˌo.zəˈment/ adv
поривисто

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ n masc
имплантат

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
внос

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
ва́жен важен
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ v
имам значение
Ser convenient, favorable, d'importància.
внасям
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
ва́жност

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ v
налагам
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
невероятен

impost n masc
нало́г

impost sobre el valor afegit n masc
данък върху добавената стойност

impostura /im.posˈtu.ɾa/ /im.posˈtu.ɾə/ /im.pusˈtu.ɾə/ n fem
измама

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ adj masc
неточен

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
впечатляващ

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ v
впечатлявам

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
впечатле́ние
Acció o efecte d'imprimir.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
принтер при́нтер
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ v
печа́там
Estampar, donar a la impremta.

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ v
импровизирам

impuls /imˈpuɫs/ n masc
стимул

impulsiu /im.puɫˈsiw/ adj masc
възбуждащ
Que impel·leix o pot impel·lir.

impur /imˈpur/ adj masc
нечи́ст
Que no és pur.

inacció /i.nak.siˈo/ /i.nək.siˈo/ n fem
безде́йствие

inactiu /i.nakˈtiw/ /i.nəkˈtiw/ adj masc
бездеен

inactivitat /i.nak.ti.viˈtat/ /i.nak.ti.βiˈtat/ /i.nək.ti.viˈtat/ /i.nək.ti.βiˈtat/ n fem
безде́йствие

inadvertidament /i.nad.berˌti.ðaˈmen/ /i.nad.beɾˌti.ðaˈmen/ /i.nad.veɾˌti.ðaˈment/ /i.nəb.vərˌti.ðəˈmen/ /i.nəb.vəɾˌti.ðəˈment/ /i.nəd.bərˌti.ðəˈmen/ adv
по невнимание

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
въвеждане в длъжност

inaugural /in.aw.ɣuˈɾaɫ/ /in.əw.ɣuˈɾaɫ/ adj
встъпителен
aplicat a l'oració, discurs o acte d'inauguració

incapaç /iŋ.kaˈpas/ /iŋ.kəˈpas/ adj
неспособен

incendi n masc
пожар

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ adj masc
запали́телен
Que maliciosament causa incendis.

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ n masc
запали́телен
Qui maliciosament causa incendis.

incentiu n masc
подбуда

incert /inˈsɛrt/ adj masc
несигурен
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ v
кремирам

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ v
подбуждам

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ v
клоня
Tòrcer cap avall alguna cosa.

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ v
включвам

incoherent adj neut
непоследователен

incomodar /iŋ.ko.moˈða/ /iŋ.ko.moˈðaɾ/ /iŋ.ku.muˈða/ v
притеснявам

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
безусловен

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
в безсъзнание
Que no és conscient.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
в безсъзнание
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ adj
колеблив

incorporar /iŋ.kor.poˈɾa/ /iŋ.koɾ.poˈɾaɾ/ /iŋ.kur.puˈɾa/ v
включвам
Agregar, unir dos o més coses per a que facin un tot i un cos entre sí.
(pronominal) Entrar en algun cos o col·legi.

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
поразителен
Extraordinari, sorprenent.

incrustar /iŋ.kɾusˈta/ /iŋ.kɾusˈtaɾ/ v
инкрустирам

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
неудо́бен
Que incomoda o que no té comoditat.

indecent /in.deˈsen/ /in.deˈsent/ /in.dəˈsen/ /in.dəˈsent/ adj
неподоба́ващ

indecència /in.deˈsɛn.si.a/ /in.dəˈsɛn.si.ə/ n fem
непристойност

indefinidament /in.de.fiˌni.ðaˈmen/ /in.de.fiˌni.ðaˈment/ /in.də.fiˌni.ðəˈmen/ /in.də.fiˌni.ðəˈment/ adv
неопределено

indefinit /in.de.fiˈnit/ /in.də.fiˈnit/ adj masc
неопределе́н

indemne /inˈdem.ne/ /inˈdɛm.nə/ adj
невредим
lliure i exempt de cap dany

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
обезщетение

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
незави́сим
Lliure, sense subjecció ni dependència

independentment /in.de.penˌdemˈmen/ /in.de.penˌdemˈment/ /in.də.pənˌdemˈmen/ /in.də.pənˌdemˈment/ adv
незави́симо

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
незави́симост

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ v
индексирам

indi n masc
индиец
Natural de l’Índia.
Indígena d’Amèrica.
и́ндий
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ v
показвам

indicatiu /in.di.kaˈtiw/ /in.di.kəˈtiw/ n masc
изяви́телно наклоне́ние

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
безпристра́стен

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
безразли́чие

indigent /in.diˈd͡ʒen/ /in.diˈd͡ʒent/ /in.diˈʒen/ /in.diˈʒent/ n neut
беден

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ n fem
възмущение

indigne /inˈdiŋ.ne/ /inˈdiŋ.nə/ /inˈdiɡ.ne/ adj masc
недосто́ен
Que no té mèrit ni disposició per alguna cosa.

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
индиви́д
Persona membre d'un grup social, comunitat.

individual /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.βi.ðuˈaɫ/ adj
индивидуален
Propi de l'individu o que li pertany.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ adj masc
индонези́йски
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
индонези́йски
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

induir /in.duˈi/ /in.duˈiɾ/ v
накарвам
Instigar, persuadir, moure a algú a fer quelcom.
Ocasionar, donar motiu perquè s'esdevingui un fet.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ adj
индустриален
Relatiu o pertanyent a la indústria.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ n neut
индустриален
Individu que es dedica a la indústria, especialment en l'àmbit empresarial.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
местен
Que és nascut a la pròpia terra.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ n neut
местен
Persona nascuda a la pròpia terra, en contraposició als vinguts de fora.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
инду́стрия

inert /iˈnɛrt/ adj
вял

inessiu /i.neˈsiw/ /i.nəˈsiw/ n masc
инеси́в

inestable /i.nesˈta.bɫe/ /i.nesˈta.βɫe/ /i.nesˈtab.bɫe/ /i.nəsˈta.βɫə/ /i.nəsˈtab.bɫə/ adj
нестабилен

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ adj
неотсла́бващ

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ adj masc
неопитен

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ adj
опозорен
que no té honra, crèdit o estimació.
molt dolent, menyspreable.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
бебе
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
пехота

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
детски
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.
детински
Immadur, inconsistent, cridaner.

infatuació /iɱ.fa.tu.a.siˈo/ /iɱ.fə.tu.ə.siˈo/ n fem
безразсъдна любов

infatuar /iɱ.fa.tuˈa/ /iɱ.fa.tuˈaɾ/ /iɱ.fə.tuˈa/ v
замайвам

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
инфе́кция инфекция

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
заразен

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ v
инфектирам

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ adj
нещастен
Que no és feliç.

inferir /iɱ.feˈɾi/ /iɱ.feˈɾiɾ/ /iɱ.fəˈɾi/ v
заключавам

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ n fem
лазаре́т
Sala dedicada a la cura dels malalts o ferits en establiments no sanitaris.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
ад
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ adj
а́дски

infidel /iɱ.fiˈðɛɫ/ adj
нелоялен
No fidel.
Que manté una relació amorosa amb una persona fora de la parella.

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ v
просмуквам се

infinit /iɱ.fiˈnit/ adj masc
безконе́чен

infinitiu n masc
инфинитив

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
инфла́ция

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
възпаление

inflexible /iɱ.fɫekˈsi.bɫe/ /iɱ.fɫekˈsi.βɫe/ /iɱ.fɫekˈsib.bɫe/ /iɱ.fɫəkˈsi.βɫə/ /iɱ.fɫəkˈsib.bɫə/ adj
неогъваем

infligir /iɱ.fliˈd͡ʒi/ /iɱ.fliˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fliˈʒi/ v
налагам

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ v
влия́я

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ v
влия́я
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
влия́ние
Acció i efecte d'influir.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
информа́ция информация
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ v
съобща́вам
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informatiu /iɱ.foɾ.maˈtiw/ /iɱ.fur.məˈtiw/ adj masc
информативен
que informa o serveix per donar notícia d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
информатика
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
инфраструкту́ра

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ v
нарушавам

infusió /iɱ.fu.ziˈo/ n fem
запарване

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ n fem
безче́стие
purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
де́тство

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ adj masc
простодушен
Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.

ingerir /in.d͡ʒeˈɾi/ /in.d͡ʒeˈɾiɾ/ /iɲ.ʒəˈɾi/ v
поглъ́щам
Introduir per la boca a l'estómac.

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
компонент

inhalar /in.aˈɫa/ /in.aˈɫaɾ/ /in.əˈɫa/ v
вди́шам

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
вроден

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
задържане

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ v
задържам

inhumà /in.uˈma/ adj
безчове́чен

inhòspit /inˈɔs.pit/ adj masc
негостоприемен

inicial /i.ni.siˈaɫ/ adj
начален

inicialitzar /i.ni.si.a.liˈd͡za/ /i.ni.si.a.liˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.lidˈza/ v
инициализирам

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
начинание

inimaginable /i.ni.ma.d͡ʒiˈna.bɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈna.βɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈnab.bɫe/ /i.ni.mə.ʒiˈna.βɫə/ /i.ni.mə.ʒiˈnab.bɫə/ adj
невъобразим

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
инжекция

injectar /iɲ.d͡ʒekˈta/ /iɲ.d͡ʒekˈtaɾ/ /iɲ.ʒəkˈta/ v
впръсквам

innat /inˈnat/ adj masc
вроден

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
неви́нен
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
невинност

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
новаторство иновация

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ adj masc
новаторски
Que innova.

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
незабрави́м

inocular /i.no.kuˈɫa/ /i.no.kuˈɫaɾ/ /i.nu.kuˈɫa/ v
ваксинирам
Introduir en un organisme l'agent causal d'una malaltia.

inofensiu /i.no.fenˈsiw/ /i.no.fənˈsiw/ /i.nu.fənˈsiw/ adj masc
безвре́ден

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
който не може да си намери място
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

inqüestionable /iŋ.kwes.ti.oˈna.bɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈna.βɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /iŋ.kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
безспорен

inscripció /ins.kɾip.siˈo/ n fem
на́дпис

inscriure /insˈkɾiw.ɾe/ v
вписвам
(matemàtiques) Traçar una figura dins d'una altra de manera que sigui tangent.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
насеко́мо насекомо
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

insegur /in.seˈɣu/ /in.seˈɣuɾ/ /in.səˈɣu/ adj masc
несигурен

insensible /in.senˈsi.bɫe/ /in.senˈsi.βɫe/ /in.senˈsib.bɫe/ /in.sənˈsi.βɫə/ /in.sənˈsib.bɫə/ adj
безчувствен

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
неразделен
Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserció /in.seɾ.siˈo/ /in.sər.siˈo/ n fem
вмъкване

inserir /in.seˈɾi/ /in.seˈɾiɾ/ /in.səˈɾi/ v
вмъквам
Incloure, introduir una cosa en altra.

insinuació /in.si.nu.a.siˈo/ /in.si.nu.ə.siˈo/ n fem
инсинуация

insinuar /in.si.nuˈa/ /in.si.nuˈaɾ/ v
намеквам
Indicar, apuntar lleugerament alguna cosa.
Significar alguna cosa només suggerint-la.
(dret) Fer la manifestació d'algun instrument davant el jutge competent perquè hi interposi la seva autoritat.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ v
настоявам

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
арога́нтен
atrevit, desvergonyit, descarat.

inspeccionar /ins.pek.si.oˈna/ /ins.pek.si.oˈnaɾ/ /ins.pək.si.uˈna/ v
инспектирам

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ n fem
пре́глед

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
вдишване
Acció i efecte d'inspirar.
вдъхновение
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ v
вдъхновявам
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lació /ins.ta.ɫa.siˈo/ /ins.taɫ.ɫa.siˈo/ /ins.tə.ɫə.siˈo/ /ins.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
инсталация
Acció i efecte d'instal·lar o instal·lar-se.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ v
инсталирам
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ n masc
миг

instantani /ins.tanˈta.ni/ adj masc
моментен

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
инстинкт

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
институ́ция

instituir /ins.ti.tuˈi/ /ins.ti.tuˈiɾ/ v
основавам

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
обучение инструкция

instructiu /ins.tɾukˈtiw/ adj masc
инструктивен
Que instrueix, que ofereix instrucció, que serveix per instruir.

instructiu /ins.tɾukˈtiw/ n masc
инструктивен

instructor n masc
инстру́ктор

instruir /ins.tɾuˈi/ /ins.tɾuˈiɾ/ v
заповядвам
Ensenyar, adoctrinar.

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
оръ́дие
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
инструмент
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
твори́телен
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ adj
недоста́тъчен

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
инсулин

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
оскърбле́ние обида

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ v
оскърбя́вам

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
бунта́р
Que s'insurgeix, es revolta.

insígnia /inˈsig.ni.a/ /inˈsiŋ.ni.ə/ n fem
отличителен знак

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
безвкусен

insòlit /inˈsɔ.lit/ adj masc
необикновен

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ adj masc
незасегнат

integrar /in.teˈɣɾa/ /in.teˈɣɾaɾ/ /in.təˈɣɾa/ v
интегрирам
(matemàtiques) Ajuntar les parts infinitament petites per càlcul infinitesimal.

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
интегрите́т

intel·lecte /in.teɫˈɫɛk.te/ /in.teˈɫɛk.te/ /in.təɫˈɫɛk.tə/ /in.təˈɫɛk.tə/ n masc
интелект

intel·lectual /in.te.ɫek.tuˈaɫ/ /in.teɫ.ɫek.tuˈaɫ/ /in.tə.ɫək.tuˈaɫ/ /in.təɫ.ɫək.tuˈaɫ/ n neut
интелектуалец

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
интелигентен

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
разбираем

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
ум
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
изку́ствен интеле́кт

intel·ligència emocional n fem
емоционална интелигентност

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
намере́ние

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
напрегнат интензивен

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ v
засилвам

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
интензивност

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ v
постаравам се
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
взаимоде́йствие

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ adj
вмъкнат
Allò que s'intercala.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
размя́на

intercedir /in.ter.seˈði/ /in.teɾ.seˈðiɾ/ /in.tər.səˈði/ v
застъпвам се

intercepció /in.teɾ.sep.siˈo/ /in.tər.səp.siˈo/ n fem
пресичане

interceptar /in.ter.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈtaɾ/ /in.tər.səpˈta/ v
запречвам
Apoderar-se d'alguna cosa abans que arribi al fi a que es destinava.

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
интере́сен интересен
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ v
заинтересувам
Convenir, ser útil, suscitar interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
заинтересован
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
заинтересован
Qui es deixa dominar per l'interès.

interferir /in.ter.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾiɾ/ /in.tər.fəˈɾi/ v
интерфери́рам

interferència /in.teɾ.feˈɾɛn.si.a/ /in.tər.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
засло́н
(esports de pilota) Falta consistent a impedir o dificultar antireglamentàriament l'acció d'un adversari.
(basquetbol) Acció d'un jugador d'obstaculitzar la consecució d'una cistella tocant una part de la cistella pròpia estant la pilota en contacte amb el cèrcol, tocant la pilota amb la mà introduïda per sota la cistella, tocant la pilota o una part de la cistella estant la pilota dintre la cistella o bé fent vibrar la cistella.

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
междуметие

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
интерли́нгва

interminable /in.ter.miˈnab.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.βɫe/ /in.tər.miˈna.βɫə/ /in.tər.miˈnab.bɫə/ /in.təɾ.miˈnab.bɫə/ adj
безкраен
Inacabable. Que no es termina o no té fi; etern.

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
мигач
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ adj masc
вътрешен
ocult a l'interior

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
интернациона́лен

internacionalitzar /in.ter.na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈza/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ v
интернационализирам

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ v
интерполирам
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
обяснение

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ v
интерпретирам
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ v
запи́там
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ v
прекъсвам

intersecar /in.ter.seˈka/ /in.teɾ.seˈka/ /in.teɾ.seˈkaɾ/ /in.tər.səˈka/ v
кръстосвам се

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ n fem
пресечна точка

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
вмеша́телство

intervenir /in.ter.βeˈni/ /in.teɾ.veˈniɾ/ /in.teɾ.βeˈni/ /in.tər.bəˈni/ /in.təɾ.vəˈni/ v
намесвам се
Assistir amb autoritat a algun negoci.
Intercedir, ser mitjancer en algun negoci o interposar la seva autoritat.

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
интере́с
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
ли́хва
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ adj
чре́вен

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ v
изпла́ша

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
непрехо́ден
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ adj masc
вено́зен

intricat /in.tɾiˈkat/ adj masc
заплетен

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
интри́га

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ adj
интригуващ
Que intriga.

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ v
интриганствам

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
внасяне
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ v
вкарвам
Ficar dins o donar entrada a un en algun lloc.

introspecció n fem
самонаблюдение

intuïció n fem
интуиция

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
превода́ч
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
наводне́ние

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ v
заливам

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
необикновен

invalidar /im.ba.ɫiˈða/ /im.ba.ɫiˈðaɾ/ /im.bə.ɫiˈða/ /iɱ.va.ɫiˈðaɾ/ /iɱ.və.ɫiˈða/ v
анулирам

invalidesa /im.ba.ɫiˈðe.za/ /im.bə.ɫiˈðɛ.zə/ /iɱ.va.ɫiˈðe.za/ /iɱ.və.ɫiˈðə.zə/ /iɱ.və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
невалидност

invasió n fem
агре́сия
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
изобрете́ние

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ v
изобретя́вам
Crear una cosa del no res.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ n masc
инвента́р

inventariar /im.ben.ta.ɾiˈa/ /im.ben.ta.ɾiˈaɾ/ /im.bən.tə.ɾiˈa/ /iɱ.ven.ta.ɾiˈaɾ/ /iɱ.vən.tə.ɾiˈa/ v
инвентаризи́рам

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
изобрета́тел
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
вложение
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ v
преобръщам
Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.
влагам
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
разсле́дване
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigador /im.bes.ti.ɣaˈðo/ /im.bes.ti.ɣaˈðoɾ/ /im.bəs.ti.ɣəˈðo/ /iɱ.ves.ti.ɣaˈðoɾ/ /iɱ.vəs.ti.ɣəˈðo/ adj masc
изсле́довател

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ v
изследвам

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
невидим

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
покана

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ v
моля

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
неуязви́м

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ n fem
вялост

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
безполе́зен
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
йод

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
кисело мляко йогурт

ira /ˈi.ɾa/ n fem
гняв

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ adj masc
ира́нец
Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ n masc
ира́нец
Persona que habita o és originària de l’Iran.
(masculí singular) irànic

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ adj masc
иракски
Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ n masc
иракски
Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi n masc
ири́дий

iris /ˈi.ɾis/ n masc
ирис
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
иро́ния

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
ирационален
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
ирационален

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ adj
неправилен

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ adj
необратим

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ v
напоявам

irritabilitat /i.ri.ta.bi.ɫiˈtat/ n fem
раздразнителност

irrupció /i.rup.siˈo/ n fem
нахлуване

irònic adj masc
ирони́чен

isard /iˈzart/ n masc
дива коза

islam /izˈɫam/ n masc
исля́м

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
ислямофобия

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
Израело-палестински

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ adj masc
израе́лски
Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ n masc
израе́лски
Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
провлак

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ adj
равнобедрен

isòtop n masc
изотоп

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
италиански
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
итербий

itri n masc
итрий

iuan /juˈan/ n masc
юа́н

ió /iˈo/ n masc
йон

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
ве́че
Des d’abans, en un moment anterior.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ n masc
зале́ж

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
нефрит

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
ягуа́р

jamaicà /ʒə.məjˈka/ adj masc
ямайски
Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ n masc
ямайски
Persona que habita o és originària de Jamaica.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
японски
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Японски япо́нски
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
жаке́т

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
градина гради́на
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
джаз

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
йера́рхия

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
йерогли́ф
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.
йероглиф
(per extensió) Cosa indesxifrable.

jersei /d͡ʒeɾˈsej/ n masc
пуловер

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
йезуи́т

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ v
лежа́
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
идиш
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
аз
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
игра
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
компю́търна игра́

joc de paraules n masc
игрословица

jocund /d͡ʒoˈkun/ /d͡ʒoˈkunt/ /ʒoˈkunt/ /ʒuˈkun/ adj masc
весел
D'alegria plàcida, gai, jovial.

joglar /d͡ʒoˈɣɫa/ /d͡ʒoˈɣɫaɾ/ /ʒoɡˈɡɫa/ /ʒuɡˈɡɫa/ /ʒuˈɣɫa/ n masc
менестре́л
(històric) Cantant i recitador medieval d’obres literàries.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
игра́чка

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
драгоце́нност
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
бижуте́р
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ adj masc
йордански
Relatiu o pertanyent a Jordània.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ n masc
йордански
Persona que habita o és originària de Jordània.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
ден

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
и́го
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
ангари́я
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ adj
млад
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
млад
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
младост младини

jubilació n fem
пенсиониране

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ v
пенсионирам се

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
юдаи́зъм юдаизъм

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
ю́да

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
джудо

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ adj masc
евре́йски

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
евре́ин
Seguidor de la religió del judaisme.

jugada /d͡ʒuˈɣa.ða/ /ʒuˈɣa.ðə/ n fem
ход
Acció d’un jugador en un joc.
(futbol americà) Conjunt d'una o més accions executades per un o diversos jugadors d'un mateix equip entre dues interrupcions consecutives del joc.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
игра́ч

jugador de voleibol n masc
волейболи́ст

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ v
игра́я
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
юли
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
магданоз

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
джунгла

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
за́едно
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
за́едно

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
юни
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
кле́тва

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ v
заклевам се

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
жури́

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
верен
Conforme segons justícia i raó.

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ n fem
рицарски двубой

justament /ˌd͡ʒus.taˈmen/ /ˌd͡ʒus.taˈment/ /ˌʒus.təˈmen/ /ˌʒus.təˈment/ adv
законно

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ v
извиня́
Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.
(religió) Donar Déu la gràcia, fer just a l'home.
(impremta) Igualar les ratlles de una plana segons la mida exacta.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
справедли́вост справедливост

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
съдия

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ v
осъждам

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
съд

juxtaposar /d͡ʒuks.ta.poˈza/ /d͡ʒuks.ta.poˈzaɾ/ /ʒuks.tə.poˈza/ /ʒuks.tə.puˈza/ v
съпоставям

juxtaposició /d͡ʒuks.ta.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.pu.zi.siˈo/ n fem
съпоставяне

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
кафкиански
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
карате

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ n masc
ка́рма

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
катакана

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ adj neut
каза́х
Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ n neut
каза́х
Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
(només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
ки́ви

kurd adj masc
кю́рдски
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
кю́рдски
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
лабиринт
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ v
лабиализирам

labirintitis /ɫa.bi.ɾinˈti.tis/ /ɫə.βi.ɾinˈti.tis/ n masc
лабиринти́т
Malaltia de l'oïda interna en la qual s'inflama el laberint i que té com a principal símptoma el vertigen.

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ v
работя

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
лаборатория

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ v
лакирам

lacrosse n masc
лакро́с

lactància /ɫakˈtan.si.a/ /ɫəkˈtan.si.ə/ n fem
лактация

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
лаконичен

laic /ˈɫajk/ adj masc
светски

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
ла́ма

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ n masc
вопъл

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ v
оплаквам

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
лантан

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ adj masc
лаоски
Relatiu o pertanyent a Laos, la seva ètnia o la seva llengua.

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ n masc
лаоски
Persona que habita o és originària de Laos.
Persona que pertany a l'ètnia lao, majoritària a Laos.
(només singular) Llengua tai-kadai parlada principalment a Laos.

lapidar /ɫa.piˈða/ /ɫa.piˈðaɾ/ /ɫə.piˈða/ v
пребивам с камъни

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
лапис лазули

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
ларинкс

laringitis /ɫa.ɾiɲˈd͡ʒi.tis/ /ɫə.ɾiɲˈʒi.tis/ n fem
ларингит

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
ла́рва

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
лазаня

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
похотли́в

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ adj
страничен

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
страничен
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
географска ширина

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
ла́ва лава

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
тоале́тна
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
лаванду́ла

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
чете́ц

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
чете́ц
Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
че́тене

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
зако́нен

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ v
издавам закони

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
законодателен

legitimar /ɫe.d͡ʒi.tiˈma/ /ɫe.d͡ʒi.tiˈmaɾ/ /ɫe.ʒi.tiˈma/ /ɫə.ʒi.tiˈma/ v
узаконя́
Fer legítim allò que no ho era.
Justificar alguna cosa conforme a les lleis.

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
легио́н

legítim /ɫeˈd͡ʒi.tim/ /ɫeˈʒi.tim/ /ɫəˈʒi.tim/ adj masc
зако́нен

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
мото
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
бавен
Que es mou molt a poc a poc.

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
бавно

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
прока́за

leprós /ɫeˈpɾos/ /ɫəˈpɾos/ adj masc
прокажен

leptó n masc
лептон

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
лесби́йка

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
лесби́йски

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
смъртоно́сен

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
вялост

letó /ɫəˈto/ adj masc
латви́йски
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
латви́йски
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leu /ˈɫɛw/ n masc
ле́я

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
левкемия

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
левкоцит

lev /ˈɫɛf/ n masc
лев

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
лексема

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
лексикография

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
лексикология

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ adj masc
лива́нец
Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ n masc
лива́нец
Persona que habita o és originària del Líban.

liberal /ɫi.beˈɾaɫ/ /ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
либера́л

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
либидо

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
во́дно ко́нче

licor /ɫiˈkor/ n masc
спиртна напитка

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
лидерство

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
лила́в

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
люляк

limanda /ɫiˈman.da/ /ɫiˈman.də/ n fem
писия

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
лимфа

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
лимфома

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
ограничение

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ v
огранича́
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.

lineal /ɫi.neˈaɫ/ adj
линеен

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
кюлче

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
езико́в

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
лингвистика
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
рис

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ v
линчувам

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
ли́шей

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ v
изплащам
Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
Resoldre un deute pendent.

liqüefacció /li.kwe.fak.siˈo/ /li.kwə.fək.siˈo/ n fem
втечняване

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
лира
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
ли́ра
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
буквален

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
литерату́рен

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
литерату́ра литература

liti n masc
литий

litigar /ɫi.tiˈɣa/ /ɫi.tiˈɣaɾ/ v
съдя се

litografiar /ɫi.to.ɣɾa.fiˈa/ /ɫi.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ɫi.to.ɣɾə.fiˈa/ /ɫi.tu.ɣɾə.fiˈa/ v
литографирам

lituà adj masc
лито́вски
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
литовец
Individu de Lituània.
лито́вски
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
богослуже́ние

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
ливерморий

llac n masc
езеро

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ v
ла́я
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
кра́дец крадец

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
лай

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
скакале́ц
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
ла́ма
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
светка́вица мълния

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
омар

llana /ˈʎa.na/ n fem
въ̀лна вълна
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
гущер

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
фенерче
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
копие
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançador /ʎan.saˈðo/ /ʎan.saˈðoɾ/ /ʎən.səˈðo/ n masc
питчър
(beisbol) Defensor situat al monticle del llançador, que s'encarrega d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament /ʎan.saˈmen/ /ʎan.saˈment/ /ʎən.səˈmen/ /ʎən.səˈment/ n masc
хвърляне
(beisbol) Acció del llançador d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ v
хвъ́рлям
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
молив
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
огнище
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.

llar d'infants n fem
де́тска гради́на
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
мас

llarg /ˈʎark/ adj masc
дъ́лъг дълъг
Que té una llargada superior a la normal.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
латиниза́ция

llatí /ʎaˈti/ n masc
лати́нски ези́к [[лати́нски]] [[ези́к]]
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí vulgar n masc
простонаро́ден лати́нски

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
консе́рва
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ v
ора́
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
устна

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
се́ме
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
тога́ва
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
панделка

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
лютня лю́тня
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
заек
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
наследство

llegenda n fem
леге́нда легенда

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
легендарен

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ v
че́та чета

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
закон зако́н
Norma d'obligat compliment.
закон
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
ве́рен

lleialment /ʎeˌjaɫˈmen/ /ʎeˌjaɫˈment/ /ʎəˌjaɫˈmen/ /ʎəˌjaɫˈment/ adv
лоялно

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
вя́рност

lleig /ˈʎet͡ʃ/ adj masc
гро́зен

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
език
Llenguatge (ús impropi).
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua estrangera n fem
чужд ези́к

llengua oficial n fem
официален език

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
морски език
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
ези́к
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llengüeta /ʎeŋˈɡwe.ta/ /ʎəŋˈɡwə.tə/ /ʎəŋˈɡwɛ.tə/ n fem
зъбец
Punta en angle agut d’una fletxa, d’un ham, que evita que es pugui extreure fàcilment.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
леща

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
[[дърва́]] за [[горе́не]]
Fusta que es destina a fer foc.

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ adj masc
дървен
Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llençar /ʎenˈsa/ /ʎenˈsaɾ/ v
изхвърлям

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
чаршаф

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
леопа́рд леопард

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ v
ли́жа
Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
филия
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llescar /ʎesˈka/ /ʎesˈkaɾ/ /ʎəsˈka/ v
нарязвам

llest /ˈʎest/ adj masc
у́мен
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
мля́ко мляко

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
буква
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
лек
De poc pes.

lleugerament /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈmen/ /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈment/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈmen/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈment/ adv
едва

lleugeresa /ʎew.d͡ʒeˈɾe.za/ /ʎəw.ʒəˈɾə.zə/ /ʎəw.ʒəˈɾɛ.zə/ n fem
лекота

lleva /ˈʎe.va/ /ˈʎe.və/ /ˈʎe.βa/ /ˈʎe.βə/ n fem
облагане

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
освен
exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
тирбушон

lleó /ʎəˈo/ n masc
лъв аслан
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lli /ˈʎi/ n masc
лен
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
свобода
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
книга
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibresc /ʎiˈbɾesk/ /ʎiˈbɾəsk/ /ʎiˈbɾɛsk/ /ʎiˈβɾɛsk/ adj masc
книжен

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
тетра́дка
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
разрешително

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
лига
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligacama /ˌʎi.ɣaˈka.ma/ /ˌʎi.ɣəˈka.mə/ n fem
жартие́ра
Complement del vestit (cinta o cordill) que rodeja la cama i prem contra ella el mitjó o mitja per tal de subjectar-lo i evitar que caigui.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ n fem
лигатура
(música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ v
връзвам
Assegurar amb una corda o similar.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
пила
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
гол о́хлюв

llimar /ʎiˈma/ /ʎiˈmaɾ/ v
изпилявам
Treballar amb la llima.
Polir o retocar alguna obra.
(billar) Fer anar el tac endavant i enrere en la direcció escollida abans d'arribar a colpejar la bola, com a moviment de preparació d'un cop.

llimbs /ˈʎims/ n masc
преддверие на ада

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
лимон лимо́н
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
лимона́да

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ n masc
брой редове

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
трегер

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
праг
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

llis /ˈʎis/ adj masc
гла́дък

llista /ˈʎis.ta/ n fem
спи́сък
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llit n masc
легло́ легло
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
ли́ра

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
доста́вка

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
свобо̀ден свободен
Que no depèn d'altri.

lliurement /ˌʎiw.ɾeˈmen/ /ˌʎiw.ɾeˈment/ /ˌʎiw.ɾəˈmen/ /ˌʎiw.ɾəˈment/ adv
свободно

lliçó n fem
уро́к урок
Ensenyament transmès per un mestre.

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ v
хваля́

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
вълчица

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
ко́стур

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ n masc
вълче́

lloc n masc
мя́сто

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ v
нае́мам
Prendre a lloguer.

llom /ˈʎom/ n masc
слабини

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
пъп

llop n masc
вълк
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
лавър
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
папага́л
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
ложа
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
бой
Acte de lluitar.

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ n masc
боре́ц

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ v
боря́ се

llum n fem
осветление
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
ла́мпа
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum verd n masc
зеле́на светлина́
(hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

lluminós /ʎu.miˈnos/ adj masc
светещ
Molt il·luminat.
Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
луна́ луна
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
дале́ч

llunyania /ʎu.ɲaˈni.a/ /ʎu.ɲəˈni.ə/ n fem
отдалеченост

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
дале́чен

llur /ˈʎur/ adj
им

lluç /ˈʎus/ n masc
хек
Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
сълза́ сълза

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
жал
Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
видра

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
лока́лен

localització /ɫo.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫo.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫo.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɫu.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
локализа́ция

localitzar /ɫo.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫo.ka.ɫiˈza/ /ɫo.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫo.kə.ɫiˈd͡za/ /ɫu.kə.ɫiˈd͡za/ v
локализирам

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
логаритъм

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
[[тилов|ти́лова]] [[слу́жба]]

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ adj masc
дълголетен

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
дължина́

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
бъбрив
Que parla molt.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
лота́рия

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
доходен
Que produeix benefici en diners.

lugre /ˈɫu.ɣɾe/ /ˈɫu.ɣɾə/ n masc
люгер
Petit veler o balandra de dos o tres pals aparellada amb veles al terç.

lumbar /ɫumˈbar/ adj
лумбален

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
лу́па

lupus /ˈɫu.pus/ n masc
ко̀жна туберкуло̀за
(medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

luteci n masc
люте́ций

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ adj masc
люксембурец
Relatiu a Luxemburg, als seus habitants o la seva llengua.

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
люксембурец
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
по́хот

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
ла́зер

làtex /ˈɫa.teks/ /ˈɫa.təks/ n masc
латекс

lèxic /ˈɫɛk.sik/ n masc
речник

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
водач

límit /ˈɫi.mit/ n masc
гра́ница

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
ли́ния
Longitud sense cap altra dimensió.
Ratlla.
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.
(hoquei sobre gel) Conjunt de cinc jugadors d'un equip que juguen simultàniament en el transcurs d'un partit, generalment compost per dos defensors i tres davanters.
линија
Límit.
Cordó o trinxera per a destorbar l'entrada en alguna part.

líquid adj masc
течен
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
те́чност течност

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
логика

lúcid /ˈɫu.sit/ adj masc
блестящ

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ adj masc
македонски
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
македонец
Persona que habita o és originària de Macedònia.

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
ма́щеха

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
ягода

maduixa de bosc n fem
горска ягода

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
зрял
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ v
узрявам

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
зрялост

mag /ˈmak/ n masc
вълше́бник
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
склад магази́я

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
[[пу́рпурен]] цвят

magnat /maɡˈnat/ /məɡˈnat/ n masc
магнат

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
магнезий

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
магнети́зъм

magnetitzar /maŋ.ne.tiˈd͡za/ /maɡ.ne.tiˈza/ /maɡ.ne.tiˈzaɾ/ /məŋ.nə.tiˈd͡za/ v
магнетизирам
Transmetre a un objecte les propietats magnètiques.

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
големина

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ adj masc
магнети́чен

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
великолепен

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
нар

mai adv
ни́кога никога

maig n masc
май
Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
майоне́за

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
величие

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
мажорен
Cap de l’exèrcit.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
иконо́м

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
болшинство мнозинство

mal n masc
зло
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
главобо́лие

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
бо́лен

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
бо́лест болест
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaltís /ma.ɫaɫˈtis/ /mə.ɫəɫˈtis/ adj masc
бледен

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
зле

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
малахит

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
неприятност

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
несръчен

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
прокля́тие проклятие

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ v
прокли́нам
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ v
разбирам погрешно

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
ку́фар куфар

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
прокълнат

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ n fem
деформация

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
въпреки

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
зло́бен

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
зловреден
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
мре́жа
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

malmenar /ˌmaɫ.meˈna/ /ˌmaɫ.meˈnaɾ/ /ˌmaɫ.məˈna/ v
малтретиране

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
кошма́р кошмар

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
малц

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ v
държа се лошо с

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
бедро́

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
розоволила́в
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n masc
розоволила́в
Colorant sintètic d’anilina de color purpuri.

mal·leable /ma.ɫeˈa.βɫe/ /maɫ.ɫeˈa.bɫe/ /maɫ.ɫeˈab.bɫe/ /mə.ɫeˈa.βɫə/ /məɫ.ɫeˈab.bɫə/ adj
ковък

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
малария

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
зло́бен

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
злонамереност

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
ма́ма
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
свирка

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
маму́т

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
боза́йник бозайник

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
декре́т
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
мандари́на мандарина

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ adj masc
мандарин

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
мандарин
Alt funcionari de la Xina imperial.
мандари́н
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ n masc
за́повед

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
мандолина

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
кюфте

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
леност
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
че́люст

manejar /ma.neˈd͡ʒa/ /ma.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ v
ръководя
Usar alguna cosa o fer-la anar amb les mans.

manga /ˈmaŋ.ɡa/ /ˈmaŋ.ɡə/ n masc
ма́нга

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
манган

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
ма́нго

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
мания

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
психиатрична болница

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
демонстра́ция

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ v
показвам
Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
белезници
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

maniobrar /ma.ni.oˈbɾaɾ/ /ma.ni.oˈβɾa/ /mə.ni.oˈbɾa/ /mə.ni.uˈbɾa/ /mə.ni.uˈβɾa/ v
маневрирам
Operar amb les mans instruments o màquines.
(militar) Fer operacions destinades al combat, maniobres.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
манипулация

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ v
боравя
Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
манеке́н
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
зае́мка
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

mans /ˈmans/ adj masc
питомен
Referit als animals, dòcil, domesticat.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
одея́ло
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
ма́сло масло

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ n masc
ма́нтия

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
поддръжка

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ v
поддържам
Conservar una cosa en el seu estat, sense que s'alteri.
Donar continuïtat, prosseguir una acció o actitud començada.
отстоявам
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
ръ́чен
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
ръководство
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
ги́ра
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
ръкопи́с ръкопис

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
духало

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
ключа́р

maníac /maˈni.ak/ /məˈni.ək/ adj masc
маниа́к

maori /maˈɔ.ɾi/ adj
маори
Relatiu o pertanyent als nadius de Nova Zelanda o la seva llengua.

maori /maˈɔ.ɾi/ n neut
маори
Persona que pertany al poble natiu Nova Zelanda.
(només singular) Llengua austronèsica pròpia del poble maori.

mapa /ˈma.pa/ n masc
ка́рта карта

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ adj
лукав

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
грим
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
ха́рдуер

maquinària /ma.kiˈna.ɾi.a/ /mə.kiˈna.ɾi.ə/ n fem
машинария

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
море морѐ

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
изумру́д

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
маратон марато́н

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
мрамор

marc /ˈmark/ n masc
марка
Antiga unitat monetària d’Alemanya.
кадър
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
бе́лег
Senyal que un objecte deixa en un altre.
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ v
бележа
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
записвам точка
(esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
марсианец
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
майка
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
прили́в

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
замайване

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
седе́ф

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
паричка

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
марж

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ n fem
лимонова върбинка

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
кали́нка
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n masc
мамино детенце
(despectiu) Home homosexual.

marina /məˈɾi.nə/ n fem
морски пейзаж
Obra artística gràfica, que té com a tema central el paisatge marítim.
военноморски сили
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ v
мариновам

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
моря́к
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marineria /ma.ɾi.neˈɾi.a/ /mə.ɾi.nəˈɾi.ə/ n fem
екипа́ж
Tripulació d'una embarcació que en la escala de comandament està per sota dels oficials.

marit /maˈɾit/ n masc
мъж

marital /ma.ɾiˈtaɫ/ /mə.ɾiˈtaɫ/ adj
бра́чен

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ n fem
марки́за

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
марки́з

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ adj masc
марока́нец
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
марока́нец
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
коч
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
кафяв
D'un color propi de la castanya.

marsopa de Burmeister n fem
бурмайстерова морска свиня

marsopa de Califòrnia n fem
калифорнийска морска свиня

marsopa de Dall n fem
белокоремна морска свиня

martell /maɾˈteʎ/ n masc
чук
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ v
чукам

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
мъченичество

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ v
марширувам
Desfilar.

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
март
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
мо́рски
Relatiu al mar.

marítim /maˈɾi.tim/ /məˈɾi.tim/ adj masc
мо́рски
Pertanyent o relacionat amb el mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
саме́ц
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

mascota /masˈkɔ.ta/ /masˈkɔ.tɔ/ /məsˈkɔ.tə/ n fem
талисман

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
мъ́жки мъжки
Que pertany al mascle.
мъжки
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
тъмница

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
тесто́
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ v
избивам

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
ма́сово кла́не

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
маджун
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massillar /ma.siˈʎa/ /ma.siˈʎaɾ/ /mə.siˈʎa/ v
маджуносвам

massís /maˈsis/ n masc
маси́в

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ v
дъ́вча
Trinxar el menjar amb les dents.

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
чикия

mastí /masˈti/ /məsˈti/ n masc
английски дог

mata /ˈma.ta/ /ˈma.tə/ n fem
храст

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
матра́к матрак
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ v
убивам
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
една́къв
Sense canvis.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
материал
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.

materialitzar /ma.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ v
материализирам

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ adj
ма́йчин
Relatiu a la mare.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
брак
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
матри́ца

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
маче́те

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
мате́рия вещество
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
предме́т
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
су́трин сутрин

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
боздуга́н
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
дървен чук
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
масон

maó /maˈo/ n masc
ту́хла тухла

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
кривуличене

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
механи́зъм

mecanitzar /me.ka.niˈd͡za/ /me.ka.niˈza/ /me.ka.niˈzaɾ/ /mə.kə.niˈd͡za/ v
механизи́рам

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ v
пиша на машина

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
механи́чен

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
меха́ника механика

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
меда́л

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
лека́рство

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
медици́на медицина
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medicinal /me.ði.siˈnaɫ/ /mə.ði.siˈnaɫ/ adj
целебен

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ adj
средновеко́вен
Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ adj
посре́дствен

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
медитация
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ v
медитирам

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
ко́стен мо́зък

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
меду́за

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
полови́на половина

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
майтнерий

mel n fem
мед

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
меланома

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
конфитю́р

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
мело́дия

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
дала́к

mel·liflu /meɫˈɫi.fɫu/ /meˈɫi.fɫu/ /məɫˈɫi.fɫu/ /məˈɫi.fɫu/ adj masc
сладкодумен

melé espontània n fem
меле

meló /məˈɫo/ n masc
пъ́пеш пъпеш

mem /ˈmɛm/ n masc
мем
Entitat mínima de pensament.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
част от [[тяло|тя́лото]]
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
част от [[тяло|тя́лото]]
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ v
запаметя́вам

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
па́мет памет

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
руда
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
менделе́вий

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ n masc
мени́скус
(anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
столова
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ v
ям храня се
Ingerir aliments.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
менструа́ция

mensualment /men.suˌaɫˈmen/ /men.suˌaɫˈment/ /mən.suˌaɫˈmen/ /mən.suˌaɫˈment/ adv
ежеме́сечно

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
ум

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
копривка
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ adj
мисловен
Relatiu a la ment.

mentida /menˈti.ða/ n fem
лъжа́
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ v
лъжа́ лъжа
Dir mentides o falsedats.

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
докато
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentó /menˈto/ n masc
брада́

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
без

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ n masc
минус

menyspreable /ˌmeɲs.pɾeˈa.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈa.βɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈa.βɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈab.bɫə/ adj
достоен за презрение

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ v
презира́м

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
презре́ние

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
меню́

mer /ˈmer/ adj masc
само

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
чудо

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
поразителен

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
търго́вец

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
стока

mercat /meɾˈkat/ n masc
паза́р
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
че́рен паза́р

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
наемен войник

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ n fem
галантерия

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
живак

mercurial /meɾ.ku.ɾiˈaɫ/ /mər.ku.ɾiˈaɫ/ adj
живачен
Relatiu o pertanyent al planeta o al déu romà Mercuri.
Relatiu o pertanyent a l'element químic mercuri.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
лайно́ лайно
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
разбити белтъци

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
меридиа́н

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
кос
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
зъбер
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
меджит

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ v
заслужа́вам

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
мероним

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
месец

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ v
смесвам
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
джами́я джамия

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ n masc
меси́я

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
учи́тел
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
госпо́дарка
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
домаки́ня

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ n masc
изме́рване

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ v
измервам

metall /meˈtaʎ/ n masc
метал

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
метаези́к

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ n fem
металургия

metamorfosar /me.ta.mor.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈzaɾ/ /mə.tə.moɾ.foˈza/ /mə.tə.mur.fuˈza/ v
превръщам

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
метаморфоза
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
метаморфни

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
метеор

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
метеори́т метеорит

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
лекар
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metodista /me.toˈðis.ta/ /me.toˈðis.te/ /mə.toˈðis.tə/ /mə.tuˈðis.tə/ adj
методист

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
ме́тър метър

metre quadrat n masc
квадратен метър

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
метро

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ adj masc
столичен
Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ n masc
столичен
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
метроном

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
фити́л
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
мета́фора метафора

mexicà n masc
мексиканец
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mica /ˈmi.ka/ n fem
слюда
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
майму́н майму́на
Simi de cua llarga i prènsil.

micronesi /mi.kɾoˈnɛ.zi/ /mi.kɾuˈnɛ.zi/ adj masc
микронезиец
Relatiu o pertanyent a Micronèsia o als Estats Federats de Micronèsia.

micronesi /mi.kɾoˈnɛ.zi/ /mi.kɾuˈnɛ.zi/ n masc
микронезиец
Persona que habita o és originària de Micronèsia o als Estats Federats de Micronèsia.

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
микрофо́н микрофон

micròstom /miˈkɾɔs.tom/ /miˈkɾɔs.tum/ n masc
малоуста писия
Peix de la família dels pleuronèctids amb el cos oval i els ulls al costat dret (Microstomus kitt).

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
големина́
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
нишесте

mig /ˈmit͡ʃ/ adj
половин
Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ adv
половин
(davant verbs) incompletament

mig /ˈmit͡ʃ/ n masc
среда
Punt central que té la mateixa distància a cada extrem.
половин
(matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

mig /ˈmit͡ʃ/ n neut
половин
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors situats preferentment en la zona compresa entre la línia defensiva i la línia davantera.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
обяд
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
мигре́на

migrar /miˈɣɾa/ /miˈɣɾaɾ/ v
мигрирам

migratori /mi.ɣɾaˈtɔ.ɾi/ /mi.ɣɾəˈtɔ.ɾi/ adj masc
мигриращ

mil number
хиляда
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
милиард

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
милионе́р

militant /mi.ɫiˈtan/ /mi.ɫiˈtant/ adj
агресивен

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
вое́нен
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
войни́к
Persona que forma part d'un exèrcit.

militància /mi.ɫiˈtan.si.a/ /mi.ɫiˈtan.si.ə/ n fem
войнственост

milió number masc
милион

mill /ˈmiʎ/ n masc
просо́

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
ми́ля

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
по-добър
En grau superior comparat amb un altre.

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ v
подобря
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·li- prefix
мили-

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
ми́лисекунда

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
милиме́тър

milà /miˈɫa/ n masc
ка́ня
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
мимикрия

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
ми́на рудник

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ v
добивам
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
минаре

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
минера́л
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
минно дело

mini /ˈmi.ni/ n masc
миниум

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
миниатюра

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ v
затварям
Reduir la importància d'una cosa.
(informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
министе́рски съве́т

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
малцинство

minuciós /mi.nu.siˈos/ adj masc
щателен
Que para l'atenció en els petits detalls.

minut n masc
минута

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
минутна стрелка

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
мъничък

miol /miˈɔɫ/ n masc
мяу

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
чу́до

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
по́глед

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
огледало
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ v
гле́дам гледам
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
мира́ж
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
смирна

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
мизантро́п

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ adj masc
разнообразен

miscel·lània /mi.seɫˈɫa.ni.a/ /mi.seˈɫa.ni.a/ /mi.səɫˈɫa.ni.ə/ /mi.səˈɫa.ni.ə/ /mis.səɫˈɫa.ni.ə/ n fem
смесица

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ n fem
женомра́зие

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
ме́са

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
съобще́ние съобщение

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
пра́теник

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
мисионе́р

missiva /miˈsi.va/ /miˈsi.və/ /miˈsi.βa/ n fem
послание

missió n fem
ми́сия

misteri n masc
мисте́рия
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
таи́нствен

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
кибри́т кибрит
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
мизандрия

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
неща́стие
Situació de pobresa.

mite n masc
мит
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitigar /mi.tiˈɣa/ /mi.tiˈɣaɾ/ v
облекчавам

mitja lluna n masc
полуме́сец
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjana /miˈd͡ʒa.na/ /miˈd͡ʒa.nə/ n fem
начин
Quocient de la suma entre diverses quantitats pel nombre de dites quantitats.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
полуно́щ

mitjà adj
сре́ден
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
бога́тство
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
чорап

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
митология

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
митоза

mnemotècnia /ne.moˈtɛŋ.ni.a/ /ne.moˈtɛɡ.ni.a/ /nə.moˈtɛŋ.ni.ə/ /nə.muˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
мнемоника

moai /moˈaj/ n masc
моа́и

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
подвижен
Relatiu als béns mobles.

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
мобилност

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
со́пол
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
къ̀рпичка
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
мо́да
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
моде́л

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ v
моделирам

moderar /mo.ðeˈɾa/ /mo.ðeˈɾaɾ/ /mo.ðəˈɾa/ /mu.ðəˈɾa/ v
модерирам

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
моде́рен
Relatiu al temps present o recent.

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ v
модернизирам

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ v
изменям

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ v
модилирам
Regular la veu quan es parla perquè no soni desagradable.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
скро́мност

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
скунс скункс

moixera de pastor n fem
брекина

mol /ˈmɔɫ/ n masc
мол
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
воденичен камък
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.
точилен камък
Pedra rodona que serveix per esmolar les tisores, ganivets i altres instruments d'acer.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ adj
кътен
Relatiu a un mol de matèria.
(medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ v
меля

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ v
безпокоя

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
моли́бден

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
воденичар

moll adj masc
мо́кър
Ple d'aigua.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
троха́
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
мъх
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
мно́го много
En gran quantitat o nombre.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
мекоте́ло

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
моле́кула молекула
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
ме́лница мелница

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
миг

momeria /mo.meˈɾi.a/ /mu.məˈɾi.ə/ n fem
пантомима

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ v
мумифицирам

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
мона́рхия монархия
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
моне́та монета

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
да́мска ча́нта
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
манасти́р манастир

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
валу́тен

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
боб

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
Монголски език
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
батат

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
монитор
Aparell per supervisar gravacions.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
монахи́ня калугерка

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
калу́гер

monofòbia /mo.noˈfɔ.bi.a/ /mo.noˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
монофобия
Fòbia a la soledat.

monologar /mo.no.ɫoˈɣa/ /mo.no.ɫoˈɣaɾ/ /mu.nu.ɫuˈɣa/ v
говоря си сам

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
скейтборд

monopolitzar /mo.no.po.ɫiˈd͡za/ /mo.no.po.ɫiˈza/ /mo.no.po.ɫiˈzaɾ/ /mu.nu.pu.ɫiˈd͡za/ v
монополизирам

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
чудо́вище

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
мусон

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ adj masc
черного́рец
Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ n masc
черного́рец
Persona que habita o és originària de Montenegro.
Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
па́метник

monumental /mo.nu.menˈtaɫ/ /mo.nu.mənˈtaɫ/ /mu.nu.mənˈtaɫ/ adj
величествен

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
доброде́телен

moralitat n fem
мора́л

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ adj masc
моравски
Relatiu o pertanyent a Moràvia.

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ n masc
моравски
Persona que habita o és originària de Moràvia.

mordentar /mor.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈtaɾ/ /moɾ.ðənˈta/ /mur.dənˈta/ /mur.ðənˈta/ v
байцвам

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
морфема

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
морфин

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
морфология

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ v
умѝрам
Deixar d'existir, cessar.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
морж

mort adj masc
мъ́ртъв
Que no viu.

mort n fem
смърт
Fi de la vida.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ n fem
мортаде́ла

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ adj
простосмъртен
Que pot morir.
Que pot matar, letal.

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
смъртност

mortalment /morˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈment/ /murˌtaɫˈmen/ adv
убийствено

mosca /ˈmos.kə/ n fem
муха́ муха
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscatell /mos.kaˈteʎ/ /mos.kəˈteʎ/ /mus.kəˈteʎ/ n masc
мискет

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
московий

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ adj neut
моско́вски
Relatiu o pertanyent a Moscou o a Moscòvia.

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ n neut
моско́вски
Persona que habita o és originària de Moscou o a Moscòvia.

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
мускет

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
кома́р
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
ухапване
Acció i efecte de mossegar.
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ v
отха́пвам хапя
Clavar les dents en alguna cosa.

most /ˈmost/ n masc
шира

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
горчи́ца

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
муста́к

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
невесту́лка невестулка

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
образец
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mostratge /mosˈtɾa.d͡ʒe/ /mosˈtɾa.d͡ʒə/ /musˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
взимане на проба

mot n masc
ду́ма

motiu /muˈtiw/ n masc
моти́в
Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
мотива́ция мотивация

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ v
мотивирам

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
калъп

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
мотоциклет

motociclisme /mo.to.siˈkɫiz.me/ /mo.to.siˈkɫiz.mə/ /mu.tu.siˈkɫiz.mə/ n masc
мотоспорт

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
мото́р
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
кръстословица

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
раница

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
бунт

moure /ˈmɔw.ɾe/ v
дви́жа се
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
движе́ние движение
Acció de moure.

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ v
местя
Canviar de domicili.

mugró n masc
бо́зка

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ v
мокря
Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
жена́

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
гло́ба

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ v
глобявам

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
мултикултурали́зъм

multinacional /muɫ.ti.na.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.uˈnaɫ/ n fem
многонациона́лен

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
умноже́ние

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ v
размножавам се

mundial /mun.diˈaɫ/ adj
световен
Relatiu a tot el món.

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ adv
по целия свят

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ adj
гра́дски
Relatiu o pertanyent al municipi.

municipi n masc
община́

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
боеприпа́си

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
планина

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
плани́нски

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ v
монтирам
Armar, acoblar les parts d’un objecte.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ v
доя

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
дува́р
Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
стена́
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murta /ˈmur.tə/ /ˈmuɾ.ta/ n fem
мирт

murí adj masc
ми́ши

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
муза

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
мида

muscular /mus.kuˈɫar/ adj
му́скулен

musculatura /mus.ku.ɫaˈtu.ɾa/ /mus.ku.ɫəˈtu.ɾə/ n fem
мускулату́ра

musell n masc
муцуна

museu /muˈzew/ n masc
музе́й музей
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical n masc
мю́зикъл
Espectacle teatral amb música i cançons.

mussol n masc
обикновена кукумявка
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
мюсюлма́нин мюсюлма́нка
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
мюсюлма́нин мюсюлма́нка
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
ням

mutisme /muˈtiz.me/ /muˈtiz.mə/ n masc
немота

mà n fem
ръка́ ръка
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
ма́гия магия

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
магически

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
дръжка
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
маркуч
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
воден смерч
Tornado format sobre la superfície de l'aigua.

màniga n fem
ръка́в

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
маши́на машина

màquina de cosir n fem
ше́вна маши́на

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ n masc
маркетинг

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
мъчени́к мъченик

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
ма́ска маска
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
ма́чта

màxim /ˈmak.sim/ adj masc
максимален

mèdic adj masc
медици́нски
Que té relació amb la medicina.

mèrit /ˈmɛ.ɾit/ n masc
заслуга

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
ме́тод

mètode comparatiu n masc
сравнително-исторически метод

mèu /ˈmɛw/ Interjection
мя́у

més adv
повече
Diferència comparativa per excés.

mínim /ˈmi.nim/ adj masc
минимален

místic /ˈmis.tik/ adj masc
загадъчен

mític /ˈmi.tik/ adj masc
мити́чески

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
мобилен
Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ n masc
модем

mòdul n masc
мо́дул

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
му́мия мумия

món n masc
свят
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
кратно
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
кратно
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
кратно
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul n masc
му́скул мускул

músic /ˈmu.zik/ n masc
музика́нт

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
му́зика музика
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
държа́вен

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
национали́зъм

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ adj
национали́ст
Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ n neut
национали́ст
Partidari del nacionalisme.

nacionalment /na.si.oˌnaɫˈmen/ /na.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
общонародно

nació /na.siˈo/ n fem
на́ция
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
седе́ф

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
коледен

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
бе́бе

naixement n masc
ра́ждане

nap n masc
ря́па
Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
но́здра

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
нарвал

nas n masc
нос
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
сметана
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
плуване

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
бут

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
приро́да природа
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
бека́р
Relatiu a la natura.

naturalment /na.tuˌɾaɫˈmen/ /na.tuˌɾaɫˈment/ /nə.tuˌɾaɫˈmen/ /nə.tuˌɾaɫˈment/ adv
естествено

nau n fem
кораб
Embarcació.
Vehicle aeri o espacial.
неф
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
корабокруше́ние

naval /naˈvaɫ/ /naˈβaɫ/ /nəˈvaɫ/ /nəˈβaɫ/ adj
военно морски

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
навигация

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ v
плавам

navicular /na.vi.kuˈɫaɾ/ /na.βi.kuˈɫar/ /na.βi.kuˈɫaɾ/ /nə.vi.kuˈɫaɾ/ /nə.βi.kuˈɫar/ adj
лодковиден

nazi /ˈna.zi/ n neut
наци́ст

naïf /naˈif/ /nəˈif/ adj
простоду́шен

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
пле́менница племенница

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
пле́менник племенник

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
необходи́м

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ v
тря́бва

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
ну̀жда

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
непременно

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
некроза

necròpsia /neˈkɾɔp.si.a/ n fem
дисекция

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ v
плу́вам плувам

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ n fem
отказ

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
отри́чам
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ adj masc
негати́вен
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ n masc
негати́вен
(fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negativisme /ne.ɣa.tiˈviz.me/ /ne.ɣa.tiˈβiz.me/ /nə.ɣə.tiˈviz.mə/ /nə.ɣə.tiˈβiz.mə/ n masc
негативизъм

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ v
занемарявам
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negligència /ne.ɣɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /ne.ɣɫiˈʒɛn.si.a/ /nə.ɣɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
немарливост

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
преговор

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ v
уговарям
Fer negoci amb béns, mercaderies.
Discutir un afer amb interessos oposats per tal d’arribar a un acord.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
черен черно
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

nen /ˈnen/ n masc
дете́ дете
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
неодим

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
неологизъм

neonazi /ˌne.oˈna.zi/ /ˌnɛ.oˈna.zi/ /ˌnɛ.uˈna.zi/ adj
неонаци́ст

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
неонацизъм

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
нептуний

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
нерв
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ adj masc
на нервите
Relatiu al nervi.
Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
чист
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netedat /ne.teˈðat/ /nə.təˈðat/ n fem
чистота́

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ v
чи́стя

neu n fem
сняг

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
вафла
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.

neuro- /ˈnew.ɾo/ /ˈnɛw.ɾo/ /ˈnɛw.ɾu/ prefix
невро-

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
невронаука

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
невроло́гия

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
неврон

neuropatia /new.ɾo.paˈti.a/ /nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /nəw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
нервно заболяване

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
невро́за

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
неутра́лност

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ v
неутрализирам

neutrí n masc
неутрино

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
неутрон

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
снеговалеж

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
вали сняг

newton /ˈniw.ton/ n masc
ню́тон

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
връзка

neòfit /neˈɔ.fit/ n masc
новак

neó /nəˈo/ n masc
нео́н неон

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
нигери́йски
Relatiu o pertanyent a Nigèria.

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ n masc
нигери́йски
Persona que habita o és originària de Nigèria.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
некромантия

nimbe /ˈnim.be/ /ˈnim.bə/ n masc
нимба
Cercle brillant col·locat darrere del cap d'un personatge sagrat en una pintura o escultura.

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ n fem
нимфа

nina /ˈni.na/ n fem
ку́кла
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
ни́кой

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
ку́кла
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
ку́кла
Figura humana amb aire grotesc o de caricatura.
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
сне́жен чове́к снежен човек

niobi n masc
нио́бий

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ v
никелирам

nit n fem
нощ
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
нитрат

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
азот

niu n masc
гнездо́ гнездо
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
ниво́

no adv
не
Partícula de negació o contradicció.

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ n masc
небитие

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
нобе́лий

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
благоро́ден
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ n fem
аристокра́ция
Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
вреден

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
въ́зглед
concepte, idea

nocturn /nokˈtuɾn/ /nukˈturn/ adj masc
но́щен

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
оба́че

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
момиче

nom /ˈnom/ n masc
име
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
ѝме име
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
со́бствено и́ме

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
коли́чество

nombre atòmic n masc
атомен номер

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
многобро́ен

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
номенклату́ра

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ adj masc
имени́телен

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ n masc
именителен падеж

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
са́мо

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
снаха́

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
деветдесет

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
деветдесети

nord n masc
се́вер север

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
северноамерика́нски
De l'Amèrica del Nord.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
северноамерика́нски
Natural de l'Amèrica del Nord.

nord-coreà /ˌnɔrk.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔrt.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔɾk.ko.ɾeˈa/ adj masc
севернокоре́йски

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
северои́зток

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
северозапад

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
правило

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
нормален
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
нормалност

normalització /nor.ma.ɫi.d͡za.siˈo/ /noɾ.ma.ɫi.za.siˈo/ /noɾ.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /nur.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
нормализация

normalitzar /nor.ma.ɫiˈd͡za/ /noɾ.ma.ɫiˈza/ /noɾ.ma.ɫiˈzaɾ/ /noɾ.mə.ɫiˈd͡za/ /nur.mə.ɫiˈd͡za/ v
нормализирам

normalment /norˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈment/ /nurˌmaɫˈmen/ adv
обикновено

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ adj masc
нормативен

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ adj masc
норвежки норвежец
Relatiu o pertanyent a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
ни́е

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
наш

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
носта́лгия

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
бележка
Anotació ràpida, avís deixat a una altra persona, apunt.
но́та
Cada un dels elements de l'escala musical.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ adj
забележим
Que es fa notar per algunes qualitats o actituds.

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
нота́риус

notorietat /no.to.ɾi.eˈtat/ /no.to.ɾi.əˈtat/ /nu.tu.ɾi.əˈtat/ n fem
лоша слава

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
новини́

nou adj masc
нов
Recent, modern, que implica novetat.

nou number
девет
(cardinal) Vuit més un.

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
новороде́н

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
рома́н роман

novel·la gràfica n fem
графичен роман

novel·lar /no.veɫˈɫaɾ/ /no.vəɫˈɫa/ /no.βeɫˈɫa/ /no.βeˈɫa/ /nu.vəɫˈɫa/ /nu.βəɫˈɫa/ /nu.βəˈɫa/ v
романизирам

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
белетри́ст

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
ноември
Onzè mes de l'any.

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
деве́ти

nu adj masc
гол
Sense roba o vestit.

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
я́дрен

nucli /ˈnu.kli/ n masc
ядро

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
голота́

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ v
номерирам

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
нумизматика
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ adj masc
цифров

nus n masc
въ̀зел
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià n masc
го́рдиев въ́зел

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
жени́х младоженец

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ n masc
чеиз
Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
издутина

nyu /ˈɲu/ n masc
гну

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ n masc
корабокрушенец

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
гадене
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ adj masc
мореплавателен

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ v
ра́ждам се
Sortir a llum del ventre de la mare.

nét n masc
внук

néta /ˈne.ta/ n fem
внучка

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
ниша

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
никел

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
нома́дски
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
нома́дски
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

nòmina /ˈnɔ.mi.na/ /ˈnɔ.mi.nə/ n fem
платежна ведомост
Full en el què s'anomena la quantitat de diners que rebrà un treballador a canvi del treball realitzat en un període de temps.

nònius /ˈnɔ.niws/ n masc
нониус

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
северен
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
но́мер
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
бу́лка годени́ца

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
облак
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
или
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
оазис

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ v
подчинявам

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
обелиск

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
отво́рен отворен

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
затлъстяване

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
вещ

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
обекти́вен обективен
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
цел
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
обектив
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

objectivitat /ob.d͡ʒek.ti.viˈtat/ /ob.d͡ʒek.ti.βiˈtat/ /ob.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.βiˈtat/ n fem
обективност

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ adj masc
заобиколен
Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ v
забра́вя
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
задълже́ние

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ v
принужда́вам

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ adj masc
задължителен

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
забраванство

oblong /oˈbɫoŋk/ /oˈβɫoŋ/ /uˈbɫoŋk/ /uˈβɫoŋ/ adj masc
продълговат

obnubilar /ob.nu.biˈɫa/ /ob.nu.biˈɫaɾ/ /ob.nu.βiˈɫa/ /ub.nu.biˈɫa/ /ub.nu.βiˈɫa/ v
замайвам

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
обой

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
изделие

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ n masc
отвара́чка

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ v
отварям

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ n fem
гадост
Expressió o paraula obscena.

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
неприли́чен

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ n fem
наблюде́ние
Acte o efecte d'observar.

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ v
отбелязвам
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.

obsessionar /op.se.si.oˈna/ /op.se.si.oˈnaɾ/ /op.sə.si.oˈna/ /up.sə.si.uˈna/ v
завладявам

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
мания

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ n fem
обсидиан

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
излязъл от употреба

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
препя́тствие

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
акушерство

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ Interjection
блокиране

obstructiu /ops.tɾukˈtiw/ /os.tɾukˈtiw/ /ups.tɾukˈtiw/ adj masc
затрудняващ

obstruir /ops.tɾuˈi/ /ops.tɾuˈiɾ/ /os.tɾuˈi/ /ups.tɾuˈi/ v
запречвам

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ v
доби́вам

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ adj masc
очеви́ден

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ adj masc
прекалено дебел

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
гъ́ска гъска

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
от време на време

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
слу́чай
Moment determinat, vegada, cop, cas.

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
окситански
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
пти́ца птица

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
океан

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ adj masc
океа́нски
Pertanyent o relatiu als oceans.

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ n fem
ба́мя

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
охра

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
октомври
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
осмоъгълник

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ v
заемам
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðə/ n fem
о́да

odi n masc
омра́за омраза

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ v
ненави́ждам

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
за́пад запад

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ v
давя се
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ v
обиждам

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
оби́ден

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ v
предлага́м
Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
офе́рта
Producte que s’ofereix a millor preu.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ adj
официа́лен
Sancionat per l'autoritat competent, formal, legal.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
офицер
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficialment /o.fi.siˌaɫˈmen/ /o.fi.siˌaɫˈment/ /u.fi.siˌaɫˈmen/ adv
официа́лно

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
бюро́

ofrenar /o.fɾeˈna/ /o.fɾeˈnaɾ/ /o.fɾəˈna/ /u.fɾəˈna/ v
[[прина́сям]] в [[же́ртва]]

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
оганесон

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
великан човекоядец

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
обоня́ние

oli n masc
о́лио олио
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
Олимпиада

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
масли́на маслина

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
те́нджера гърне

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
миризма́

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
олимпийски

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
бряст

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
ся́нка сянка
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
оме́га

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ v
не включвам

omissió /o.mi.siˈo/ /u.mi.siˈo/ n fem
изпускане
Delicte consistent en no actuar quan la llei ho fa obligatori.

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
всезна́ещ

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ v
запълвам

on adv
къде

ona /ˈo.na/ n fem
вълна

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
вълна́ вълна
Ona gran.
вълна
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ n masc
азиатско диво магаре

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
чи́чо вуйчо
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
онкология

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
ономатопея

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ n fem
онома́стика

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
където и да е

onze /ˈon.ze/ number
единадесет

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
единадесет

opac /oˈpak/ /uˈpak/ adj masc
матов

opció n fem
опция
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
опера́ция
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
мне́ние мнение

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
обще́ствено мне́ние

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
възмо́жност

oportú /o.poɾˈtu/ /u.purˈtu/ adj masc
навременен

oposar /o.poˈza/ /o.poˈzaɾ/ /u.puˈza/ v
възразявам

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
насрещен

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
опози́ция
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ adj masc
тираничен

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ v
потискам
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
оптими́зъм

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
оптимисти́чен
Persona que veu les coses de manera positiva

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
злато зла́то

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ n masc
говори́тел

oralment /oˌɾaɫˈmen/ /oˌɾaɫˈment/ /uˌɾaɫˈmen/ adv
устно

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
орангутан

oratori /o.ɾaˈtɔ.ɾi/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi/ adj masc
ста́я за моли́тва

oratòria /o.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /o.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
красноречие

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
косатка

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
о́рден

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ v
заповя́дам
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
ечеми́к

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
компю́тър компютър

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
нормален

ordinàriament /or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
както обикновено

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
за́повед
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
ред
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
ухо́ ухо

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
ля́стовица лястовица

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
риган
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
златар

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
сиропита́лище

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
органи́зъм организъм

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
организация
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
организа́ция организация
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ v
устройвам
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
орга́зъм оргазъм

orgia /oɾˈd͡ʒi.a/ /oɾˈʒi.ə/ /urˈʒi.ə/ n fem
о́ргия

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
орга́н орган

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
гордост

orgullosament /or.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈment/ /oɾ.ɣuˌʎo.zəˈment/ /ur.ɡuˌʎo.zəˈmen/ /ur.ɣuˌʎo.zəˈmen/ adv
гордо

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
горд
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
био

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
и́зток

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ n fem
ориентиране

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
и́зточен

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
прои́зход

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
начален първоначален
Que es remunta a l’origen.

originalitat /o.ɾi.d͡ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ /u.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ n fem
оригиналност

originalment /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈment/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈment/ /u.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ adv
оригина́лно

originar /o.ɾi.d͡ʒiˈna/ /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɾ/ /o.ɾi.ʒiˈna/ /u.ɾi.ʒiˈna/ v
възниквам

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
ури́на

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ v
пика́я

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
авли́га
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
птицечовка

orpiment /or.piˈmen/ /oɾ.piˈmen/ /oɾ.piˈment/ /ur.piˈmen/ n masc
арсенов сулфид

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
оркестър

orquestrar /or.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾaɾ/ /oɾ.kəsˈtɾa/ /ur.kəsˈtɾa/ v
аранжирам

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
орхидея

ortigar /or.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣaɾ/ /ur.tiˈɣa/ v
жегвам
Punxar amb ortigues.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
правоверен
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
правоверен
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
правопи́с

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
орторексия

os /ˈos/ n masc
кост кокал
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ n fem
жлеб

oscar /osˈka/ /osˈkaɾ/ /usˈka/ v
врязвам

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ v
вибрирам
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
осмий

ossificar /o.si.fiˈka/ /o.si.fiˈkaɾ/ /u.si.fiˈka/ v
вкостенявам се

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
зало́жник

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
показност

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ v
парадирам

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
стри́да стрида

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
отит

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
осма́нски
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
осма́нски
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
оториноларингология

ou /ˈow/ n masc
яйце
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
великденско яйце́

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
овал
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
овал
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
я́йчник

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
овца́ овца

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ v
овулирам
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

oxidar /ok.siˈða/ /ok.siˈðaɾ/ /uk.siˈða/ v
окислявам

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
кислоро́д кислород

oxigenar /ok.si.d͡ʒeˈna/ /ok.si.d͡ʒeˈnaɾ/ /ok.si.ʒeˈna/ /ok.si.ʒəˈna/ /uk.si.ʒəˈna/ v
насищам с кислород

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
окси́морон

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
озо́н

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
слух
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
хляб
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
търпели́в
Que té paciència.

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
пацифи́зъм

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
търпе́ние
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
вто́ри баща́
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
кръстник
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
тиган
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
пла́щане

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ v
пла́щам

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
ландша́фт

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
пакиста́нец
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
пакиста́нец
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
гребане
(pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ n masc
небце
Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
Sentit del gust

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
лост

palau n masc
дворе́ц дворец

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ v
рина
Treballar amb la pala.

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
палеография

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
палет
Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n fem
мистрия
(construcció) Eina consistent en una planxa triangular amb un mànec que permet treballar i aplicar una mescla de construcció com morter, ciment, etc.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
зидар
Mestre obrer de la construcció.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
слама

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
ќупа

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
длан
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
па́лма палма
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
паладий

pam /ˈpam/ n masc
педя
Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
панаце́я

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ adj masc
пана́мски
Relatiu o pertanyent al Panamà.

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ n masc
пана́мски
Persona que habita o és originària del Panamà.

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
панда

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
дайре

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
панде́мия

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
пандемичен

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ n masc
панегирик
Oració retòrica en alabança d'algú.

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
хлеба́рка

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
стафида
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
екра́н екран
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
пантало́ни

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
бла́то

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
пантограф

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
коре́м
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
прасец

pany n masc
ключалка
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

papa /ˈpa.pa/ n masc
папа
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
пеперуда пеперуди
Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
кърлеж
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.
(figurat) Persona molesta difícil d’esquivar.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
харти́я хартия
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
ро́ля
rol, actuació

paper higiènic n masc
тоалетна хартия

paperassa /pa.peˈɾa.sa/ /pə.pəˈɾa.sə/ n fem
писмена работа

papil·la /paˈpi.ɫa/ /paˈpiɫ.ɫa/ /pəˈpi.ɫə/ /pəˈpiɫ.ɫə/ n fem
пъпка

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
папи́рус

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ n masc
фъфлене

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ v
фъфля

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
паке́тче
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
спи́рка
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ n masc
образец

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
парадо́кс

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
рай небеса́

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
калник

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
чадър дъждобран

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
парале́лен

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ n masc
успоредник

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ adj
полувоенен

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
парализа на долната част от тялото

parasitar /pa.ɾa.ziˈta/ /pa.ɾa.ziˈtaɾ/ /pə.ɾə.ziˈta/ v
паразитирам

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
дума
Allò que es diu.
ду́ма
Compromís verbal.
Mot que expressa el pensament.

parc /ˈpark/ n masc
парк
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic n masc
тематичен парк

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
предубеде́н

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
врабче
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
баща отец
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ adj masc
че́тен
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
чифт
Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.
(agronomia) Conjunt de dos animals de jou.

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
дво́йка
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parental /pa.ɾenˈtaɫ/ /pə.ɾənˈtaɫ/ adj
роди́телски

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
стена́
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ v
ра́ждам

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
го́вор

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
парламент
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ adj masc
парламента́рен
Relatiu o pertanyent a un parlament.

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ adj
говори́тел

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ v
гово́ря говоря
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ v
пародирам

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
клепка клепач

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ adj
енорийски

parrup /paˈrup/ /pəˈrup/ n masc
гукане
Cant del colom, de la tórtora i d’altres colúmbids.

parrupar /pa.ruˈpa/ /pa.ruˈpaɾ/ /pə.ruˈpa/ v
гукам

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
енория

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
пестеливост

part n fem
част
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
ражда́не
Acte de donar a llum a un infant.

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
уча́стие участие

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
уча́стник
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
уча́стник
Individu que participa en alguna cosa.

particular /paɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /pər.ti.kuˈɫar/ /pəɾ.ti.kuˈɫa/ adj
особен

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ v
тръгвам
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.

partit /paɾˈtit/ n masc
па́ртия партия
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
мач
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
партитура

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
части́ца частица

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
парабола

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
парагра́ф параграф

paràlisi cerebral n fem
церебрална парализа

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
параме́тър

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
парази́т
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
вмъ́кната ду́ма

paròdia n masc
паро́дия

pas n masc
стъ́пка
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
паска́л

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
кра́чка
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
коридо́р
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
паспорт

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
мина́ло минало

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
увлече́ние

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ n masc
пасаже́р
Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
алея за разходка
Acte de passejar.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ v
разхождам
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
паси́вен

passivar /pa.siˈvaɾ/ /pa.siˈβa/ /pə.siˈva/ /pə.siˈβa/ v
пасивирам

passivitat n fem
пасивност

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
страст

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
мо́рков морков
Arrel comestible de la planta anterior.

pastar /pasˈta/ /pasˈtaɾ/ /pəsˈta/ v
меся
Fer la pasta barrejant farina o guix o substàncies semblants, amb aigua.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ n fem
но́щви
Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pasteuritzar /pas.tew.ɾiˈd͡za/ /pas.tew.ɾiˈza/ /pas.tew.ɾiˈzaɾ/ /pəs.təw.ɾiˈd͡za/ v
пастьоризѝрам

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
пасти́р
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ v
паса́

pastís /pasˈtis/ n masc
сладкиш
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
картоф

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
дискос

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
очевиден
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
очевиден
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patentar /pa.tenˈta/ /pa.tenˈtaɾ/ /pə.tənˈta/ v
патентовам

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ adj masc
ба́щин
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
паж

pati /ˈpa.ti/ n masc
двор

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
страда́ние

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ v
пързалям се
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
тротине́тка

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ v
стра́дам
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ adj masc
болестотворен организъм

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
баща́

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
наследствен имот
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patrulla /paˈtɾu.ʎa/ /pəˈtɾu.ʎə/ n fem
патрулиране

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ v
патрулирам

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ adj masc
жалък

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
къ́нка

patí de rodes n masc
ролери

pau n fem
мир
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
междуча́сие

pausar /pawˈza/ /pawˈzaɾ/ /pəwˈza/ v
прекъ́свам
(intransitiu, especialment música) Fer una pausa.
(transitiu) Posar pausa.

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
бу́дка
Construcció aïllada en un pati, un jardí, o que destaca d’altres construccions.
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ n masc
насти́лка

país /paˈis/ n masc
страна́ страна
Unitat fisiogràfica o paisatgística.

paó /paˈo/ n masc
пау́н

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
пътна такса

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
пипер

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
чушка
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ adj masc
гре́шник

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ v
греша́
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
грях

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ adj
гръ́ден
Relatiu al pit o al tòrax.

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ n masc
гръ́ден
Peça d’orfebreria o de tela portada penjada sobre el pit com a insígnia o ritual.

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
необикновен

pecíol /peˈsi.oɫ/ /pəˈsi.oɫ/ /pəˈsi.uɫ/ n masc
дръжка на листо

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
педагогика

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
педа́л

pedaç /peˈðas/ n masc
кръпка
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
пиедестал

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
педиатрия

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
камък
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedra angular n fem
крайъгълен камък
Part essencial.

pedra cantonera n fem
крайъгълен камък

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
воденичка
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
Кариера

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ v
улучвам
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
риба
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ v
беля

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ v
мастурбирам

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
пеликан

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
ко́жа кожа
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

peltre /ˈpɛɫ.tɾe/ /ˈpɛɫ.tɾə/ n masc
пютър

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
филм
Membrana molt prima.
Cinta de material plàstic transparent per a ús fotogràfic o cinematogràfic.
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
острата част на чук
Part més prima i oposada a la cabota d’un martell.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
дузпа
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penalitzar /pe.na.ɫiˈd͡za/ /pe.na.ɫiˈza/ /pe.na.ɫiˈzaɾ/ /pə.nə.ɫiˈd͡za/ v
наказвам
(esports) Imposar una penalització que comporta un desavantatge per haver comès una falta reglamentària.

pendent /penˈden/ /penˈdent/ /pənˈden/ /pənˈdent/ adj
висящ

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
съжаление

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ v
съжаля́вам

penell /peˈneʎ/ n masc
ветропоказател

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
измръзване

penetració /pe.ne.tɾa.siˈo/ /pə.nə.tɾə.siˈo/ n fem
прони́кване
(voleibol) Acció de joc d'un saguer consistent a desplaçar-se momentàniament a la zona d'atac per fer de col·locador, de manera que tots els davanters puguin fer d'atacants.

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ v
минавам през

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
пеницили́н

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
пе́нис пенис

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ v
бе́ся
Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi en lloc.
Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
огърлица

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
размисъл

pensament crític n masc
критично мислене

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ v
мисля

pensionar /pen.si.oˈna/ /pen.si.oˈnaɾ/ /pən.si.oˈna/ /pən.si.uˈna/ v
отпускам пенсия

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
издръжка
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
петоли́ние

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ v
чеша сресвам
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
стръмна скала

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
полуо́стров полуостров

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
защо́то

per casualitat /peɾ adv
случа́йно

per molts anys Interjection
чести́т рожде́н ден
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
защо́ защо

per si de cas adv
за всеки случай

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
кру́ша круша

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
ко́стур

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
морски жълъд

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ v
възприе́мам
Copsar per mitjà dels sentits.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
дял

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
възприятие

percolar /per.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫaɾ/ /pər.kuˈɫa/ /pəɾ.koˈɫa/ v
прецеждам

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
яребица

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ v
проща́вам
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ v
гу́бя
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
опроще́ние
Acció i efecte de perdonar.

peregrinar /pe.ɾe.ɣɾiˈna/ /pe.ɾe.ɣɾiˈnaɾ/ /pə.ɾə.ɣɾiˈna/ v
странствам
Anar d'un lloc a un altre per terres estranyes.

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
дребнав

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ v
усъвърше́нствувам

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
отли́чно

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
съвърше́н
Sense cap defecte o mancança.

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ n masc
свърше́н

perfilar /per.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫaɾ/ v
скицирам

perfum /peɾˈfum/ n masc
парфю́м парфюм

perfusió /peɾ.fu.ziˈo/ /pər.fu.ziˈo/ n fem
обливане

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
пергамент

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
вечно замръзнала почва

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
нетраен

perifràstic /pe.ɾiˈfɾas.tik/ /pə.ɾiˈfɾas.tik/ adj masc
многословен

perill /peˈɾiʎ/ n masc
опа́сност опасност

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
опа́сен

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
журнали́стика

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
журнали́ст журнали́стка

peripècia /pe.ɾiˈpɛ.si.a/ n fem
обрат

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
периодичен
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjurar /per.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾaɾ/ /pər.ʒuˈɾa/ v
лъжесвидетелствам
Jurar fals, ser perjur.

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
лъжесвиде́телство

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
би́сер бисер
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
дълготраен

permanentment /per.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈment/ /pər.məˌnemˈmen/ /pəɾ.məˌnemˈment/ adv
постоянно

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
промокаем

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ v
позволявам разрешавам

pernil /pərˈniɫ/ n masc
шу́нка шунка
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
перпендикуля́рен

perpetrar /per.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾaɾ/ /pər.pəˈtɾa/ v
извършвам

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ v
увековечавам

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
защо́то
Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
перу́ка

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
перси́йски
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
персиец
Natural de Pèrsia.
перси́йски
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
преследване

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ v
пресле́двам
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

perseverar /per.se.βeˈɾa/ /peɾ.se.veˈɾaɾ/ /peɾ.se.βeˈɾa/ /pər.sə.βəˈɾa/ /pəɾ.sə.vəˈɾa/ v
постоянствам

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
щори

persistir /pal.sisˈti/ /per.sisˈti/ /peɾ.sisˈti/ /peɾ.sisˈtiɾ/ /pər.sisˈti/ /pəɾ.sisˈti/ v
устоявам

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ n fem
постоя́нство

persona /peɾˈso.na/ n fem
човек

persona jurídica n fem
правна особа

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
ли́чен
Relatiu o pertanyent a la persona.

personalitat n fem
индивидуалност
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.

personalment /per.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈment/ /pər.suˌnaɫˈmen/ /pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
лично

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
геро́й
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
въплъщение

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ v
въплъщавам

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ v
убедя́

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ v
принадлежа́
Ésser alguna cosa propietat d'algú.

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
обико́лка

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
период
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
авторитет
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ v
претеглям
(transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
те́жък

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
риболо́в

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
рибар
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ v
ловя́ ри́ба
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
ощипване
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ v
щипя
Estrènyer la pell amb dos dits.

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
песими́зъм

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
песимисти́чен
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
чума

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
ми́гла мигла
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
резе

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
петанк

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ v
пърдя́
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
пира́тка
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
краче

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
заявле́ние

petit /peˈtit/ adj masc
ма́лък малък
De poca grandària, volum o alçada.

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
следа следа́

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ v
вкаменявам
Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
(pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
(figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
нефт петрол
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
черупка
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
целувка

peu n masc
стъпа́ло стъпало
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
парче

peó /peˈo/ n masc
пешка
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
пехоти́нец
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
копи́то

pi n masc
бор мура
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
пианист

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
пиа́но пиано
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
роя́л

piano de maneta n masc
лате́рна

pic /ˈpik/ n masc
максимум
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
купел
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
купел пика
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
набожност

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
луничка

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
пигмент

pigmentar /piɡ.menˈta/ /piɡ.menˈtaɾ/ /piɡ.mənˈta/ v
оцветявам

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
колона
Element vertical de suport en una construcció.

pilot /piˈɫɔt/ n neut
авиа́тор
Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
то́пка
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ v
пилоти́рам

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
шпиц

pingüí n masc
пингви́н пингвин

pinsà n masc
сипка

pinta /ˈpin.ta/ n fem
гре́бен гребен
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
черви́ло червило

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ v
боядисвам
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
живописец

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
боя
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
шиша́рка
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
анана́с

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
костилка

pinyó n masc
пиньон
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
че́тка

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
лу́ла лула
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
клада

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
пираня

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
пира́т
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
пироте́хника

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
пирами́да пирамида

pisa /ˈpi.za/ /ˈpi.zə/ n fem
глинени изделия
Ceràmica de pasta porosa recoberta d'un vernís vitrificat transparent o opac.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
басе́йн басейн
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pispar /pisˈpa/ /pisˈpaɾ/ v
задигам

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
дъска́ че́рна дъска́
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista de joc n fem
корт

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
пистоле́т пистолет

pit n masc
гърда́ гърда
Mamella, especialment de la dona.

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
лигавник
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
по-лош
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.

piulet /piwˈɫet/ /piwˈɫət/ /piwˈɫɛt/ n masc
писукане
Crit de pollet, d’ocell petit.

pivotar /pi.voˈta/ /pi.voˈtaɾ/ /pi.vuˈta/ /pi.βoˈta/ /pi.βuˈta/ v
пивотирам

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ v
пишкам пикая
(col·loquial) orinar

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
пица

pió n masc
пион

pla adj masc
пло́сък
Llis, sense elevacions.

pla n masc
равни́на
Zona geogràfica sense grans elevacions.
план
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
пло́ча
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
плаце́нта

plaentment /pɫaˌemˈmen/ /pɫaˌemˈment/ /pɫəˌemˈmen/ /pɫəˌemˈment/ adv
шеговито

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
удово́лствие
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
мор

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
плагиа́т

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ v
плагиатствам

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
камбала
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ v
планирам
Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
Un avió, un planador, volar sense motor.

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ v
възнамеря́вам
(transitiu) Fer plans, planificar.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
плане́та планета

planetari n masc
планета́риум

planta n fem
расте́ние растение
Vegetal herbaci.
ета́ж
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
таба́н

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ v
садя
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
живо́вляк

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
юти́я
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxa de neu n fem
сно́уборд

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ v
гладя

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
тромбоцит

plastró /pɫasˈtɾo/ /pɫəsˈtɾo/ n masc
пластро́н
Zona ventral de la closca d'un queloni.

plat n masc
чиния
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
висока подметка
Superfície plana, horitzontal i elevada.
(figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
плаж

platí /pɫəˈti/ n masc
платина

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ adj masc
платоничен

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
площа́д площад

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ adj masc
пъ́лен
Que està farcit fins a estar complet.

plebs /ˈpɫeps/ n fem
плебс

pleura /ˈpɫɛw.ɾa/ /ˈpɫɛw.ɾə/ /ˈpɫɛw.ɾɛ/ n fem
плевра

plom n masc
олово

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
перо
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
плач

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
ре́вльо

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ v
плача

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
вали
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
вали́ като из ведро́

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
дъжд

pluja d'idees n fem
брейнсторминг

plural adj
мно́жествено число́
Que denota més d’un.

plural n masc
мно́жествено число́
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
ми́нало предвари́телно вре́ме

plutoni n masc
плутоний

plàstic n masc
пластма́са
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
пневмония
Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
населе́ние население
Conjunt de gent residint a una zona.

poblar /pobˈbɫa/ /poˈβɫa/ /pubˈbɫa/ /puˈβɫa/ v
заселвам

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
наро́д
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
село
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ adj masc
бе́ден
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
бедност
Manca de diners o recursos.

poc adj masc
ма́лко
En quantitat escassa.

poc adv
ма́лко
De manera escassa.

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
елексир

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ v
мо́га мога
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
мо́щен

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ v
гни́я

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
стихотворение

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
пое́зия поезия

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
пое́т

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
погро́м

pol /ˈpɔɫ/ n masc
по́люс

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ n fem
гамаш
Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polca /ˈpoɫ.ka/ /ˈpoɫ.kə/ n fem
по́лка

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
поли́ция полиция
Cos de seguretat civil.

poliedre /po.ɫiˈe.ðɾe/ /po.ɫiˈɛ.ðɾə/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾə/ n masc
многостен

polifonia /po.ɫi.foˈni.a/ /po.ɫi.foˈni.ə/ /pu.ɫi.fuˈni.ə/ n fem
многогла́сие

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
полиморфизъм
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ v
лъскам
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.
Donar a quelcom un aspecte net i endreçat.
Passar una llima i rebaixar un material fins que quedi llis.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
полисемия

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
многобожие

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ v
политизирам

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
макара́

polièdric /po.ɫiˈɛ.ðɾik/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾik/ adj masc
многостенен
(geometria) Corresponent o pertanyent a un poliedre.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
въшка
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

polla /ˈpo.ʎa/ /ˈpo.ʎə/ n fem
пиле
Gallina jove.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
топола

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
пиле

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
пиле

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ v
ожребвам се

pollós /poˈʎos/ /puˈjos/ /puˈʎos/ adj masc
въшлясал

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
полоний

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
поляк полски
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
прах
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
палец

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
полен цветен прашец

pol·linitzar /po.ɫi.niˈd͡za/ /po.ɫi.niˈza/ /poɫ.ɫi.niˈd͡za/ /poɫ.ɫi.niˈzaɾ/ /pu.ɫi.niˈd͡za/ /puɫ.ɫi.niˈd͡za/ v
опрашвам

polèmic /poˈɫɛ.mik/ /puˈɫɛ.mik/ adj masc
полемичен

polígon n masc
многоъгълник
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ adj masc
полити́чески
Relatiu o pertanyent a la política.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
политик
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
политика
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

políticament /poˌɫi.ti.kaˈmen/ /poˌɫi.ti.kaˈment/ /poˌɫi.ti.kəˈment/ /puˌɫi.ti.kəˈmen/ adv
политично

pom /ˈpom/ n masc
букет
Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.

poma /ˈpo.mə/ n fem
я́бълка ябълка

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
великолепие

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
по́ни

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
мост
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

ponx /ˈpoɲʃ/ n masc
пунш

pop n masc
октопо́д
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
кърма́ кърма
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
наро́ден

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
популярност

popularment /po.puˌɫarˈmen/ /po.puˌɫaɾˈmen/ /po.puˌɫaɾˈment/ /pu.puˌɫarˈmen/ adv
популярно

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
страх

porc n masc
свиня
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.
Brut, poc polit, que taca.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
порцела́н порцелан

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
част

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
порногра́фия

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
порнографски

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
порногра́ф

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
пурпурен
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
пурпурен
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
пурпурен
Color vermell fosc tirant a morat.

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
праз
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).

port /ˈpɔrt/ n masc
порт
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
врата́ врата
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
врата
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
самолетоносач

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ v
нося́
Vestir una roba concreta.
дона̀сям
Transportar quelcom amb si mateix.

portella /poɾˈte.ʎa/ /poɾˈte.ʎə/ /purˈte.ʎə/ n fem
вратичка
Porta practicada en el batent d’un portal o d’una porta més grossa.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
вратар
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
врата

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
португалски
Natural de Portugal.

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
порест

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ v
слагам
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició n fem
положе́ние

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
позитив
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positivament /po.ziˌti.vaˈment/ /po.ziˌti.vəˈment/ /po.ziˌti.βaˈmen/ /pu.ziˌti.vəˈmen/ /pu.ziˌti.βəˈmen/ adv
положително

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
позитро́н

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ v
владе́я
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
притежателен

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ n fem
обсебеност
Acció de posseir, controlar o ocupar.
Allò que es posseeix.
Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
(esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.

possibilitat /po.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
вероятност

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
възмо́жен
Que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ adv
възможно

post de planxar n fem
дъска за гладене

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
десерт
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pot /ˈpɔt/ n masc
залог

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
ла́па
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
калий

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ adj
възможен
Relatiu o pertanyent a la potència.
Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ n masc
възможен
Potència o capacitat de provocar un resultat.
(física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ n fem
заден вход

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
може би

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
си́ла

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
кла́денец
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
празеодим

prat /ˈpɾat/ n masc
лива́да

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ v
предшествам

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ n masc
наставление

precisament /pɾeˌsi.zaˈmen/ /pɾeˌsi.zaˈment/ /pɾəˌsi.zəˈmen/ /pɾəˌsi.zəˈment/ adv
прецизно

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
точност

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
скъп

precoç /pɾeˈkos/ adj
преждевременно развит

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ adj masc
то́чен
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
пропове́дник
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicar /pɾe.ðiˈka/ /pɾe.ðiˈkaɾ/ /pɾə.ðiˈka/ v
проповя́двам

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
предика́т

predicció n fem
предви́ждане

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ v
прогнозирам

preferiblement /pɾe.feˌɾi.bɫeˈment/ /pɾe.feˌɾi.βɫeˈmen/ /pɾe.feˌɾib.bɫeˈmen/ /pɾə.fəˌɾi.βɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈment/ adv
за предпочитане

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ v
предпочи́там

preferència /pɾe.feˈɾɛn.si.a/ /pɾə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
и́збор

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
предста́вка префи́кс
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ v
мо́ля се
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregonar /pɾe.ɣoˈna/ /pɾe.ɣoˈnaɾ/ /pɾə.ɣoˈna/ /pɾə.ɣuˈna/ v
заявявам

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
въпро́с въпрос
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ v
пи́там питам

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
моли́тва

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
праисто́рия

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
награда

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ v
награжда́вам

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
предчувствие

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
печа́т
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ v
взе́ма
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ v
напоявам

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
тревога
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
подгото́вка
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ v
подго́твям
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
предлог

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ n fem
прерогатив
Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
бент
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presagi /pɾeˈza.d͡ʒi/ /pɾeˈza.ʒi/ /pɾəˈza.ʒi/ n masc
знамение

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
презвитериум

prescindible /pɾe.sinˈdi.bɫe/ /pɾe.sinˈdi.βɫe/ /pɾe.sinˈdib.bɫe/ /pɾə.sinˈdi.βɫə/ /pɾə.sinˈdib.bɫə/ /pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
без който може

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ v
предписвам
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
присъ́стващ
Que assisteix.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
представление

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ v
представям
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
президентски

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
президе́нт президент

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
президентство

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
бързане

pressentiment /pɾe.sen.tiˈmen/ /pɾe.sen.tiˈment/ /pɾə.sən.tiˈmen/ /pɾə.sən.tiˈment/ n masc
проко́ба

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
давление
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
бюдже́т

pressupostar /pɾe.su.posˈta/ /pɾe.su.posˈtaɾ/ /pɾə.su.posˈta/ /pɾə.su.pusˈta/ v
предвиждам в бюджета

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
бюджетен

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ v
заемам
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
престиж

prestigiós /pɾes.ti.d͡ʒiˈos/ /pɾes.ti.ʒiˈos/ adj masc
престижен

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ v
хваля се
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.
предполагам
Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
присъ́ствие

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
затвор

pretor /pɾeˈto/ /pɾeˈtoɾ/ /pɾəˈto/ n masc
претор

preu n masc
цена цена́
Valor acordat entre venedor i comprador.

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ n fem
попречване

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ v
предвиждам

priapisme /pɾi.aˈpiz.me/ /pɾi.əˈpiz.mə/ n masc
приапизъм

prim /ˈpɾim/ adj masc
тънък
Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ n fem
разсвет
(històric) Primera de les quatre parts del dia romà, des de la sortida del sol fins a la terça a mig matí, entre les 6 i 9 hores en l’equinocci.
бонус
Import que paga l’assegurat per un contracte d’assegurança.
Incentiu pecuniari que s’ofereix per a assolir un determinat objectiu, uns resultats, uns serveis prestats, unes activitats estratègiques.

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
про́лет пролет
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adj masc
пъ́рви
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adv
пъ́рви
Abans de res, abans de tot.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
пъ́рви
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
пъ́рво лице́

primitiu /pɾi.miˈtiw/ adj masc
примитивен

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
първороден

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
княги́ня

principal adj
гла́вен
El més important.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
главно

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
княжество

principi n masc
нача́ло
començament
при́нцип
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
помощник игумен

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
приорат
Dignitat, tasca i ofici de prior o priora, o el temps que aquest dura.
Districte en què té jurisdicció el prior.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
бино́къл

privat adj masc
ча́стен частен
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
привиле́гия

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
нос

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
вероя́тен

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
вероя́тно

probitat /pɾo.βiˈtat/ /pɾu.βiˈtat/ n fem
неподкупност

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
пробле́м

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ n masc
[[на́чин]] на [[ра́бота]]
Manera de fer, de procedir, per aconseguir un resultat.
Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.
(programació) Conjunt d'instruccions que són cridades a executar des d'una altra part d'un programa (o, fins i tot, des del mateix procediment quan l'entorn permet recursivitat) i que tornen el control del programa, a la línia següent on ha estat realitzada la crida; no poden retornar un valor implícitament, però sí mitjançant paràmetres.

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
процесия

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ n fem
възвание

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
прокрастинация

procrastinar /pɾo.kɾas.tiˈna/ /pɾo.kɾas.tiˈnaɾ/ /pɾo.kɾəs.tiˈna/ /pɾu.kɾəs.tiˈna/ v
бавя се

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
проце́с
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

procònsol /pɾoˈkɔn.soɫ/ /pɾuˈkɔn.suɫ/ n masc
проконсул

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
чудо

producció n fem
проду́кция

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
сто́ка

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
продуктивен

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ v
израбо́твам
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ adj
професионален
Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ n neut
професионален
Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
професор
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
проро́к пророк

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
дълбо́к
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
дълбочина́
Qualitat de ser profund.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
програ́ма
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
програми́ране

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
програ́мно осигуря́ване

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
напредване

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ v
забранявам

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
прое́кт проект
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
куршу́м

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ n masc
прое́ктор

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ adj masc
плодороден

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
обеща́ние

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
прометий

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ v
обеща́вам

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ adj masc
безразборен

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
клас
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ v
обявявам

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
произноше́ние

propi /ˈpɾɔ.pi/ adj masc
свой
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
владе́тел

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ adj
пропорциона́лен

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
пропорция

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ v
предлагам
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
предложе́ние

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
цел

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
про́за

prosperar /pɾos.peˈɾa/ /pɾos.peˈɾaɾ/ /pɾus.pəˈɾa/ v
преуспе́я

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
благоденствие

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
проститу́ция

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
проститу́тка

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
прозелит

prosòdia //pɾoˈzɔˈði.a/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ n fem
прозодия

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
главен герой

protagonitzar /pɾo.ta.ɣo.niˈd͡za/ /pɾo.ta.ɣo.niˈza/ /pɾo.ta.ɣo.niˈzaɾ/ /pɾo.tə.ɣo.niˈd͡za/ /pɾu.tə.ɣu.niˈd͡za/ v
играя главна роля

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
защи́та
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ n masc
защитник
Persona o institució que protegeix algú o alguna cosa

protectorat /pɾo.tek.toˈɾat/ /pɾo.tək.toˈɾat/ /pɾu.tək.tuˈɾat/ n masc
регентство

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ v
защитавам
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.
(esports de pilota) Defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ n fem
проте́ст

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ v
протести́рам
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteu /pɾoˈtɛw/ /pɾuˈtɛw/ n masc
протей
Amfibi del gènere Proteus, de cos cilíndric que viu a la foscor d’aigües subterrànies.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
протеин белтък

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
протактиний

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
протокол

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
прототип

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
протон

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
достатъчно

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
доказа́телство
Acció de provar.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ v
давам

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
посло́вица

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
доста́вчик

provincial /pɾo.vin.siˈaɫ/ /pɾo.βin.siˈaɫ/ /pɾu.vin.siˈaɫ/ /pɾu.βin.siˈaɫ/ adj
провинциа́лен

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ v
провокирам
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
провинция

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ adj
благоразумен

pruna n fem
сли́ва слива

pràctic /ˈpɾak.tik/ adj masc
практичен
Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
пра́ктика
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

pràcticament /ˌpɾak.ti.kaˈmen/ /ˌpɾak.ti.kaˈment/ /ˌpɾak.ti.kəˈmen/ /ˌpɾak.ti.kəˈment/ adv
практически

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ v
налягам

préssec n masc
праскова

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
за́ем

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
принц
Fill del rei, hereu del tron.

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ adj masc
благоприятен
Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
простата

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
проте́за
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
лъженаука псевдонаука

pseudònim /psəwˈðɔ.nim/ /sewˈðɔ.nim/ /səwˈðɔ.nim/ n masc
псевдоним
Nom pel que hom es fa conèixer per tal d'amagar la seva identitat vertadera.

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
психология

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
психоза

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
психолог

psicòpata n neut
психопа́т

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
психика

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
психиа́тър

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
психиа́трия

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
изда́ние

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ v
изда́вам

pudent /puˈðen/ /puˈðent/ adj
вонящ
Que fa pudor.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ v
воня
Produir o causar pudor.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
воня
Mala olor, olor desagradable.

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ v
вдигам
Augmentar de nivell.
издигам се
Anar creixent.

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ adj
белодро́бен

pulmó n masc
бял дроб

pulsació /puɫ.sa.siˈo/ /puɫ.sə.siˈo/ n fem
би́ене

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
то́чка точка
Signe de puntuació que separa frases.
точка то́чка
Grau d'una escala de qualificació.
точка
Recompenses en el joc.

punta /ˈpun.ta/ n fem
връх
Extrem agut d'una cosa.
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
пунктуа́ция
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
точен
Que fa les coses en el moment previst.

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
акура́тност

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
ши́ло

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
зени́ца
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
папуняк

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ adj masc
безупречен

puré /puˈɾe/ n masc
пюре́

pus /ˈpus/ n masc
гной

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
ку́рва

puça /ˈpu.sa/ n fem
бълха
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
страница

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
блед

pàmpol /ˈpam.poɫ/ /ˈpam.puɫ/ n masc
риба-лоцман
(peixos) Peix teleosti de la família dels caràngids (Naucrates ductor).

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
панкреас

pànic n masc
па́ника паника

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
та́тковина

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
косъм
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-llarg /ˌpəˈʎaɾk/ /ˌpɛʎˈʎark/ /ˌpɛˈʎark/ /ˌpɛˈʎaɾk/ adj masc
дългоко́с

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
червенокос

pèl·let /ˈpɛɫ.ɫet/ /ˈpɛɫ.ɫət/ n masc
топче
Combustible granulat compacte fet de serradures premsades o altres materials.

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
махало

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
загуба

pèrdua de possessió n fem
грешка

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
грах

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
венчели́стче

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
смърч

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
ха́пче

pírcing /ˈpir.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋk/ n masc
пирсинг

pòlip /ˈpɔ.ɫip/ n masc
полип
(medicina) Creixement anormal, tumor tou que s'implanta en una membrana mucosa.

pòrtic /ˈpɔr.tik/ n masc
портик

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
посмъртен

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
бару́т
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ adj masc
обще́ствен
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
обще́ствен
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

públicament /ˌpu.bɫi.kaˈment/ /ˌpu.βɫi.kaˈmen/ /ˌpu.βɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kaˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈment/ adv
открито

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
тетрадка
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ adj masc
квадра́тен квадрат
Que té la forma d'un quadrat.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
квадра́т квадрат
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
картина
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

quadruplicar /kwa.ðɾu.pɫiˈka/ /kwa.ðɾu.pɫiˈkaɾ/ /kwə.ðɾu.pɫiˈka/ v
ochetvoryavam

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
качество свойство

quallada /kwaˈʎa.ða/ /kwəˈʎa.ðə/ n fem
извара

quan /ˈkon/ adv
кога́ кога
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin adv
на куково лято

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
ко́лко
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
величина

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
коли́чествен

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
четиридесет

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
една четиридесета

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
Велики пости

quark /ˈkwark/ n masc
кварк

quartfinalista /ˌkwart.fi.nəˈɫis.tə/ /ˌkwaɾt.fi.naˈɫis.ta/ n neut
четвъртфиналист

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
четири

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
четиристотин

que /ke/ adv
как
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
да
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ v
срещам се
Tenir una cita.

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ n masc
кефи́р

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
кътник

queixal del seny n masc
мъдре́ц

qui /ˈki/ pronoun
кой

quiet /kiˈet/ adj masc
неподвижен

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
кил

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
килогра́м

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
километър

quim /ˈkim/ n masc
химус

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
химера
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ n masc
хинин

quintar /kinˈta/ /kinˈtaɾ/ n masc
центнер
Pes equivalent a cent lliures.

quinze /ˈkin.ze/ number
петнадесет петнайсет

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
петнадесети

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
бу́дка

quitrà n masc
катра́н

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ adj masc
донкихотовски
Corresponent o pertanyent al Quixot o al seu gènere literari.

quocient intel·lectual n masc
коефициент на интелигентност

quotidià adj masc
всекидневен

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
квант

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
какво́
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ adj masc
хими́чен
Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
химия
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
ке́чуа кечуа

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ n masc
кворум

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ v
съмнявам се
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
въпро́сник

rabasta /raˈbas.ta/ /rəˈβas.tə/ n fem
подопа́шник

rabec /raˈβɛk/ /rəˈβɛk/ n masc
ребека

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
разумен

racionalment /ra.si.oˌnaɫˈmen/ /ra.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
рационално

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
раси́зъм

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
ъ́гъл
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
радий
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
излъ́чване

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
радиа́тор

radical /ra.ðiˈkaɫ/ /rə.ðiˈkaɫ/ adj
корен

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
преда́ване

radó /rəˈðo/ n masc
радон

rai /ˈraj/ n masc
сал
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
струя
Emanació de material fluid, per exemple: un raig d'aigua, un raig d'oli, etc.
лъч
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ n fem
топ листа

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
скат
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

ram /ˈram/ n masc
буке́т

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
ста́до

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
спазъм
Contracció dolorosa d'un múscul.

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
недоволство

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
разсъждение

rap /ˈrap/ n masc
морски дявол
(Lophius budegassa)

rapè /raˈpe/ /rəˈpɛ/ n masc
енфие

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
ракета

raquis /ˈra.kis/ n masc
гръбнак

raquític /raˈki.tik/ /rəˈki.tik/ adj masc
рахитичен
Que pateix raquitisme.
Dèbil, poc desenvolupat.

rar /ˈrar/ adj masc
необикновен
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ n fem
рядкост

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
че́тка
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ v
четкане

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
гребло
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rata /ˈra.tə/ n fem
плъх
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
прилеп

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ратификация

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
ми́шка мишка
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
мишка
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

ratxa /ˈra.t͡ʃa/ /ˈra.t͡ʃə/ n fem
порив
Bufada de vent.

rauc /ˈrawk/ n masc
ква́кане

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ v
ква́кам

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
репичка
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
ра́са

raïm /rəˈim/ n masc
грозде
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
ра́зум
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
реа́кция

reacció en cadena de la polimerasa n fem
полимеразна верижна реакция

real adj
действи́телен
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
действи́телност реалност

reaparèixer /re.a.paˈɾe.ʃe/ /re.a.paˈɾej.ʃe/ /re.a.paˈɾej.ʃeɾ/ /re.ə.pəˈɾə.ʃə/ /re.ə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
появявам се отново

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
бунт

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
отло́мки
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
нит

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
киле́р

rebot /reˈbot/ /rəˈβot/ n masc
отскок
(esports de pilota) Moviment lliure d'una pilota, una bola o un disc a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.
(basquetbol) Recuperació de la pilota durant el moviment lliure resultant d'un impacte contra el cèrcol o el tauler, a conseqüència d'un llançament fallat.

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ v
получавам
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...
(voleibol) Colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.
(tennis de taula, bàdminton) Ser, un jugador o un equip, l'encarregat de tornar la pilota procedent d'un servei.

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
о́тказ
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
неотдавнашен

recepció n fem
реце́пция
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
реце́пта рецепта
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
приемник
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
изсле́дване
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ v
преработвам
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
рецикли́ране
Acció i efecte de reciclar.

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
на́борник

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ v
вербу́вам

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ v
събера́

recol·lectar /re.koɫ.ɫekˈta/ /re.koɫ.ɫekˈtaɾ/ /rə.kuɫ.ɫəkˈta/ v
бера

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
препоръка

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ v
препоръ́чвам

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
награ́да

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ v
награжда́вам

reconciliar /re.kon.si.ɫiˈa/ /re.kon.si.ɫiˈaɾ/ /rə.kon.si.ɫiˈa/ /rə.kun.si.ɫiˈa/ v
помирявам

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
одобре́ние

reconsiderar /re.kon.si.ðeˈɾa/ /re.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /rə.kon.si.ðəˈɾa/ /rə.kun.si.ðəˈɾa/ v
преразглеждам

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ v
зачета́
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
Acceptar, admetre allò que es dubtava.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
спо́мен

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ v
по́мня

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
правоъгълник

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
право черво
Part final de l'intestí.

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ adj masc
ректор

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ n fem
възвръщане
(bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recurrent /re.kuˈren/ /re.kuˈrent/ /rə.kuˈren/ /rə.kuˈrent/ adj
повтарящ се

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
реципрочен

redirigir /re.ði.ɾiˈd͡ʒi/ /re.ði.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /re.ði.ɾiˈʒi/ v
преадресирам

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
намаляване

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ v
намалявам
disminuir

reemplaçament /re.em.pɫa.saˈmen/ /re.em.pɫa.saˈment/ /rə.əm.pɫə.səˈmen/ /rə.əm.pɫə.səˈment/ n masc
заместване

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ v
заме́ням

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ v
преправям
Tornar a fer.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ v
обръщам се

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
еталон
Fet de referir o referir-se.
Indicació en un text que cita un altre text o un autor per a secundar les idees exposades al primer.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
рефере́ндум

refinar /re.fiˈna/ /re.fiˈnaɾ/ /rə.fiˈna/ v
облагородявам

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
образ
Cosa que es veu reflectida.
рефле́кс
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexionar /re.fɫek.si.oˈna/ /re.fɫek.si.oˈnaɾ/ /rə.fɫək.si.oˈna/ /rə.fɫək.si.uˈna/ v
размишлявам

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
възвра́тен

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ v
обновявам
Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
убе́жище

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ n masc
бежане́ц

refutar /re.fuˈta/ /re.fuˈtaɾ/ /rə.fuˈta/ v
опровергавам

refús prohibit n masc
айсинг

regal /reˈɣaɫ/ n masc
пода́рък

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ v
дарявам
Obsequiar graciosament amb un present.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ v
поливам

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
регент

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
регетон

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
полк

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
местен

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
запис

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
зона

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
правило
Norma, guia.

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
лини́йка

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
по́вод юзда́

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
царуване

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
кра́лство кралство
Estat governat o representat per una monarquia.

regularment /re.ɣuˌɫarˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈment/ /rə.ɣuˌɫarˈmen/ /rə.ɣuˌɫaɾˈment/ adv
нормално

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
регентство

rehabilitació n fem
рехабилита́ция

rei /ˈrɛj/ n masc
крал цар
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
кралски

reig /ˈret͡ʃ/ n masc
сребрист горбил

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
крали́ца кралица царица
Forma femenina de rei.

reiterar /re.i.teˈɾa/ /re.i.teˈɾaɾ/ /rə.i.təˈɾa/ v
повтарям

relacionat /re.ɫa.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.uˈnat/ adj masc
свързан

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
взаимоотношение

relació sexual n fem
по́лово сноше́ние

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
относи́телен
Que està en relació amb alguna cosa

relaxació /re.ɫak.sa.siˈo/ /rə.ɫək.sə.siˈo/ n fem
отпу́скане

relaxant /re.ɫakˈsan/ /re.ɫakˈsant/ /rə.ɫəkˈsan/ /rə.ɫəkˈsant/ adj
релакси́ращ

relaxar /re.ɫakˈsa/ /re.ɫakˈsaɾ/ /rə.ɫəkˈsa/ v
отпускам

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
рели́гия религия

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
вя́рващ

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
изпъкналост

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
буксуване

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ v
подхлъзгам

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
часо́вник часовник

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
мощи

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
гребло́
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ v
греба

remarcable /re.marˈkab.bɫe/ /re.maɾˈka.bɫe/ /re.maɾˈka.βɫe/ /rə.mərˈka.βɫə/ /rə.mərˈkab.bɫə/ /rə.məɾˈkab.bɫə/ adj
забележителен

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
лекарство

remeiar /re.meˈja/ /re.meˈjaɾ/ /rə.məˈja/ v
лекувам

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
прицеп

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ v
буксирам

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
водовъртеж

remor /reˈmo/ /reˈmoɾ/ /rəˈmo/ n fem
глъч

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
дале́чен
Poc probable.

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ v
разбъ́рквам

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
кари́бу се́верен еле́н

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ adj
бъ́бречен
Relatiu al ronyó.

reni n masc
рений

renovable /re.noˈva.bɫe/ /re.noˈβa.βɫe/ /re.noˈβab.bɫe/ /rə.noˈvab.bɫə/ /rə.nuˈvab.bɫə/ /rə.nuˈβa.βɫə/ /rə.nuˈβab.bɫə/ adj
възстановим

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
пера́лня пера́лна маши́на

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ v
ми́я

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ v
гълча́

repartir /re.parˈti/ /re.paɾˈti/ /re.paɾˈtiɾ/ /rə.pərˈti/ v
разпръсквам

repensar /re.penˈsa/ /re.penˈsaɾ/ /rə.pənˈsa/ v
обми́сля

repetició n fem
повторе́ние
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ v
повтарям

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
репорте́р

represa /reˈpɾe.za/ /rəˈpɾə.zə/ /rəˈpɾɛ.zə/ n fem
възобновяване
Acció de reprendre de nou una activitat després d’una interrupció.

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
представяне
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
делега́т

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ v
представям
Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.
изобразявам
Substituir algú en la funció dels seus drets.

repressiu /re.pɾeˈsiw/ /rə.pɾəˈsiw/ adj masc
потиснически

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
поти́скане

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
възмездие

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
размножа́ване

reptar /repˈta/ /repˈtaɾ/ /rəpˈta/ v
движа се като змия
Desplaçar-se arrossegant-se com un rèptil.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
републикански

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
реноме́

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
република

república bananera n fem
бананова република

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
ни́що нищо
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
откуп
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
прели́вник

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ adj
жи́тел
Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ n neut
жи́тел
Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ v
живе́я

residència /re.ziˈðɛn.si.a/ /rə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
жи́лище

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ n fem
гъвкавост

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
смола́
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
съпроти́ва
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
облегалка

respectable /res.pekˈta.bɫe/ /res.pekˈta.βɫe/ /res.pekˈtab.bɫe/ /rəs.pəkˈta.βɫə/ /rəs.pəkˈtab.bɫə/ adj
почтен
Digne de respecte.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ v
уважа́вам
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
уваже́ние

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
съответно

respectuós /res.pek.tuˈos/ adj masc
вежлив

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ v
ди́шам дишам

respondre /resˈpɔn.dɾe/ v
отгова́рям
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
отгово́рност

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
отгово́рен
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
отгово́рен
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
о́тговор
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressonància /re.soˈnan.si.a/ /rə.suˈnan.si.ə/ n fem
резонанс

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ v
оста́вам
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
ресторант

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ v
възвръ́щам

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
резулта́т и́зход

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
възкресе́ние

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
рети́на

retopar /re.toˈpa/ /re.toˈpaɾ/ /rə.tuˈpa/ v
рикоширам

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
портре́т портрет

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ v
изобразявам

retrospectiva /re.tɾos.pekˈti.va/ /re.tɾos.pekˈti.βa/ /rə.tɾos.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.βə/ n fem
ретроспектива

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ n masc
огледало за задно виждане

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
красноре́чие

reunió /re.u.niˈo/ n fem
събра́ние
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ v
разкривам
Fer conèixer alguna cosa amagada.

reviscolar /re.vis.koˈɫaɾ/ /re.βis.koˈɫa/ /rə.vis.koˈɫa/ /rə.vis.kuˈɫa/ /rə.βis.kuˈɫa/ v
възстановявам

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ n fem
повторе́ние

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
революцио́нен
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
революцио́нен
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
револю́ция революция
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

reïficar /re.i.fiˈka/ /re.i.fiˈkaɾ/ /rə.i.fiˈka/ v
материализирам

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
смях

riba /ˈri.ba/ n fem
бряг

ribot /riˈβɔt/ n masc
ренде

ric /ˈrik/ adj masc
бога́т богат
Amb molts diners o recursos.

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
абсурден
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
пото́к

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ n fem
томбола

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
ри́ма
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
носорог

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
богатство

ris /ˈris/ n masc
риф
(nàutica) Cordill de vela per a reduir la superfície exposada al vent.

risc n masc
риск

rissar /riˈsa/ /riˈsaɾ/ v
зарифявам

ritme /ˈrid.me/ n masc
ри́тъм ритъм

ritu /ˈri.tu/ n masc
обред

riu n masc
река́ река
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
смях
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ v
сме́я се смея се
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
съпе́рник

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
конкуренция

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
облекло́

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ v
крада́

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
ро́бот робот
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
робот
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robotitzar /ro.bo.tiˈd͡za/ /ro.bo.tiˈzaɾ/ /ro.βo.tiˈd͡za/ /ro.βo.tiˈza/ /ru.bu.tiˈd͡za/ /ru.βu.tiˈd͡za/ v
автоматизирам

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
здрав силен

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
рубин
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ n fem
робо́тика

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
колело
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

roda de fira n fem
виенското колело

rodi n masc
ро́дий

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
кръ́гъл
De forma de cercle.

roentgeni n masc
рьонтгений

rom /ˈrom/ n masc
ром
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romana /roˈma.nə/ /ruˈma.nə/ n fem
канта́р

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
ретрома́нски
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
романски
Llengua romànica, llengua derivada del llatí.
ри́царски рома́н
Narració medieval en llengua romànica de les aventures d’un heroi.
Narració popular dels fets d’algú famós.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
вла́шки
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
розмари́н
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
ромб

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
ри́мски
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
ри́млянин
Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
романти́чен

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ v
хъ́ркам хъркам

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ v
мрънкам
(intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
бъ̀брек бъбрек
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú n masc
финвал

rorqual d'aleta blanca n masc
малък ивичест кит

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ adj masc
блонди́н

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
ро́зов розов
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
роза гюл
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
ро́зов ро́зов цвят
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
pоса́

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
броеница
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
ростбиф

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ adj masc
гризач
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
гризач
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ v
гло́жда
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
мак

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
славей
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).
шперц
Ferro prim amb una punta doblegada per obrir els pestells dels panys sense usar la clau.

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ v
изпека́

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
печено

rostoll /rosˈtoʎ/ /rusˈtoj/ /rusˈtoʎ/ n masc
стърни́ще

rot /ˈrot/ n masc
оригване

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ v
оригвам се

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
ротонда
Construcció aïllada de planta circular, típicament envoltada d’una columnata.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
дъб

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
ръжда́
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
жълтък
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rubidi n masc
рубидий

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
ру́бла

rugbi n masc
ръ́гби

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ v
пръскайте

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
поро́й

rumor n
клюка

rural /ruˈɾaɫ/ adj
се́лски

rus adj masc
ру́ски
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
ру́ски
Natural de Rússia.
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

rusc /ˈrusk/ n masc
кошер

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
път

ruteni n masc
рутений

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
ръдърфордий

ruà /ruˈa/ adj masc
дорест

ruïna /ruˈi.na/ n fem
разва́лина

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
ярост
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
бяс
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
ра́дио радиопреда́ване
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràpid /ˈra.pit/ adj masc
бърз
Que va a molta velocitat.

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
режи́м

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
влечу́го

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
неогъващ се

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
грим за мигли

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
капачка на коляното

rústic /ˈrus.tik/ adj masc
провинциален

sa /sa/ /sə/ adj masc
здрав
Que té salut i no està malalt.

saba /ˈsa.ba/ n fem
мъзга сок

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
савана

sabata /saˈba.ta/ n fem
обувка

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
обуща́р
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
че́хли
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ v
зная
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.
(intransitiu) Tenir sabor.

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
сапунерка

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
вкус

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ v
възпрепятствам

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ n masc
са́бя
Arma blanca normalment d'un sol tall, amb la fulla corba cap enrere i llarga, utilitzada principalment per la cavalleria.

sabó /saˈbo/ n masc
сапун сапу́н

sac /ˈsak/ n masc
торба
Receptacle de roba.

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
свеще́ник

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ n fem
жри́ца

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ n masc
кръст

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
жертва

sacsó /səkˈso/ n masc
подгъв
Plec en la roba per a escurçar la peça.

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
подно́с

safir /səˈfir/ n masc
сапфир

safrà /səˈfɾa/ n masc
шафран

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n neut
стреле́ц
Persona del signe zodiacal de Sagitari.

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
кърва́в
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ v
тече кръв
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
правя абзац
(transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
тайнство

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
свеще́н

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
клиса́р

sal n fem
сол
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
ста́я

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
запла́та
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
со́лница

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
слю́нка плю́нка

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ v
лигавя се

sallent /saˈʎen/ /saˈʎent/ /səˈʎen/ /səˈʎent/ adj
подскачащ

salmó /səɫˈmo/ n masc
сьо́мга сьомга
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
сос
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
кренвирш

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
скок
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
(billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
скакале́ц
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ v
ска́чам скачам
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
псалти́р
Recull de salms.
псалтерий
Instrument cordòfon antic, anàleg a la cítara, que es toca amb un plectre o amb martells.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ v
поздравявам

salut /saˈɫut/ Interjection
наздра́ве наздраве
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
здра́ве здраве
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
поздрав
Salutació, acció de saludar.

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
спаси́тел

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ v
спася̀вам

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
див
No domesticat.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
върба

samari /səˈma.ɾi/ n masc
самарий

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
те́ниска
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
санда́л

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
кръв

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
ридание
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ v
хлипам
Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
пия́вица

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ adj masc
светец
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
светец
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

sant i senya n masc
паро́ла

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
саркофа́г

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
сарди́на

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
гу́щер

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
абаджи́я шивач

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
удовлетворе́ние

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ v
удовлетворя́вам
Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
сатели́т сателит

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
са́уна

savi /ˈsa.βi/ adj masc
мъ́дър
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
мъ́дър
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
мъдрост

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
саксофон

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
сиборгий

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
сух
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
монетен двор

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ adj
секанс

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
та́ен
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
та́йна тайна

secretar /se.kɾeˈta/ /se.kɾeˈtaɾ/ /sə.kɾəˈta/ v
отделям

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
се́кта

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
се́ктор

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
коприна

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
заседнал

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ n fem
въстание

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
ута́йка

sedimentari /se.ði.menˈta.ɾi/ /sə.ði.mənˈta.ɾi/ adj masc
утаечен

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ v
прелъстявам
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
жъ́на
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
печа́т
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
ма́рка пощенска марка
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ v
подпечатвам

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
век

segon /seˈɣon/ n masc
секу́нда секунда
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
вто́ри втори
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
според

segregació n fem
изолиране

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ v
изолирам

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
отвли́чане

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ n masc
сви́та

seguidor /se.ɣiˈðo/ /se.ɣiˈðoɾ/ /sə.ɣiˈðo/ n masc
после́довател

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ v
следвам
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
безопа́сен
ferm, sense perill
си́гурен
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
безопасност
Absència de perill, qualitat de segur.

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
следващ

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
седа́лище

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
шестдесет

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
шейсетият

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ v
избирам

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
избор

selectivitat /se.ɫek.ti.viˈtat/ /se.ɫek.ti.βiˈtat/ /sə.ɫək.ti.viˈtat/ /sə.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
избирателност

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
селе́н

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
селенит
Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
седло́

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
подо́бен
Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ v
изглеждам

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ v
се́я

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
спе́рма

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
семина́рия
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
ви́наги винаги

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
светофа́р светофар

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
сена́т

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
цял

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
ди́ва свиня́ дива свиня

sensacional /sen.sa.si.oˈnaɫ/ /sən.sə.si.uˈnaɫ/ adj
сензационен

sensació n fem
сетиво́

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
без

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
обидчив
Que està dotat de sensibilitat.

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
сензор

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
чу́вство
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentimental /sen.ti.menˈtaɫ/ /sən.ti.mənˈtaɫ/ adj
сантиментален

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ n masc
страж

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ v
усе́щам
Percebre amb els sentits, tret del visual.
чу́вам
Percebre sons mitjançant l'oïda.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
чувствам
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
сетиво́
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
значе́ние
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
осъ́ждане

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
признак
Marca feta a alguna cosa.
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
господи́н
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
госпожа
Tractament de cortesia donat a una dona.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
отделяне

separadament /se.paˌɾa.ðaˈmen/ /se.paˌɾa.ðaˈment/ /sə.pəˌɾa.ðəˈmen/ /sə.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
отделно

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ v
отделям

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
се́верен

sepulcre /seˈpuɫ.kɾe/ /səˈpuɫ.kɾə/ n masc
гробница

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ n fem
продължение
(literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
епизод

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ v
съм
ésser, existir

serbi adj masc
сръбски
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
сръбски
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ n masc
сърбохърватски

serf /ˈserf/ n masc
[[кре́постен]] [[се́лянин]]

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
сержа́нт

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
важен

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ n masc
закопча́лка

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
про́повед

serp n fem
змия
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
трион бичкия
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ v
режа с трион
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrà /seˈra/ /səˈra/ n masc
ха́нос

servei de córner n masc
корнер

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
слуга́

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
сървър
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
съ́рвър
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
спокоен

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
заседа́ние
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
седем
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
седемстотин

setanta /seˈtan.ta/ number
седемдесет

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
септември
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
обсада
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
седмица се́дмица

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
се́дмичен

setze /ˈse.d͡ze/ number
шестна́десет

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ number
шестнадесети

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
епархия
Lloc o centre de poder o autoritat.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
не́гов
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

seure /ˈsɛw.ɾe/ v
ся́дам

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
пол секс
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
секс пол
Sexualitat, activitat sexual.

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
сексуа́лен

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
сексуалност

si conjunction
ако
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

sibarita /si.baˈɾi.ta/ /si.βəˈɾi.tə/ adj
тънещ в разкош

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
сибила

sicilià adj masc
сицилиа́нски
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sifó /siˈfo/ n masc
сифон
Tub encorbat amb un extrem més baix que l’altra i que permet passar un líquid tot superant un nivell més alt a ambdós extrems.
сифо́н
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ v
подписвам
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
знак

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ v
означавам
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
значе́ние

significatiu /siŋ.ni.fi.kaˈtiw/ /siɡ.ni.fi.kaˈtiw/ adj masc
значи́телен

silenci /siˈɫen.si/ n masc
тишина
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
мълчалив
Que no parla, que guarda silenci.

silici n masc
сили́ций силиций

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
силогизъм

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
сри́чков
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ n fem
симбиоза

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ v
символизи́рам

simbòlic /simˈbɔ.ɫik/ adj masc
символичен
Relatiu al símbol.

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
симе́трия

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
симфония

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
ятаган

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
симония

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
взаимно разбиране

simple /ˈsim.pɫe/ adj
прост
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ v
опросте́я

simposi /simˈpɔ.zi/ n masc
симпозиум

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ adj masc
показателен

simpàtic /simˈpa.tik/ adj masc
състрадателен
Degut a la simpatia, a l’afecció induïda.

simulació n fem
симулация

simular /si.muˈɫa/ v
симулирам

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
симетри́чен

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
и́скрен
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincerament /sinˌse.ɾaˈmen/ /sinˌse.ɾaˈment/ /sinˌse.ɾəˈmen/ /sinˌse.ɾəˈment/ adv
искрено

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
синергия

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
хълцане
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ v
хъ́лцам

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
еди́нствено число́

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
странност
Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
зловещ
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sintaxi n fem
синта́ксис
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sinus /ˈsi.nus/ n masc
синус

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
синузит

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
сино́ним синоним
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
русалка сирена
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
сире́на
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
cиртаки

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ n masc
древносирийски
Llengua semítica de l’antiga Síria.

sis number
шест

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
систе́ма система

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ v
систематизи́рам

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ adj masc
методичен

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ adj masc
систе́мен
Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
силоз

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
положение
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
тока

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
звук
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
[[абсолютен|абсолю́тна]] власт

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
сувере́н
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
плик
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobrenatural /ˌso.bɾe.na.tuˈɾaɫ/ /ˌso.βɾə.nə.tuˈɾaɫ/ adj
свръхестествен

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ adv
пре́ди вси́чко

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ v
преживя́вам оцеле́я

sobri /ˈsɔ.βɾi/ adj masc
въздържан

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ adj masc
внезапен

soc /ˈsɔk/ n
сук
Mercat, especialment en països àrabs.

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
пън

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
социа́лен
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
социалдемокрация

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
социализъм социали́зъм

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
социали́ст
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
социали́ст
Partidari del socialisme.

socialment /so.siˌaɫˈmen/ /so.siˌaɫˈment/ /su.siˌaɫˈmen/ adv
обществено

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
о́бщество
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
социален диалект

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
социолингвистика

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
социоло́гия

sodi n masc
натрий
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
сяра

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
со́фтбол

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
дива́н
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
свекъ́рва

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
све́кър

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
слъ̀нце слънце
Astre estel·lar, estrella.
слънце
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
подме́тка
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ adj
слъ́нчев

solc /ˈsoɫk/ n masc
бразда́

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ v
заварявам

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
войни́к войник
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
султа́н

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ adj
официален

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
солида́рност

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
само́тен

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ n masc
пасиа́нс
Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
слънцестое́не

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
сам
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
реше́ние
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
разтво́р
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

solut /soˈlut/ /suˈlut/ n masc
разтворено вещество

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ adj
сомалийски
Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ n neut
сомалийски
Persona que habita o és originària de Somàlia.
(només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ v
сънувам
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
сън

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
усми́вка усмивка
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

son /son/ /sun/ n masc
сън
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ v
звуча
Emetre so.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
соне́т сонет

sopa /ˈso.pa/ n fem
супа

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
вече́ря вечеря
Àpat principal del vespre o de la nit.

sord /ˈsort/ adj masc
глух

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
глухота́

sordmut /ˌsordˈmut/ adj masc
глухоня́м

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
шум
So no articulat i confús més o menys fort.

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ adj masc
шу́мен

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ v
изнена́двам

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ adj
изненадващ

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
изнена́да

sorra /ˈso.ra/ n fem
пясък

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ adj masc
песъчли́в

sort n fem
късмет

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
и́зход изход
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ v
изли́зам
Passar a fora.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ v
въздишам

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
подозре́ние

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ v
подози́рам
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
подозрителен

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
сутие́н

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
дие́з

sostracció /sos.tɾak.siˈo/ /sos.tɾək.siˈo/ /sus.tɾək.siˈo/ n fem
изва́ждане

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
тава́н таван
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
вале

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
сутере́н

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ v
подлагам
Lliurar a la decisió d’altri.

sotraguejar /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒa/ /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /so.tɾa.ɣeˈʒa/ /so.tɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /su.tɾə.ɣəˈʒa/ v
друсам

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ v
прекатурвам

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
че́сто

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ n masc
съве́тски
(històric) Ciutadà de la Unió Soviètica

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
суахили

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ v
потя́ се

suau /suˈaw/ adj
мек

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ v
подценя́

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
аукцио́н

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ v
продавам на търг

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
зави́сим

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ v
подчиня́

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ n masc
подчинителен

sublim /suˈβɫim/ adj
благороден

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ v
пречиствам

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
подво́дница подводница
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ n fem
подчинение

submón /subˈmon/ /sumˈmon/ n masc
престъ́пен свят

suborn /suˈβorn/ n masc
подкупване

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ v
подкупвам

subsistir /sup.sisˈti/ /sup.sisˈtiɾ/ v
преживявам

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
съществително име

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ n masc
подложка

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
вещество́

subterrani /sup.teˈra.ni/ adj masc
подзе́мен

subtil /supˈtiɫ/ adj
изкусен

subtilment /supˌtiɫˈmen/ /supˌtiɫˈment/ adv
изкусно

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
субти́три

subvencionar /sub.ben.si.oˈna/ /sub.bən.si.uˈna/ /sub.ven.si.oˈnaɾ/ /sub.vən.si.oˈna/ /sub.vən.si.uˈna/ v
субсидирам

subvertir /sub.berˈti/ /sub.beɾˈti/ /sub.veɾˈtiɾ/ /sub.vəɾˈti/ v
подривам

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
долен индекс

suc n masc
сок
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

successiu /suk.seˈsiw/ /suk.səˈsiw/ adj masc
следващ

succió /suk.siˈo/ n fem
всмукване

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
захар шекер

sud n masc
юг

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ adj masc
южноафрика́нец
Relatiu o pertanyent a Sud-àfrica.

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ n masc
южноафрика́нец
Persona que habita o és originària de Sud-àfrica.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
южноамерика́нски
Relatiu o pertanyent a l'Amèrica del Sud.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
южноамерика́нски
Persona que habita o és originària de l'Amèrica del Sud.

sud-coreà /ˌsuk.ko.ɾeˈa/ /ˌsuk.ku.ɾeˈa/ /ˌsut.ko.ɾeˈa/ /ˌsut.ku.ɾeˈa/ adj masc
южнокоре́йски

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
югоизток

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
югоза́пад

suec adj masc
шведски
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
шведски
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ adj
самодоволен

suficientment /su.fi.siˌemˈmen/ /su.fi.siˌemˈment/ adv
достатъчно

sufix /suˈfiks/ n masc
наста́вка

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
избирателно право

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
предложе́ние

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ v
внушавам

suggestible /su.d͡ʒesˈti.bɫe/ /su.d͡ʒesˈti.βɫe/ /su.d͡ʒesˈtib.bɫe/ /su.d͡ʒəsˈti.βɫə/ /su.d͡ʒəsˈtib.bɫə/ adj
податлив на внушение

suite /ˈsujt/ n fem
сюи́та
(gal·licisme) Composició musical per a instruments de corda, consistent en un seguit de peces escrites en una mateixa clau però amb ritmes diferents i generalment amb un preludi molt elaborat.
(gal·licisme) Conjunt d'habitacions connectades entre si per portes que, en els hotels s'ofereixen com a una única estança.

suma /ˈsu.ma/ n fem
су́ма

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ v
прибавям
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ adj masc
безцеремонен
En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
безцеремонен
Breu resum, compendi.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
пот

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
повърхностен
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ adj masc
излишен

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
повъ́рхност
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
висш
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ n masc
превъзхо́ден

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
супермаркет
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superposar /ˌsu.per.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈzaɾ/ /ˌsu.pər.puˈza/ /ˌsu.pəɾ.poˈza/ v
налагам

superstició n fem
суеве́рие суеверие
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ n masc
оцеля́л

suplent /suˈpɫen/ /suˈpɫent/ adj
заме́стник

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ v
допускам
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
свещичка

suprem /suˈpɾem/ adj masc
върховен

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ n fem
госпо́дство

supèrbia /suˈpɛr.bi.ə/ /suˈpɛɾ.bi.a/ n fem
арога́нтност

supí /suˈpi/ adj masc
супин

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
су́ра

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
корк

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
су́ши

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
са́жди

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
шев

suís /suˈis/ adj masc
швейца́рски
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
швейца́рец швейцарец
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
самоуби́ец

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ v
извърши самоубийство
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
самоуби́йство самоубийство

sàdic /ˈsa.ðik/ adj masc
садистичен

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
сандалово дърво
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
санскри́т
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
са́тира

sàtrapa /ˈsa.tɾa.pa/ /ˈsa.tɾə.pə/ n masc
сатрап

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
ръж

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
грис

sèpal /ˈsɛ.paɫ/ /ˈsɛ.pəɫ/ n masc
чашели́стче

sèpia /ˈse.pi.ə/ /ˈsɛ.pi.ə/ n masc
се́пия
Color marró terrós semblant a la tinta de sípia.

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
сериа́л
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sèu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n masc
себум
El greix dur i sòlid tret d'alguns animals, del qual fos, abans se'n feien candeles.

sí adv
да
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
да
Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
кре́мък

sílice /ˈsi.ɫi.se/ /ˈsi.ɫi.sə/ n fem
силициев диоксид

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
сри́чка сричка
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
си́мвол символ

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
при́знак

síncope /ˈsiŋ.ko.pe/ /ˈsiŋ.ko.pə/ /ˈsiŋ.ku.pə/ n fem
припадък
(patologia) Pèrdua transitòria de la consciència.

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
ди́ня диня

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
синдром

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
си́нтез

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
сепия
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ n fem
систола

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
твърд
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

súplica /ˈsu.pɫi.ka/ /ˈsu.pɫi.kə/ n fem
апел
acció de suplicar, o la petició que es fa.
memorial o escrit amb que se suplica.

tabac /taˈbak/ n masc
тютюн

tabalet /ta.βaˈlet/ /tə.βəˈlɛt/ n masc
барабанче

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ n masc
скиния
Sagrari de l’altar major.

tabla n masc
табла

tabloide /taˈbɫɔj.ðe/ /təˈβɫɔj.ðə/ n masc
жълт вестник
Periòdic de dimensions reduïdes, més manejable que els de mida tradicional, sovint de caire sensacionalista.

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ adj
табличен
De superfície plana.
Organitzat formant una taula.

tac /ˈtak/ n masc
щека
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
петно
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ adj masc
мълчали́в

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
осеза́ние
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.
тактичност
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
клюкар

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
тайга́

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ adj masc
та́йски
Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ n masc
та́йски
Persona que habita o és originària de Tailàndia.
(masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ adj masc
тайва́нски
Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ n masc
тайва́нски
Persona que habita o és originària de Taiwan.

tal /ˈtaɫ/ adj
такъ́в
Introducció d'una cosa que es vol comparar.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
тала́нт
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ adj masc
тала́нтлив

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
рязане
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.

tallahams /ˌta.ʎaˈams/ /ˌta.ʎəˈams/ n masc
лефер

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ v
ре́жа
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
семина́р

talonador n masc
захващач

talp n masc
кърти́ца къртица

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
та́ллий

taló /taˈɫo/ n masc
пета́
Part del peu oposada a la banda dels dits.
ток
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.

talús /taˈɫus/ /təˈɫus/ n masc
сипей
Inclinació en la base d'un mur de càrrega.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
бараба́н барабан
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
табуре́тка
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ v
барабаня

també /tamˈbe/ adv
съ̀що
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
също

tamponar /tam.poˈna/ /tam.poˈnaɾ/ /təm.poˈna/ /təm.puˈna/ v
тампонирам
Obstruir una hemorràgia o secreció amb un tampó absorbent.

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
танк
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
огра́да
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ v
затва́рям
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
затворен

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
танго

tantalitzar /tan.ta.liˈd͡za/ /tan.ta.liˈzaɾ/ /tən.tə.ɫidˈza/ v
дразня

tap /ˈtap/ n masc
капа́к
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
капа́к
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ v
закривам
Tancar amb tap o tapa.
Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
гоблен

tard /ˈtart/ adv
къ́сно

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
икиндия

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
есен

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
ка́рта
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
кре́дитна ка́рта

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ n fem
тари́фа

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
маточина
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
портока́л портокал
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
оранжев портокал
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taronjada /ta.ɾoɲˈd͡ʒa.ða/ /tə.ɾoɲˈʒa.ðə/ /tə.ɾuɲˈʒa.ðə/ n fem
оранжада

tars /ˈtars/ n masc
глезен

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
зада́ча

tasconar /tas.koˈna/ /tas.koˈnaɾ/ /təs.koˈna/ /təs.kuˈna/ v
запирам
Ficar tascons per a tallar la llenya o esberlar una pedra.

tassa /ˈta.sa/ n fem
чаша

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ v
вку́свам

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ v
татуирам
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
татуировка

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
ма́са маса
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
та́блица
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.
маса
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
гише́ тезгях

taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ n neut
теле́ц

tauromàquia /tau.ɾoˈma.ki.a/ /tau.ɾuˈma.ki.ə/ n fem
бикоборство

tauró /tawˈɾo/ n masc
акула

taxi /ˈtak.si/ n masc
такси
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
класифика́ция
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ n masc
ковчег
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
чай
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
театрален

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
театър

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ adj masc
хладък

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
клавиш

teclat /teˈkɫat/ n masc
клавиату́ра клавиатура

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
технеций

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
технология

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
тис

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ n masc
тъка́ч

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ v
вплитам

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
я́зовец язовец

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
платно
Material tèxtil per fer roba.

telamó /te.ɫaˈmo/ /tə.ɫəˈmo/ n masc
атлант
Atlant, estàtua o figura humana que serveix de columna o pilar en arquitectura.

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ v
телеграфирам

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
тъка́чен стан
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
телеско́п телескоп

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
телеви́зия телевизия

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
телеви́зор

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
телур

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
телефо́н телефон
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

temperament n masc
нрав

temperar /tem.peˈɾa/ /tem.peˈɾaɾ/ /təm.pəˈɾa/ v
смекчавам
Modificar, suavitzar la força d'alguna cosa.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
температура

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
бу́ря

tempestejar /tem.pes.teˈd͡ʒa/ /tem.pes.teˈd͡ʒaɾ/ /təm.pəs.təˈʒa/ v
бушувам

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
скронь

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
храм

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
сезо́н
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
[[свъ́рзан]] с [[време|вре́мето]]
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
вре́менно

temporitzar /tem.po.ɾiˈd͡za/ /tem.po.ɾiˈzaɾ/ /təm.pu.ɾidˈza/ v
печеля време
Retardar, diferir a l'espera d'una ocasió més favorable, un moment més propici.

temps n masc
време
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
изкушение

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ v
изкушавам
Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

temàtic /teˈma.tik/ /təˈma.tik/ adj masc
тематичен

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
лин

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
пала́тка палатка
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
козирка́
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendir /tenˈdi/ /tenˈdiɾ/ /tənˈdi/ v
клоня

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ adj masc
не́жен
Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ n fem
скло́нност
Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
сухожилие

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ v
и́мам
Expressar pertinença o possessió.

tenir lloc /teˌniˈʎɔk/ v
ставам

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
тенесин

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
те́нис

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ adj masc
напрегнат
Sotmès a tensió.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
пипа́ло

tentinejar /ten.ti.neˈd͡ʒa/ /ten.ti.neˈd͡ʒaɾ/ /tən.ti.nəˈʒa/ v
залитам

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ v
боядисвам
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.
(pintura) Rebaixar o apagar un color amb un altre de més fosc.
Donar un altre color, visió o aparença a les coses, desmentint-les.
Tacar alguna cosa, particularment amb sang.

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
богосло́вие

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
теоре́ма

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
тео́рия
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria del caos n fem
теория на хаоса

terapeuta n neut
терапе́вт

terbi n masc
те́рбий

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
тре́ти трети

tercera persona n fem
тре́то лице́

terme /ˈteɾ.me/ n masc
грани́ца
Límit d'un territori.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
терминоло́гия

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
термодинамичен

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
термодинамика

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
термосфе́ра

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
термоме́тър

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
земя
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Superfície del planeta no coberta per aigua.

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
тераса

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
земетресение

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
ме́стност

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
зе́мен

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
стра́шен

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
грънчар

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
терито́рия

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
териториа́лен

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
у́жас

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
терори́зъм тероризъм

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
терори́ст

terroritzar /te.ro.ɾiˈd͡za/ /te.ro.ɾiˈza/ /te.ro.ɾiˈzaɾ/ /tə.ro.ɾiˈd͡za/ /tə.ru.ɾiˈd͡za/ v
тероризирам

terròs /teˈrɔs/ /təˈrɔs/ n masc
бучка
Ració de sucre compactada en forma de cub.

tertúlia /teɾˈtu.ɫi.a/ n fem
то́кшоу
(mitjans de comunicació) Programa de ràdio o televisió amb comentadors, sota la direcció d’un moderador, que conversen o debaten sobre un tema d’actualitat o amb un convidat.

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
терапи́я

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
те́за

tessel·lació /te.se.ɫa.siˈo/ /te.seɫ.ɫa.siˈo/ /tə.sə.ɫə.siˈo/ /tə.səɫ.ɫə.siˈo/ n fem
мозайка

test /ˈtest/ n masc
тест
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
завещание

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
те́стис тестис

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
очеви́дец

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ v
засвидетелствам
Manifestar alguna cosa amb proves.

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
цицка

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
пло́чка
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
покрив по́крив

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
текст

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
текстура
Estructura dels fils d'un teixit.
(videojocs) Propietat d'un objecte gràfic relativa a l'aspecte del material que el compon.

teúrgia /teˈuɾ.d͡ʒi.a/ /təˈur.ʒi.ə/ n fem
магия

tia /ˈti.a/ n fem
леля

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
тибетски
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
ти́гър тигър

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
стъбло

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
тимпан

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
тембър
(heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
кормчи́я
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
тъпанче
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

timó /tiˈmo/ n masc
кормило рул

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
лейтена́нт
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
мастило

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
масти́лница

tipus n masc
качество
Model que exemplifica un conjunt de característiques comunes a diverses coses o persones.

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
тирани́я

tiranitzar /ti.ɾa.niˈd͡za/ /ti.ɾa.niˈzaɾ/ /ti.ɾə.nidˈza/ v
тиранизирам
Dominar, manar amb tirania.
Actuar de forma impositiva, com un tirà.

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ v
влека
Fer força cap a si per portar algun pes.
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
щитовидна жлеза

tiroïdal /ti.ɾo.iˈðaɫ/ /ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
щитовиден

tisi /ˈti.zi/ n fem
туберкулоза

tisora /tiˈzo.ɾa/ /tiˈzo.ɾə/ n fem
ножица
Cadascuna de les dues peces que formen unes tisores.

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
ножица
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
титан тита́н

titubejar /ti.tu.βeˈd͡ʒa/ /ti.tu.βeˈd͡ʒaɾ/ /ti.tu.βəˈʒa/ v
заеквам
Dubtar, no saber resoldre.
Vacil·lar en pronunciar les paraules o en allò que es diu.

tità /tiˈta/ n masc
тита́н
Persona que destaca per la seva força física o la capacitat intel·lectual.

titànic /tiˈta.nik/ adj masc
титаничен
(mitologia) Relatiu o pertanyent als titans, mites de dimensions enormes de l'antiga Grècia.

tmesi /ˈdmɛ.zi/ /ˈmɛ.zi/ n fem
тмезис

to /ˈtɔ/ n masc
тон

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
пърза́лка

toc de queda n masc
полицейски час

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ v
докосвам допирам
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.

tocar i parar n masc
го́неница

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
толерантност

tom /ˈtom/ n masc
том

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
гробни́ца

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
салто

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
дома́т домат

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
тон
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
риба тон

tor /ˈtor/ n masc
тор

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
торф

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
канадска борба

tori n masc
торий

torn /ˈtorn/ n masc
реду́ване
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
припев
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
торнадо смерч

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ v
връ́щам се
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
връ́щам
Donar al propietari una cosa rebuda.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
отвертка
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
торпе́до
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ v
торпилирам

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
препечена филия
Llesca de pa torrat.

torrar /toˈra/ /tuˈra/ v
препичам
Escalfar una cosa al foc, cremar-la superficialment, fins que prengui color.

torre /ˈto.re/ n fem
ку́ла топ
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.
топ кула
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.

torrencial /to.ren.siˈaɫ/ /to.rən.siˈaɫ/ /tu.rən.siˈaɫ/ adj
пороен

torreta /toˈre.ta/ /toˈrə.tə/ /tuˈrɛ.tə/ n fem
обсадна кула
En embarcacions militars, qualsevol element sortint específicament blindat.

tort /ˈtɔrt/ adj masc
огънат
Desviat o torçat.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
костену́рка костенурка
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
мъче́ние

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ v
измъ́ча
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
ка́шлица кашлица
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
магарешка кашлица

tossar /toˈsa/ /toˈsaɾ/ /tuˈsa/ v
блъскам с глава

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ v
ка́шлям

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
инат
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ adv
вси́чко
enterament

totalitat /to.ta.ɫiˈtat/ /tu.tə.ɫiˈtat/ n fem
съвкупност

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ v
възлизам

totalment /toˌtaɫˈmen/ /toˌtaɫˈment/ /tuˌtaɫˈmen/ adv
изцяло

tothom /toˈtɔm/ /tuˈtɔm/ pronoun
все́ки

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
мек
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.
благ
De caràcter poc ferm.

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
кирпич

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
покри́вка

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
къ̀рпа къ́рпа

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
салфе́тка

trabujar /tɾa.βuˈd͡ʒa/ /tɾa.βuˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.βuˈʒa/ v
надсмивам се

tractable /tɾakˈta.bɫe/ /tɾakˈta.βɫe/ /tɾakˈtab.bɫe/ /tɾəkˈta.βɫə/ /tɾəkˈtab.bɫə/ adj
послушен

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
лече́ние

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ v
имам работа с
Conversar, tenir amistat i tracte amb algú.
леку́вам
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
трактор

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
традицио́нен

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ adv
традицио́нно

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
тради́ция традиция
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
пре́вод превод
Acte i efecte de traduir.
превод
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
превода́ч

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ v
преве́ждам превеждам

trafeguejar /tɾa.fe.ɣeˈd͡ʒa/ /tɾa.fe.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.fə.ɣəˈʒa/ v
суетя се

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
дилър

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
трагедия

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ v
предава́м
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
траекто́рия

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
вътък
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.
Maquinació secreta.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ v
изпращам

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
капан
Enginy destinat a caçar animals.

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
трамва́й трамвай

tranquil·litzar /tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ v
успокоявам

transceptor /tɾan.sepˈto/ /tɾan.sepˈtoɾ/ /tɾən.səpˈto/ n masc
комбиниран предавател и приемник

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
транскри́пция

transfigurar /tɾans.fi.ɣuˈɾa/ /tɾans.fi.ɣuˈɾaɾ/ /tɾəns.fi.ɣuˈɾa/ v
преобразявам

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.furˈma/ v
преобразувам
Convertir una cosa en una altra de distinta forma.

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ adj
трансджендър

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ n masc
транзи́стор

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
прехо́ден
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
транслитера́ция

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ v
транслитери́рам

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ v
излъчвам
Fer arribar quelcom a un altre lloc.
(física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
(pronominal) Passar, comunicar a altres persones.

transmigrar /tɾanz.miˈɣɾa/ /tɾanz.miˈɣɾaɾ/ /tɾənz.miˈɣɾa/ v
превъплътявам се
Passar un poble a establir-se a un altre país.
Passar les ànimes d’un cos a un altre, segons la doctrina pitagòrica.

transmissió /tɾanz.mi.siˈo/ /tɾənz.mi.siˈo/ n fem
предаване

transmutar /tɾanz.muˈta/ /tɾanz.muˈtaɾ/ /tɾənz.muˈta/ v
превръщам

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
плака
Qualitat de transparent.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
транспорт

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ v
превозвам
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ n fem
напречен
Recta que travessa o talla un sistema de rectes, corbes, etc.

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ n fem
падаща врата

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
трапе́ц

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ v
пресаждам
Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
(medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
нарушение

trau /tɾaw/ n masc
или́к
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.
дълбока рана
Incisió feta al cos per una ferida aguda.

traumatitzar /tɾaw.ma.tiˈd͡za/ /tɾaw.ma.tiˈza/ /tɾaw.ma.tiˈzaɾ/ /tɾəw.mə.tiˈd͡za/ v
наранявам

travesser n masc
напречна греда
(esports de pilota) Barra horitzontal d'una porteria que uneix els dos pals de la porteria pels extrems superiors.
(rugbi, futbol americà) Barra horitzontal d'uns pals que uneix les dues barres verticals a una altura d'uns 3 m.

traveta /tɾaˈve.ta/ /tɾaˈβe.ta/ /tɾəˈvə.tə/ /tɾəˈvɛ.tə/ /tɾəˈβɛ.tə/ n fem
препъване
(esports de pilota) Falta consistent a posar una cama o l'estic encreuat amb la cama d'un adversari amb l'objectiu de fer-lo caure.

traçar /tɾaˈsa/ /tɾaˈsaɾ/ /tɾəˈsa/ v
скицирам

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
измя́на

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
предателски

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
ра́бота
Esforç per assolir una finalitat.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
рабо́тник
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ v
работя

tremend /tɾeˈmen/ /tɾeˈment/ /tɾəˈmen/ /tɾəˈment/ adj masc
страхотен

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ v
опасявам се

tremolor /tɾe.moˈɫo/ /tɾe.moˈɫoɾ/ /tɾə.moˈɫo/ /tɾə.muˈɫo/ n
треперене
Moviment vibratori involuntari d'un ésser viu, generalment causat pel fred o per emocions com la por i la ira.

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ n fem
ерекция
(col·loquial) Estat del penis en erecció.

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
влак трен

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
пли́тка
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
зага́дка
Joc de pensar amb una solució no òbvia.

trencadís /tɾeŋ.kaˈðis/ /tɾəŋ.kəˈðis/ adj masc
крехък
Fràgil, fàcil de trencar.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ v
чу́пя
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ n masc
три́десет
(tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
три́десет

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
тридесети

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
свре́дел

trepitjar /tɾe.piˈd͡ʒa/ /tɾe.piˈd͡ʒaɾ/ v
газя
Menysprear l’honor, la dignitat.

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
три

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
съкровище
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
ковче́жник

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
ковче́жничество

trespeus /ˌtɾesˈpɛws/ /ˌtɾəsˈpɛws/ /ˌtɾɛsˈpɛws/ n masc
пирости́я
Cèrcol de ferro amb tres peus que serveix de suport per a posar atuells de cuina al foc.

tret /ˈtret/ n masc
и́зстрел
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
освен
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
тринадесет

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
тринадесети

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
прими́рие
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
и́збор

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
триъгълник
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ v
избирам
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
пле́ме

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
трибу́на

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
трибуна́л

tribut /tɾiˈβut/ n masc
да́нък

tribú /tɾiˈβu/ n masc
трибу́н

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
тризъбец

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
пространствен

trillar /tɾiˈʎa/ /tɾiˈʎaɾ/ v
вършея

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
тримесечие

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
шейна

trinquet /tɾiŋˈket/ /tɾiŋˈkɛt/ n masc
фок
En embarcacions amb més d'un pal sense considerar el bauprès ni altre que pugui partir del bauprès, arbre i pal més proper a proa sempre que aquest no sigui el més alt de l'embarcació.
La més baixa de les vergues agafada al pal trinquet.
La més baixa del les veles quadrades agafada al pal trinquet.
(pilota) Pista de joc de pilota consistent en un espai rectangular, generalment amb sostre, tancat per quatre parets aptes també per al joc.

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
и́зкоп

triple n masc
трикра́тен
(bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ v
утроявам

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
екипа́ж
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trisecar /tɾi.seˈka/ /tɾi.seˈkaɾ/ /tɾi.səˈka/ v
разделям на три части

trist /ˈtɾist/ adj
тъ̀жен
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
скръб тъга

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ adj
всекидне́вен

tro /ˈtɾo/ n masc
гръм
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobada /tɾoˈβa.ða/ /tɾuˈβa.ðə/ n fem
случайна среща

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
трубадур
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ v
нами́рам намирам
Veure alguna cosa que s'havia perdut.

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
трофе́й

troica /ˈtɾɔj.ka/ /ˈtɾɔj.kɔ/ /ˈtɾɔj.kə/ n fem
тро́йка

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
трол
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
трол
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ v
тро́лвам
(internet) Atacar provocant com un trol.

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
тромбон

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
хо́бот
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
тромпет
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
престо́л трон

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
амвон
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
ствол стъбло
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.
ту́ловище
(anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ n fem
джоб
(billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

trop /ˈtɾɔp/ n masc
метафора

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
войски

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
тропически

tros /ˈtɾɔs/ n masc
парче

trot /ˈtɾɔt/ n masc
тръс

truc /ˈtɾuk/ n masc
измама
Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
(videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ v
чу́кам
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
обаждам сe
(intransitiu) Telefonar.

truculent /tɾu.kuˈɫen/ /tɾu.kuˈɫent/ adj masc
жесток

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
пъстърва
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).

truita irisada n fem
дъгова пъстърва

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
свинка
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ v
цакам

truncar /tɾuŋˈka/ /tɾuŋˈkaɾ/ v
орязвам

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
пре́ход

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
детелина
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
цар

tu pronoun
ти

tub /ˈtup/ n masc
тръба́

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
туба
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
туберкулоза

tubular /tu.βuˈɫar/ adj
тръбообразен
En forma de tub o cilíndric.

tudó /twˈðo/ n masc
гривяк

tuf /ˈtuf/ n masc
туф
Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.

tuli n masc
тулий

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
лале́ лале

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ n masc
врява

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
ту́ндра

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
волфрам

tunisià /tu.ni.ziˈa/ adj masc
туниски
Relatiu o pertanyent a Tunísia.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ n masc
туниски
Persona que habita o és originària de Tunísia.

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
тюрбан

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
турби́на

turc adj masc
турски
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
турски ту́рски
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ n masc
туркме́нски
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
тури́зъм туризъм

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
тури́ст

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
глезен

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ v
измъчвам
Causar turment a algú.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
тюркоа́з

turquès /turˈkɛs/ /tuɾˈkes/ /tuɾˈkəs/ adj masc
тю́ркски

turó n masc
хълм
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ n masc
възпитател

txac-txac /ˌt͡ʃakˈt͡ʃak/ Interjection
грачене

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
Чешки
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txec /ˈt͡ʃɛk/ n masc
Чешки
Llengua eslava parlada a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
чече́нски
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
таламус

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
тантал

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
те́хника

tècnicament /ˌtɛŋ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈment/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈment/ adv
техни́чески

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ adj
слаб

tèrmic /ˈtɛr.mik/ adj masc
термичен

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ v
боя́ се
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
плашли́в

típic adj masc
типи́чен
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

tísic /ˈti.zik/ adj masc
туберкулозен

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
загла́вие

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
трю́фел

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ n masc
то́нер

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
гръден кош

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
гургули́ца гургулица

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
гробна могила
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ n fem
туни́ка

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ n fem
местоположе́ние

ubiqüitat /u.βi.kwiˈtat/ n fem
вездесъщост

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
украински
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
вой

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ v
ви́я

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n masc
уйгури
Llengua turquesa parlada pels uigurs.

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n neut
уйгури
Natural del poble turc de la regió xinesa Uigur i del Kazakhstan.

uixer /ujˈʃe/ /ujˈʃeɾ/ /uˈʃeɾ/ n masc
разсилен

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
око́ око
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
зъб
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
би́вник
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
очила
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultimàtum n masc
ултима́тум

ultratge /uɫˈtɾa.d͡ʒe/ /uɫˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
насилие

ulà /uˈɫa/ n masc
улан
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un number
еди́н
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
ма́лко

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ v
намазвам

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
нокът
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
еднокле́тъчен

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
обединяване

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ v
обединя́

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
еднообразен

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
едностра́нен

unitat /u.niˈtat/ n fem
сплотеност

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
вселе́на вселена

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ adj
вселенски
Relatiu a l'univers.

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
университет университе́т

unió /u.niˈo/ n fem
съю́з

ununbi /unˈum.bi/ n masc
унунбий

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
унуне́ний

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
унунхе́ксий

ununocti n masc
унуноктий

ununpenti n masc
унунпентий

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
унунквадрий

ununsepti n masc
унунсептий

urani n masc
ура́н уран

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
урбаниза́ция

urbà /urˈβa/ adj masc
гра́дски

urdú /urˈdu/ adj
у́рду
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
у́рду
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
пикочен канал

urgentment /urˌd͡ʒemˈmen/ /urˌʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈment/ /uɾˌʒemˈment/ adv
спе́шно

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
спешност
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
пикочен
Relatiu o pertanyent a l'urina.

urna /ˈur.nə/ /ˈuɾ.na/ n fem
урна

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
урология

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
но́кът

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ adj masc
уругвайски
Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ n masc
право на ползване

usual /u.zuˈaɫ/ adj
обикновен

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
потребител

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ v
загра́бвам

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
при́бор

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ v
изпо́лзвам

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
утопия

uzbek /uzˈbek/ adj masc
узбе́кски
Relatiu o pertanyent a l’Uzbekistan o la seva llengua.

uzbek /uzˈbek/ n masc
узбе́кски
Persona que habita o és originària de l’Uzbekistan.
(només singular) Llengua turquesa parlada a l’Uzbekistan.

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ adj masc
безполезен
Sense solidesa, realitat ni substància.
Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
крава скот
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
отпуск ваканция
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ v
ваксинирам
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
вакси́на
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vacil·lació /ba.si.ɫa.siˈo/ /ba.siɫ.ɫa.siˈo/ /bə.si.ɫə.siˈo/ /va.siɫ.ɫa.siˈo/ /və.siɫ.ɫə.siˈo/ n fem
колебание

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
ста́чка стачка

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ v
бродя
Anar errant sense destinació concreta.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
ваги́на влагалище

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ adj
вагинален

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
ванилия

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
ко́раб

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
хра́бър

validació n fem
ратифициране

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
доли́на долина
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
це́нност стойност
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
сме́лост
Tret de la persona que és valenta.

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
валс

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
це́нен

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
валентност

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
валонаски
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
валонаски
Persona que habita o és originària de Valònia.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
вампи́р вампир
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
ванадий

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
суетен

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
па́ра пара
Gas, especialment referit a l'aigua.
парахо́д
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ n masc
говедар
Persona que mena vaques.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
басту́н
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.

vareta màgica n fem
нагическа пръчка

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
изменчив
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
изменчив
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ n masc
вариа́ция

variar /ba.ɾiˈa/ /bə.ɾiˈa/ /va.ɾiˈaɾ/ /və.ɾiˈa/ v
варирам

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ adj masc
варша́вски
Relatiu o pertanyent a Varsòvia.

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ n masc
варша́вски
Persona que habita o és originària de Varsòvia.

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ adj
съдов

vasculitis /bas.kuˈɫi.tis/ /bəs.kuˈɫi.tis/ /vas.kuˈɫi.tis/ /vəs.kuˈɫi.tis/ n fem
възпаление на кръвоносен съд

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
обши́рен

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
теле́ теле

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
телешко
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedellar /be.ðeˈʎa/ /bə.ðəˈʎa/ /ve.ðeˈʎaɾ/ /və.ðəˈʎa/ v
отелвам се

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
път

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
расти́телност

vegetar /be.d͡ʒeˈta/ /be.ʒeˈta/ /bə.ʒəˈta/ /ve.d͡ʒeˈtaɾ/ /və.ʒəˈta/ v
вегетирам

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ adj masc
веган

vehementment /be.eˌmemˈmen/ /bə.əˌmemˈmen/ /ve.eˌmemˈment/ /və.əˌmemˈmen/ /və.əˌmemˈment/ adv
буйно

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
вози́ло
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vehicular /be.i.kuˈɫa/ /be.i.kuˈɫar/ /be.i.kuˈɫaɾ/ /bə.i.kuˈɫa/ /bə.i.kuˈɫar/ /ve.i.kuˈɫaɾ/ /və.i.kuˈɫa/ /və.i.kuˈɫaɾ/ adj
транспортен
Relatiu als vehicles.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
платно

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ v
забулвам
Cobrir amb un vel.
Perdre la claredat de percepció d’una cosa.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
стар
De llarga vida, gran.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
ста́рост
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
кадифе́ кадифе

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
бързина́ скорост

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
жи́ла вена

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
продажба

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ v
прода́вам

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
венециа́нски
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ n masc
венециа́нски
Persona que habita o és originària de Venècia.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
продава́ч

venerar /be.neˈɾa/ /bə.nəˈɾa/ /ve.neˈɾaɾ/ /və.nəˈɾa/ v
почитам

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ adj masc
венецуелски
Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ n masc
венецуелски
Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ v
идвам
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
мъст отмъщение

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ v
мъстя́

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
вя́тър вятър

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
ветри́ло

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ v
вея
Fer vent agitant l’aire.
ве́я
Tirar enlaire per separa el gra de la palla.

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
вентила́тор

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ v
проветрявам

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
прилепало

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ n fem
коти́ло

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ n masc
камера

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
ветрови́т

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ adj masc
венериа́нец
Relatiu o pertanyent a Venus.

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ n masc
венериа́нец

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ adj masc
венозен

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ n fem
правди́вост

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
скумрия

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
глагол глаго́л

verb reflexiu n masc
възвра́тен глаго́л

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
верба́лен
(gramàtica) Relatiu al verb.
Relatiu a la paraula.

verbalitzar /ber.βa.ɫiˈd͡za/ /beɾ.βa.ɫiˈza/ /bər.bə.ɫiˈd͡za/ /veɾ.ba.ɫiˈzaɾ/ /vəɾ.bə.ɫiˈd͡za/ v
изразявам с думи
Dir en paraules allò que es pensa o succeeix.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
зеле́н зелен
De color verd.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
зеле́н зелен
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
зеленясване
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
зеленика
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
зеленчу́к

veremar /be.ɾeˈma/ /breˈma/ /bə.ɾəˈma/ /bɾəˈma/ /va.ɾaˈma/ /ve.ɾeˈmaɾ/ /və.ɾəˈma/ v
бера грозде

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
девствен
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
срам

vergonyós /ber.ɣoˈɲos/ /beɾ.ɣoˈɲos/ /bər.ɡuˈɲos/ /veɾ.ɣoˈɲos/ /vər.ɣuˈɲos/ /vəɾ.ɣoˈɲos/ adj masc
свенли́в
Que s'avergonyix fàcilment.

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
исти́на истина
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
черве́н червен
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
киновар

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
вермут

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
елша

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
народен език

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
лак

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
вариола

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
шопар
Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
стих
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
ве́рсия версия

versàtil /berˈsa.tiɫ/ /beɾˈsa.tiɫ/ /bərˈsa.tiɫ/ /veɾˈsa.tiɫ/ /vəɾˈsa.tiɫ/ adj
многостранен
(sexualitat) Dit de l'home que, en la penetració anal amb d'altres, tant pot penetrar com deixar-se penetrar.

vertader /ber.taˈðe/ /beɾ.taˈðeɾ/ /bər.təˈðe/ /veɾ.taˈðeɾ/ /vəɾ.təˈðe/ adj masc
верен

vertebral /ber.teˈβɾaɫ/ /beɾ.teˈβɾaɫ/ /bər.təˈβɾaɫ/ /veɾ.teˈbɾaɫ/ /vəɾ.təˈbɾaɫ/ adj
гръбна́чен

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
гръбна́чен

vertical /ber.tiˈkaɫ/ /beɾ.tiˈkaɫ/ /bər.tiˈkaɫ/ /veɾ.tiˈkaɫ/ /vəɾ.tiˈkaɫ/ adj
отвесен

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
отро́ва отрова
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
име́л

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
вико́нт

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
оса́ оса
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
ве́чер

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
гардеро́б
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
съблекалня
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar n fem
жлъчен мехур

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
зърнистост
Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
ветерина́рен
Relacionat amb el treball del veterinari.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
ветерина́р
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
глас
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ v
ви́ждам виждам
Percebre amb la vista

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
вексилология

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
съсе́д съсед
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
вино
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
червено вино

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
пешехо́дец пешеходец

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
пъту́ване пътуване
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
пътешественик

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ v
пъту́вам пътешествам

vibració n fem
трептене

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ v
вибрирам
Un cos, estar en vibració.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
вибрафон

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ n masc
наме́стник

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
порок

vicissitud /bi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ n fem
превра́тност

victorià /bik.to.ɾiˈa/ /bik.tu.ɾiˈa/ /vik.to.ɾiˈa/ /vik.tu.ɾiˈa/ adj masc
викториански

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
победа

victòria pírrica n fem
пирова победа

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
живо́т живот
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
ви́деокли́п

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
видеоигра́

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
стъкло

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
стъклар
(professions) Persona que treballa amb vidre.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ adj masc
виенски
Relatiu o pertanyent a Viena.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ n masc
виенски
Persona que habita o és originària de Viena.

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ adj
виетна́мец

vigilància /bi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
бдителност

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ n fem
навечерие
Dia anterior a un altre.

vil /ˈbiɫ/ /ˈviɫ/ /ˈviɫ/ adj
долен

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
ви́ла
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
оцет

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
сле́дващ

vinificació /bi.ni.fi.ka.siˈo/ /bi.ni.fi.kə.siˈo/ /vi.ni.fi.ka.siˈo/ /vi.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
винарство

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
двадесет

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
двадесет и пет

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
двадесет и едно

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
лозе
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.
Zona de terreny on hi ha plantades vinyes.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
виола
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
изнаси́лване
Relació sexual forçada sense consentiment.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
виолетов
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
бурен
Relatiu a la violència.
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
виолончело

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
насилие

violència domèstica n fem
домашно насилие

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
цигу́лка цигулка

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
вицекрал

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
виртуа́лен

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
вя́рност

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
доброде́телен
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
ви́рус вирус

viscositat /bis.ko.ziˈtat/ /bis.ku.ziˈtat/ /vis.ko.ziˈtat/ /vis.ku.ziˈtat/ n fem
вискозност

visibilitat n fem
ви́димост

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
везир

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
визи́та

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ v
посеща́вам

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
виде́ние

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
зре́ние
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
визуален

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
визуализа́ция

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
[[жи́знено]] [[ва́жен]]

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
енергичност

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
витами́н витамин

viticultura /bi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
лозарство

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
стъклопис

vitrificació /bi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /bi.tɾi.fi.kə.siˈo/ /vi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /vi.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
остъкляване

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
жив
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ v
живея
Existir, estar viu.
живе́я
Habitar en un lloc, tenir-hi la residència o la llar.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
ле́ксика

vocació n fem
влечение

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
вока́лен

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
гла́сна

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
зва́телен

vociferar /bo.si.feˈɾa/ /bu.si.fəˈɾa/ /vo.si.feˈɾaɾ/ /vo.si.fəˈɾa/ /vu.si.fəˈɾa/ v
крещя

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ n masc
водевил

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
во́дка

voga /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ /ˈvɔ.ɣa/ /ˈvɔ.ɣə/ n fem
мода
Moda, acceptació general.

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
полет
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
ша́йба

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
вола́н корми́ло
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
волапюк
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
вулкан

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
вулкани́чен
Relacionat amb els volcans.

volea /boˈɫe.a/ /buˈɫe.ə/ /voˈɫe.a/ /voˈɫe.ə/ /vuˈɫe.ə/ n fem
воле́

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ v
и́скам искам

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
волт
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
оборот
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
лешояд

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
обе́м обем

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ adj masc
доброво́лен
Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
доброво́лец
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
во́ля

voluta /boˈɫu.ta/ /buˈɫu.tə/ /voˈɫu.ta/ /voˈɫu.tə/ /vuˈɫu.tə/ n fem
волута
Ornament en forma de caragol o espiral dels capitells jònics i compostos.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ v
повръ́щам
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
ръб

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
тротоа́р

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
слоно́ва кост
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
глас
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
гласу́ване

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ v
гласу́вам
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
осем

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
осемстотин

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
осемдесет

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
о́сми

vulcanitzar /buɫ.ka.niˈd͡za/ /buɫ.ka.niˈza/ /buɫ.kə.niˈd͡za/ /vuɫ.ka.niˈzaɾ/ /vuɫ.kə.niˈd͡za/ v
вулканизирам

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
вулканология

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
вулга́рен

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
уязви́м

vulnerar /buɫ.neˈɾa/ /buɫ.nəˈɾa/ /vuɫ.neˈɾaɾ/ /vuɫ.nəˈɾa/ v
нарушават
Causar un perjudici moral o en els drets d’algú.

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
ву́лва

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
вали́ден

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ v
разбивам
Imposar-se en una disputa.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ n fem
гръбначен прешлен

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
връх

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
же́ртва

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
ви́део

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
викинг

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
водна топка

watt n masc
ват

wifi /ˈwi.fi/ n
безжи́чен и́нтернет

wiki /ˈwi.ki/ n masc
уики

xabec /ʃaˈbɛk/ /ʃəˈβɛk/ n masc
шебек

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
чака́л

xafardejar /t͡ʃa.far.ðeˈʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /ʃə.fər.dəˈʒa/ /ʃə.fər.ðəˈʒa/ /ʃə.fəɾ.ðəˈd͡ʒa/ v
раздрънквам

xamfrà /t͡ʃaɱˈfɾa/ n masc
жлеб

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
шампа́нско

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
шампоа́н шампоан
Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
джапа́нки

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
дребна шарка

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
сиро́п

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
еполе́т
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ v
отпивам

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
мре́жа
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
синьо-зелен

xat /ˈʃat/ n masc
чат

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
Шейх

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
коми́н комин
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
ксенофо́бия

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
ксенон

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
сурова́тка

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
спринцовка

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
ръчен трион
Serra amb un mànec en un extrem.

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
бъбри́ца
Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
дърдорене

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ v
бъ́бря

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
писък

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
шери

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
дъ́вка

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
га́дже
Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
ци́фра

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ adj masc
чилийски
Relatiu o pertanyent a Xile.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ n masc
чилийски
Persona que habita o és originària de Xile.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
ксилофон

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
шимпанзе

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
неразу́мен
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
неразу́мен
Persona que diu o fa ximpleries.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
китайски Китайски
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
кита́ец Китайски
Individu de la Xina.
кита́йски китайски
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ n masc
чипс
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
кипарис

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
пащърна́к

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ v
сви́ркам

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
сви́рка
So que resulta de l’acció de xiular.
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
ше́пот

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ v
ше́пна

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
сблъ́скване
(anglicisme, patologia) trauma

xocar /t͡ʃoˈka/ /t͡ʃoˈkaɾ/ /ʃoˈka/ /ʃuˈka/ v
катастрофирам

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
шоколад
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
водач

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ n masc
кхоса
Llengua bantu parlada a la regió sud-africana del Transkei.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ v
смуча

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
ки́село зе́ле

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
залъгалка

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ v
ритам
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
шери́ф

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
шилинг

zambià /zam.biˈa/ adj masc
замбиец
Relatiu o pertanyent a Zàmbia.

zambià /zam.biˈa/ n masc
замбиец
Persona que habita o és originària de Zàmbia.

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
зе́бра зебра

zel /ˈzɛɫ/ n masc
стара́ние
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
ну́ла
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

zeta /ˈze.ta/ /ˈzɛ.tə/ n fem
зе́та
Sisena lletra de l'alfabet grec: ζ ‎(z) Ζ ‎(Z).

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
цинк

zirconi n masc
цирко́ний

zloty /ezˈɫɔ.ti/ /əzˈɫɔ.ti/ /ˈzwɔ.ti/ n masc
злота

zona /ˈzo.na/ n fem
зо́на
Àrea delimitada, part d'un espai.

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
зоология

zulu /ˈzu.ɫu/ adj
зулуси
Relatiu al poble zulu o a la seva llengua.

zulu /ˈzu.ɫu/ n masc
зулуси
Llengua bantu del grup nguni parlada a la regió Natal de Sud-àfrica.

zulu /ˈzu.ɫu/ n neut
зулуси
Individu d’un poble bantu de la regió Natal de Sud-àfrica.

zífid becut de Shepherd n masc
клюномуцунест кит на Шепърд

zífid de Gervais n masc
антилски клюномуцунест кит

zífid de Gray n masc
клюномуцунест кит на Грей

zífid de Hubbs n masc
клюномуцунест кит на Карл-Хубс

zífid de Layard n masc
ремъкозъб кит

zífid de Perrin n masc
клюномуцунест кит на Перин

zífid de Stejneger n masc
командорски клюномуцунест кит

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
циганин
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Африка
Continent situat al sud d'Europa.

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Ове́н

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Артеми́да

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Азия
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Атила

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
А́встрия Австрия
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
И́ндия Индия
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
О́скар

àbac /ˈa.bak/ n masc
аба́к сметало
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.

àcid adj masc
кисел киселина
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
киселина кисел
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
дезоксирибонуклеинова киселина

àcid ribonucleic n masc
рибонуклеинова киселина

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
подвижен

àgilment /ˌa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌa.ʒiɫˈmen/ /ˌa.ʒiɫˈment/ adv
ло́вко

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
оре́л орел
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
албум

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
алгебра

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
ко́тва котва

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
патица

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
а́нгел ангел
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
а́нгстрьом

ànim n masc
настрое́ние

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
душа дух
Part immaterial de la persona.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
анод

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ n fem
жажда

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
я́дене

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ n masc
връх
Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
ара́бин ара́бка
Natural d'Aràbia
арабски [[ара́бски]] [[ези́к]]
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrabis /ˈa.ɾa.bis/ /ˈa.ɾə.βis/ n fem
гъшарка

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ n masc
арби́тър

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
край
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
ария
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
ове́н

àrtic adj masc
аркти́чен
Relatiu o pertanyent a l'Àrtic o a la regió circumdant.

àstat /ˈas.tət/ n masc
астат

àtic /ˈa.tik/ n masc
мансарда
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
а́том атом

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ adj masc
ава́рин
Relatiu al poble dels àvars, la seva cultura o la llengua.

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
ава́рин
Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.
(només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
баба
Forma femenina de avi.

ègida /ˈɛ.d͡ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ðə/ n fem
Егида

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
га́га

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
епичен

èpsilon /ˈɛp.si.ɫon/ /ˈɛp.si.ɫun/ n fem
е́псилон

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
естер

ètic adj masc
ети́чен
Relatiu als principis morals.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
е́тика

èticament /ˌɛ.ti.kaˈmen/ /ˌɛ.ti.kaˈment/ /ˌɛ.ti.kəˈmen/ /ˌɛ.ti.kəˈment/ adv
етично

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
успех
Bon resultat, reeiximent.
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
захлас екста́з
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
и́дол

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
и́ндекс
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
показа́лец
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
обол

òbviament /ˌɔb.bi.aˈmen/ /ˌɔb.bi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.aˈment/ /ˌɔb.vi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.əˈment/ adv
очеви́дно

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
о́пера опера

òptic adj masc
видим
Relacionat amb la percepció visual.

òptica /ɔp.ti.ka/ /ɔp.ti.kə/ n fem
оптика
Part de la física, que estudia la llum i la visió.

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
орби́та

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
о́рган

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
яйцекле́тка

ós n masc
мечка мечок
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

ús /ˈus/ n masc
изпо́лзване

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
ма́тка

útil adj
поле́зен полезен