aire suffix
ero

am /ˈam/ suffix
ambre

asa /ˈa.za/ /ˈa.zə/ suffix
asa
S'utilitza per formar els noms dels enzims.

atge /ˈa.d͡ʒe/ /ˈa.d͡ʒə/ suffix
aje

bi suffix
bio

biosi suffix
biosis

ble suffix
ble

-cit prefix
-cito

ció /siˈo/ suffix
ción

cultura suffix
cultura

ec suffix
iego

ejar /eˈd͡ʒaɾ/ /eˈʒa/ /əˈd͡ʒa/ /əˈʒa/ -ege -egem -egen -eges -egessen -egesses -egessin -egessis -egeu -egi -egin -egis -egés -egéssem -egésseu -egéssim -egéssiu -egí -eig -eja -ejada -ejades -ejam -ejant -ejara -ejaran -ejarejar -ejarem -ejaren -ejares -ejareu -ejaria -ejarien -ejaries -ejarà -ejaràs -ejaré -ejaríem -ejaríeu -ejassen -ejasses -ejassin -ejassis -ejat -ejats -ejau -ejava -ejaven -ejaves -ejo -ejà -ejàrem -ejàreu -ejàs -ejàssem -ejàsseu -ejàssim -ejàssiu -ejàvem -ejàveu Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val suffix
ear

et /ˈet/ /ˈət/ /ˈɛt/ suffix
ito

ic suffix
ico
(química) Indica que es tracta d'una substància formada amb la valència major d'un element.

ificar /i.fiˈka/ /i.fiˈkaɾ/ suffix
ificar

it suffix
ito

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
izar

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
logía

ment /ˈmen/ /ˈment/ suffix
mente miento
Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

metre suffix
metro

ot /ˈɔt/ suffix
ón
Augmentatiu expressiu.

tiu suffix
tivo

ístic /ˈis.tik/ suffix
ístico

AAO acronym
AAO

ABP acronym
ABP

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
ADN

AFI /ˈa.fi/ acronym
AFI

AMPA /ˈam.pa/ /ˈam.pə/ acronym
AMPA

ARN /ˌaˌe.raˈe.na/ /ˌaˌe.rəˈe.nə/ acronym
ARN

ATP /ˌaˌteˈpe/ acronym
ATP

Aaró pn
Aarón

Abat /aˈbat/ /əˈβat/ pn
Abad
Cognom d’origen de dignitat

Abdon /abˈdon/ /əbˈdon/ pn
Abdon

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Abel

Abelard /a.beˈɫaɾt/ /ə.βəˈɫart/ pn
Abelardo

Abelí /a.beˈɫi/ /ə.βəˈɫi/ pn
Avelino
Prenom masculí

Abigail /a.biˈɣajɫ/ /ə.βiˈɣajɫ/ pn
Abigaíl

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abjasia

Abner pn
Abner

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abraham

Absalom /ap.saˈɫom/ /əp.səˈɫom/ pn
Absalón

Acaci /aˈka.si/ /əˈka.si/ pn
Acacio

Adalbert /a.ðaɫˈbɛɾt/ /ə.ðəɫˈβɛrt/ pn
Adalberto

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adán

Adela /aˈðɛ.ɫa/ /aˈðɛ.ɫɛ/ /əˈðɛ.ɫə/ pn
Adela

Adelaida /a.ðeˈɫaj.ða/ /ə.ðəˈɫaj.ðə/ pn
Adelaida

Ademús /a.ðeˈmus/ /ə.ðəˈmus/ pn
Ademuz
Municipi del Racó d'Ademús.

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ pn
Adolfo

Ador /aˈðoɾ/ /əˈðor/ pn
Ador
Municipi de la Safor.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Adrián

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afganistán
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agapit /a.ɣaˈpit/ /ə.ɣəˈpit/ pn
Agapito

Agnès /aŋˈnes/ /aɡˈnes/ /əŋˈnəs/ /əŋˈnɛs/ pn
Inés

Agost /əˈɣost/ pn
Agost
Municipi de l'Alacantí.

Agres /ˈa.ɣɾes/ /ˈa.ɣɾəs/ pn
Agres
Municipi del Comtat.

Agullent /a.ɣuˈʎen/ /a.ɣuˈʎent/ /ə.ɣuˈʎen/ /ə.ɣuˈʎent/ pn
Agullent
Municipi de la Vall d'Albaida.

Agustina /a.ɣusˈti.na/ /ə.ɣusˈti.nə/ pn
Augustina
Prenom femení

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ pn
Agustín
Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.

Aielo de Malferit pn
Ayelo de Malferit
Municipi de la Vall d'Albaida.

Aielo de Rugat pn
Ayelo de Rugat
Municipi de la Vall d'Albaida.

Aigües /ˈaj.ɣwes/ /ˈaj.ɣwəs/ pn
Aguas de Busot
Municipi de l'Alacantí.

Aiora /aˈjɔ.ɾa/ /aˈjɔ.ɾɔ/ /əˈjɔ.ɾə/ pn
Ayora
Municipi de la Vall de Cofrents.

Aiòder /aˈjɔ.ðeɾ/ /əˈjɔ.ðər/ pn
Ayódar
Municipi de l'Alt Millars.

Alacant /a.ɫaˈkan/ /a.ɫaˈkant/ /ə.ɫəˈkan/ /ə.ɫəˈkant/ pn
Alicante
Ciutat del País Valencià, capital de província i de l'Alacantí, situada entre el cap de l’Horta i Santa Pola.

Alaquàs /a.ɫaˈkwas/ /ə.ɫəˈkwas/ pn
Alacuás
Municipi de l'Horta.

Albaida /aɫˈbaj.ða/ /əɫˈβaj.ðə/ pn
Albaida
Municipi de la Vall d'Albaida.

Albal /aɫˈbaɫ/ /əɫˈβaɫ/ pn
Albal
Municipi de l'Horta.

Albalat de la Ribera pn
Albalat de la Ribera
Municipi de la Ribera Baixa.

Albalat dels Sorells pn
Albalat dels Sorells
Municipi de l'Horta.

Albalat dels Tarongers pn
Albalat de Taronchers
Municipi del Camp de Morvedre.

Albatera /aɫ.baˈte.ɾa/ /əɫ.βəˈte.ɾə/ pn
Albatera
Municipi del Baix Segura.

Alberic /aɫ.beˈɾik/ /əɫ.βəˈɾik/ pn
Alberique
Municipi de la Ribera Alta.

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Alberto

Alberta /aɫˈbɛɾ.ta/ /aɫˈβɛr.ta/ /aɫˈβɛɾ.tɛ/ /əɫˈβɛr.tə/ pn
Alberta
Prenom femení

Albi /ˈaɫ.βi/ pn
Albí
(amb article, l’Albi) Municipi de les Garrigues situat a l’oest de Montblanc.

Albina /aɫˈbi.na/ /əɫˈβi.nə/ pn
Albina

Albocàsser /aɫ.boˈka.seɾ/ /əɫ.boˈka.səɾ/ /əɫ.buˈka.sər/ /əɫ.βuˈka.sər/ pn
Albocácer
Municipi de l'Alt Maestrat.

Alboraia /aɫ.boˈɾa.ja/ /əɫ.boˈɾa.jə/ /əɫ.buˈɾa.jə/ /əɫ.βuˈɾa.jə/ pn
Alboraya
Municipi de l'Horta.

Alboraig /aɫ.boˈɾat͡ʃ/ /əɫ.boˈɾat͡ʃ/ /əɫ.buˈɾat͡ʃ/ /əɫ.βuˈɾat͡ʃ/ pn
Alborache
Municipi de la Foia de Bunyol.

Albuixec /aɫ.bujˈʃek/ /aɫ.βujˈʃek/ /aɫ.βuˈʃek/ /əɫ.βuˈʃek/ pn
Albuixech
Municipi de l'Horta.

Albà /aɫˈba/ /əɫˈβa/ pn
Albano
Prenom masculí

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albania
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Albí /aɫˈbi/ /əɫˈβi/ pn
Albino
Prenom masculí

Alcalalí /aɫ.ka.ɫaˈɫi/ pn
Alcalalí
Municipi de la Marina Alta.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Corán Alcorán

Alcàntera de Xúquer pn
Alcántara de Júcar
Municipi de la Ribera Alta.

Alcàsser /aɫˈka.seɾ/ /əɫˈka.sər/ pn
Alcácer
Municipi de l'Horta.

Aleix /aˈɫejʃ/ /əˈɫeʃ/ pn
Alejo

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Alemania

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Alejandro Alexandro

Alexandria /a.ɫek.sanˈdɾi.a/ /ə.ɫək.sənˈdɾi.ə/ pn
Alejandría

Alfons pn
Alfonso

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Argel

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Argelia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpes

Altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ pn
Altíssimo

Alícia /aˈɫi.si.a/ /əˈɫi.si.ə/ pn
Alicia
Prenom femení

Amadeu /a.maˈðew/ /ə.məˈðew/ pn
Amadeo
Prenom masculí

Amador /a.maˈðo/ /a.maˈðoɾ/ /ə.məˈðo/ pn
Amador
Prenom masculí

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Amazonas
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amfitrite /aɱ.fiˈtɾi.te/ /əɱ.fiˈtɾi.tə/ pn
Anfítrite

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
América

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
América del Norte Norteamérica

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
América del Sur Suramérica Sudamérica

Anahita /a.naˈi.ta/ /ə.nəˈi.tə/ pn
Anahita

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ pn
Anastasio

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Andrés

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ pn
Andrómeda

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Inglaterra
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
Anguila

Aniol /a.niˈɔɫ/ /ə.niˈɔɫ/ pn
Aniano

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ankara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Ana
Prenom femení

Anselm /anˈsɛɫm/ /ənˈsɛɫm/ pn
Anselmo
Prenom masculí

Antigua /anˈti.ɣwa/ /ənˈti.ɣwə/ pn
Antigua
Illa del Carib al nord de Barbuda que pertany a l'estat d'Antigua i Barbuda.

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua y Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antioquia /an.ti.oˈki.a/ /ən.ti.oˈki.ə/ /ən.ti.uˈki.ə/ pn
Antioquía

Antolí /an.toˈɫi/ /ən.toˈɫi/ /ən.tuˈɫi/ pn
Antolín
Prenom masculí

Anton /anˈton/ /ənˈton/ pn
Antón

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Antonio

Antonià /ən.to.niˈa/ /ən.tu.niˈa/ pn
Antoniano
Prenom masculí

Antoní pn
Antonino
Prenom masculí

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antártida

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Amberes

Aomori /a.oˈmo.ɾi/ pn
Aomori
Prefectura del Japó, situada al nord de l'illa de Honshu.
Capital de la prefectura homònima.

Aparici /a.paˈɾi.si/ /ə.pəˈɾi.si/ pn
Aparicio
Prenom masculí

Apatil pn
Apatilo
Prenom masculí

Apel·les /aˈpɛ.ɫes/ /aˈpɛɫ.ɫes/ /əˈpɛ.ɫəs/ /əˈpɛɫ.ɫəs/ pn
Apeles
Prenom masculí

Api /ˈa.pi/ pn
Apio
Prenom masculí

Apol·linar pn
Apolinar
Prenom masculí

Apol·linari pn
Apolinario
Prenom masculí

Apol·lini /a.poɫˈɫi.ni/ /a.poˈɫi.ni/ /ə.poɫˈɫi.ni/ /ə.puɫˈɫi.ni/ /ə.puˈɫi.ni/ pn
Apolíneo
Prenom masculí

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ pn
Apolo

Apol·lí pn
Apolino
Prenom masculí

Apol·lònia /a.poɫˈɫɔ.ni.a/ /a.poˈɫɔ.ni.a/ /ə.poɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Apolonia

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Acuario

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aquisgrán

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Aquitania

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Aragón

Aran /aˈɾan/ /əˈɾan/ pn
Arán

Argemir /ar.d͡ʒeˈmi/ /aɾ.d͡ʒeˈmiɾ/ /ər.ʒəˈmi/ pn
Argimiro
Prenom masculí

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentina
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Ariàrates /a.ɾiˈa.ɾa.tes/ /ə.ɾiˈa.ɾə.təs/ pn
Ariarates

Armand /arˈman/ /aɾˈman/ /aɾˈmant/ /ərˈman/ /əɾˈmant/ pn
Armando
Prenom masculí

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Armenia
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ pn
Arnado

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Arquímedes

Arseni /aɾˈsɛ.ni/ /ərˈsɛ.ni/ pn
Arsenio
Prenom masculí

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ pn
Arturo

Aràbia Saudí /aˌɾa.bi.a.sawˈði/ /əˌɾa.βi.ə.səwˈði/ pn
Arabia Saudita

Asp /ˈasp/ pn
Aspe

Assumpció /a.sum.siˈo/ /ə.sum.siˈo/ pn
Asunción
Prenom femení

Assumpta /aˈsum.ta/ /əˈsum.tə/ pn
Asunción
Prenom femení

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturias

Aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ pn
Aurora
Prenom femení

Aurèlia /awˈɾɛ.ɫi.a/ /əwˈɾɛ.ɫi.ə/ pn
Aurelia
Prenom femení

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Australia
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avel·lí /a.veɫˈɫi/ /a.βeɫˈɫi/ /a.βeˈɫi/ /ə.vəɫˈɫi/ /ə.βəɫˈɫi/ /ə.βəˈɫi/ pn
Avelino

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Aviñón
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Azerbaiyán
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Azores

Aín /əˈin/ pn
Ahín

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahamas
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Baréin
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Libra

Baltasar /baɫ.taˈza/ /baɫ.taˈzaɾ/ /bəɫ.təˈza/ pn
Baltasar
Prenom masculí

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Bangladés
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados pn
Barbados
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bartolomé

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Baviera

Beatriu /be.aˈtɾiw/ /be.əˈtɾiw/ pn
Beatriz

Belize /beˈlis/ pn
Belice
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Benito Benedicto
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Beneta /beˈne.ta/ /bəˈnɛ.tə/ pn
Benita
Prenom femení

Benín /bəˈnin/ pn
Benín

Berenguella /be.ɾeŋˈɡe.ʎa/ /bə.ɾəŋˈɡe.ʎə/ pn
Berenguela
(històric) Prenom femení

Berenguer /be.ɾeŋˈɡe/ /be.ɾeŋˈɡeɾ/ /bə.ɾəŋˈɡe/ pn
Berenguer
Prenom masculí

Berenguera /be.ɾeŋˈɡe.ɾa/ /bə.ɾəŋˈɡe.ɾə/ pn
Berenguela
(històric) Prenom femení

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlín

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermudas

Bernabé /beɾ.naˈbe/ /bər.nəˈβe/ pn
Bernabé

Bernada /beɾˈna.ða/ /bərˈna.ðə/ pn
Bernarda

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Bernardo
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Géminis

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Belén

Bhutan pn
Bután

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Bielorrusia
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Bigorra /biˈɣɔ.ra/ /biˈɣɔ.rɔ/ /biˈɣɔ.rə/ pn
Bigorra

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Birmania
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Blas
Prenom masculí

Blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ pn
Blanca
Prenom femení

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Bohemia

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolivia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Bordeus /boɾˈðɛws/ /burˈðɛws/ pn
Burdeos

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Borgoña

Botswana pn
Botsuana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandeburgo

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brasil
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava

Bru /ˈbɾu/ pn
Bruno
Prenom masculí

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Brujas

Brunei pn
Brunéi
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Bruselas

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Buda

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgaria

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Burundi
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Bárbara
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Bélgica
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Biblia
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnia y Herzegovina Bosnia-Herzegovina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CAP acronym
CAP

CCOO acronym
CC. OO.

CRP acronym
CRP

CV acronym
CV
Sigles de cavall de vapor.

Caiman /kajˈman/ /kəjˈman/ pn
Islas Caimán

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Cairo

Calp /ˈkaɫp/ pn
Calpe

Cal·lovià /ka.ɫo.βiˈa/ /kaɫ.ɫo.viˈa/ /kaɫ.ɫo.βiˈa/ /kə.ɫu.βiˈa/ /kəɫ.ɫo.viˈa/ /kəɫ.ɫu.viˈa/ /kəɫ.ɫu.βiˈa/ n masc
Calloviano

Cam /ˈkam/ pn
Cam

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Camboya
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Camerún
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Camil·la /kaˈmi.ɫa/ /kaˈmiɫ.ɫa/ /kəˈmi.ɫə/ /kəˈmiɫ.ɫə/ pn
Camila

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Canadá
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Candelera /kan.deˈɫe.ɾa/ /kən.dəˈɫe.ɾə/ pn
Candelaria

Candelària /kan.deˈɫa.ɾi.a/ /kən.dəˈɫa.ɾi.ə/ pn
Candelaria

Cantàbria /kanˈta.bɾi.a/ /kənˈta.βɾi.ə/ pn
Cantabria

Canuda /kaˈnu.ða/ /kəˈnu.ðə/ pn
Canuda
Prenom femení

Canòlic pn
Canólic
Prenom femení

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Cabo Verde
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Cap d'Any pn
Año Nuevo

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Capricornio
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
Capricornio Capricornus
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Caralàmpia pn
Caralampia
Prenom femení

Carina pn
Carina
Prenom femení

Carinyena /ka.ɾiˈɲe.na/ /kə.ɾiˈɲɛ.nə/ pn
Cariñena

Caritat pn
Caridad Karitte
Prenom femení

Carla /ˈkar.ɫə/ /ˈkaɾ.ɫa/ pn
Carla
Prenom femení

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Carlos

Carleta pn
Carleta
Prenom femení

Carlota /karˈɫɔ.ta/ /kaɾˈɫɔ.ta/ /kaɾˈɫɔ.tɔ/ /kərˈɫɔ.tə/ pn
Carlota
Prenom femení

Carme /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.me/ pn
Carmen Karmiñe
Prenom femení

Carísia /kaˈɾi.zi.a/ /kəˈɾi.zi.ə/ pn
Carisia
Prenom femení

Castellnou /kasˌteʎˈnɔw/ /kəsˌteʎˈnow/ /kəsˌteʎˈnɔw/ /kəsˌteʎˈnɔw/ pn
Castellnovo

Castelló /kas.teˈʎo/ /kəs.təˈʎo/ pn
Castejón
Municipi de la Plana Alta i capital de província, de nom complet Castelló de la Plana.
Cognom d’origen toponímic

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Cataluña
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Catalina
Prenom femení

Catània /kaˈta.ni.a/ /kəˈta.ni.ə/ pn
Catania

Catúlia /kaˈtu.ɫi.a/ /kəˈtu.ɫi.ə/ pn
Catulia
Prenom femení

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Cáucaso

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Caín

Cebriana pn
Cebriana
Prenom femení

Cebrià /se.bɾiˈa/ /sə.βɾiˈa/ pn
Cipriano
Prenom masculí

Cecília /seˈsi.ɫi.a/ /səˈsi.ɫi.ə/ pn
Cecilia
Prenom femení

Ceilan pn
Ceilán Ceylan
Antic nom de Sri Lanka

Cerdanya /seɾˈða.ɲa/ pn
Cerdaña
Comarca de Catalunya amb capital a Puigcerdà.

Cinquagesma n fem
Pentecostés

Cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ pn
Cinta

Circe /ˈsir.sə/ /ˈsiɾ.se/ pn
Circe

Ciutat de Mèxic pn
Ciudad de México
Capital de Mèxic.

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Ciudad del Vaticano
El Vaticà.

Clara pn
Clara
Prenom femení

Claramunda pn
Claramunda
Prenom femení

Claudina pn
Claudina
Prenom femení

Claustre pn
Claustro
Prenom femení

Clementina /kɫə.mənˈti.nə/ pn
Clementina
Prenom femení

Clemença /kɫeˈmɛn.sa/ /kɫəˈmɛn.sə/ pn
Clemencia
Prenom femení

Clemència /kɫeˈmɛn.si.a/ /kɫəˈmɛn.si.ə/ pn
Clemencia
Prenom femení

Cleta pn
Cleta
Prenom femení

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ pn
Cleopatra
Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina Cleòpatra VII.

Climent /kɫiˈmen/ /kɫiˈment/ pn
Clemente
Prenom masculí

Clio /ˈkɫi.o/ /ˈkɫi.u/ pn
Clío
Prenom femení

Clodomira pn
Clodomira
Prenom femení

Clàudia /ˈkɫaw.ði.a/ /ˈkɫaw.ði.ə/ pn
Claudia
Prenom femení d’origen llatí

Clòdia pn
Clodia
Prenom femení

Coblença /kobˈbɫɛn.sa/ /kobˈbɫɛn.sə/ /koˈbɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sɛ/ /kubˈbɫɛn.sə/ /kuˈβɫɛn.sə/ pn
Coblenza
Ciutat de Renània-Palatinat a Alemanya en el conflent del Rin i el Mosel·la.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Colombia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Comoras
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Congo /ˈkoŋ.ɡo/ /ˈkoŋ.ɡu/ pn
Congo
Territori del centre d'Àfrica que inclou la República del Congo, la República Democràtica del Congo i altres territoris propers al riu homònim.
Gran riu africà, que desemboca en l'Atlàntic. Neix i passa principalment per la República Democràtica del Congo, però també passa per la República del Congo i per Angola on mor. En aquests dos últims estats fa de frontera amb la República Democràtica del Congo.
Població del Brasil, a l'estat de Paraíba.

Consell Escolar de Catalunya pn
Consejo Escolar de Cataluña

Consell Interuniversitari de Catalunya pn
Consejo Interuniversitario de Cataluña

Consell Social pn
Consejo Social

Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu pn
Consejo Superior de Evaluación del Sistema Educativo

Constantina /kons.tanˈti.na/ /kons.tənˈti.nə/ /kuns.tənˈti.nə/ pn
Constantina

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Constantino
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Constanza
Prenom femení
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Corea del Norte
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Corea del Sur
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Corfú

Corneli /koɾˈnɛ.ɫi/ /kurˈnɛ.ɫi/ pn
Cornelio

Corpus /ˈkɔr.pus/ pn
Corpus

Cosme /ˈkɔz.me/ /ˈkɔz.mə/ pn
Cosme

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Costa Rica
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Costa de Marfil
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Cáncer

Creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ pn
Creador

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Creta
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Cretaci /kɾeˈta.si/ /kɾəˈta.si/ n masc
Cretáceo

Crist /ˈkɾist/ pn
Cristo

Cristina /kɾisˈti.nə/ pn
Cristina
Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Cristóbal
Prenom masculí

Cristòfola pn
Cristóbala
Prenom femení

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Croacia
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Cuba
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Cunegunda pn
Cunegunda
Prenom femení

Curaçao /ku.ɾaˈsa.o/ pn
Curazao

Custòdia pn
Custodia
Prenom femení

Càndida pn
Cándida
Prenom femení

Cèlia /ˈsɛ.li.a/ /ˈsɛ.ɫi.ə/ pn
Celia

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Córcega

Cúrcia pn
Curcia
Prenom femení

DIU /ˈdiw/ acronym
DIU

DUA acronym
DUA

DVD /ˌdeˌveˈðe/ /ˌdeˌveˈðe/ /ˌdeˌβeˈðe/ acronym
DVD

Daciana pn
Daciana
Prenom femení

Dagoberta /da.ɣoˈbɛɾ.ta/ /da.ɣoˈβɛr.ta/ /da.ɣoˈβɛɾ.tɛ/ /də.ɣoˈbɛɾ.tə/ /də.ɣuˈbɛr.tə/ /də.ɣuˈβɛr.tə/ pn
Dagoberta
Prenom femení

Dalmaci /daɫˈma.si/ /dəɫˈma.si/ pn
Dalmacio
Prenom masculí

Dalmau /daɫˈmaw/ /dəɫˈmaw/ pn
Dalmacio
Prenom masculí

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmacia

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damasco

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniel

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Danubio

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
David
Prenom masculí

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ pn
Diana

Dina pn
Dina
Ciutat pakistanesa del districte de Jhelum en la província del Punjab.

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Dinamarca
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Diomedes /di.oˈmɛ.ðes/ /di.oˈmɛ.ðəs/ /di.uˈmɛ.ðəs/ pn
Diomedes

Dione /diˈo.ne/ pn
Dione

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Dioniso
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.
Dionisio
Prenom masculí

Djibouti pn
Yibuti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dominica /do.miˈni.kə/ /du.miˈni.kə/ pn
Dominica

Domènec /doˈme.nek/ /duˈmɛ.nək/ pn
Domingo
Prenom masculí

Dàcil pn
Dácil
Prenom femení

Dàmocles /ˈda.mo.kɫes/ /ˈda.mo.kɫəs/ /ˈda.mu.kɫəs/ pn
Damocles

Déu pn
Dios

Déu me'n guard /ˌdew.meŋˈɡwaɾt/ /ˌdew.məŋˈɡwart/ Interjection
Dios me libre

Déu n'hi do /ˌdew.niˈðo/ adv
bastante

Déu nos en guard /ˌdew.nos.eŋˈɡwaɾt/ /ˌdew.nos.əŋˈɡwaɾt/ /ˌdew.nus.əŋˈɡwart/ Interjection
Dios nos libre

Déu vos guard Interjection
alabado sea Dios

Dídac /ˈdi.ðak/ /ˈdi.ðək/ pn
Diego

EAO acronym
EAO

EEES acronym
EEES

EER acronym
EEI

EUA acronym
EE. UU.

Ebre /ˈe.bɾe/ /ˈe.βɾə/ pn
Ebro

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Eduardo
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Egipto
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

Eivissa /ejˈvi.sa/ /ejˈβi.sa/ /əjˈvi.sə/ /əjˈβi.sə/ /ərˈvi.sə/ pn
Ibiza

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
El Salvador
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Isabel

Elisea pn
Elisea
Prenom femení

Elisenda /e.ɫiˈzen.da/ /ə.ɫiˈzen.də/ pn
Elisenda
Prenom femení

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ pn
Eliseo

Elma pn
Elma
Prenom femení

Eloi /eˈɫɔj/ /əˈɫɔj/ pn
Eloy
Prenom masculí

Eloïna pn
Eloína
Prenom femení

Eloïsa /e.ɫoˈi.za/ /ə.ɫoˈi.zə/ /ə.ɫuˈi.zə/ pn
Eloísa
Prenom femení

Elsa pn
Elsa
Prenom femení

Elvira /eɫˈvi.ɾa/ /eɫˈβi.ɾa/ /əɫˈvi.ɾə/ /əɫˈβi.ɾə/ pn
Elvira
Prenom femení d’origen germànic

Elx /ˈɛʎt͡ʃ/ /ˈɛʎʃ/ pn
Elche

Elòdia pn
Elodia
Prenom femení

Emerana pn
Emerana
Prenom femení

Emerenciana pn
Emerenciana
Prenom femení

Emetèria /e.meˈtɛ.ɾi.a/ /ə.məˈtɛ.ɾi.ə/ pn
Emeteria
Prenom femení

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ pn
Emilio

Emiliana pn
Emiliana
Prenom femení

Emilià /e.mi.ɫiˈa/ /ə.mi.ɫiˈa/ pn
Emiliano

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Emiratos Árabes Unidos

Emma pn
Emma
Prenom femení

Emèria /eˈmɛ.ɾi.a/ /əˈmɛ.ɾi.ə/ pn
Emeria
Prenom femení

Emèrita pn
Emérita
Prenom femení

Emígdia pn
Emigdia
Prenom femení

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ pn
Emilia
Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Enrique
Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ecuador
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eritrea
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ermel pn
Ermelo
Prenom masculí

Ermeland /er.meˈɫan/ /eɾ.meˈɫant/ /ər.məˈɫan/ /əɾ.məˈɫant/ pn
Ermelando
Prenom masculí

Ermengandi /eɾ.meŋˈɡan.di/ /ər.məŋˈɡan.di/ pn
Ermengandio
Prenom masculí

Ermengard /eɾ.meŋˈɡaɾt/ /ər.məŋˈɡart/ pn
Ermengardo
Prenom masculí

Ermengol /eɾ.meŋˈɡɔɫ/ /ər.məŋˈɡɔɫ/ pn
Armengol
Prenom masculí

Ermenild pn
Ermenildo
Prenom masculí

Ermessind /er.meˈsin/ /eɾ.meˈsint/ /ər.məˈsin/ /əɾ.məˈsint/ pn
Ermesindo
Prenom masculí

Ermild pn
Ermildo
Prenom masculí

Ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ pn
Erminio
Prenom masculí

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Ernesto
Prenom masculí d’origen germànic

Ernesta /eɾˈnes.ta/ /ərˈnes.tə/ pn
Ernesta
Prenom femení d’origen germànic

Ernestina pn
Ernestina
Prenom femení d’origen germànic

Ernestí pn
Ernestino
Prenom masculí d’origen germànic

Erola /eˈɾɔ.ɫa/ /əˈɾɔ.ɫə/ pn
Arola
Prenom femení

Ersili /eɾˈsi.ɫi/ /ərˈsi.ɫi/ pn
Ersilio
Prenom masculí d’origen germànic

Ersília /eɾˈsi.ɫi.a/ /ərˈsi.ɫi.ə/ pn
Ersilia
Prenom femení

Esaú pn
Esaú
Prenom masculí

Esbert pn
Esberto
Prenom masculí

Esberta pn
Esberta
Prenom femení d’origen germànic

Escarlata pn
Escarlata
Prenom femení

Esclarmond pn
Esclaramundo
Prenom masculí d’origen germànic

Esclarmonda pn
Esclaramunda
Prenom femení d’origen germànic

Esclavitud pn
Esclavitud
Prenom femení

Escolàstic pn
Escolástico
Prenom masculí

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Escorpión

Escriptura pn
Escritura

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Escocia

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Eslovaquia
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Eslovenia
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
España
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Esperandeu pn
Esperandeo
Prenom masculí

Esperança /es.peˈɾan.sa/ /əs.pəˈɾan.sə/ pn
Esperanza
Prenom femení

Espino pn
Espino
Prenom femení

Espàrtac pn
Espartaco
Prenom masculí

Estanis pn
Estanís
Prenom masculí

Estanislau /es.ta.nizˈɫaw/ /əs.tə.nizˈɫaw/ pn
Estanislao
Prenom masculí

Estanislava /es.ta.nizˈɫa.va/ /es.ta.nizˈɫa.βa/ /əs.tə.nizˈɫa.və/ /əs.tə.nizˈɫa.βə/ pn
Estanislava
Prenom femení

Estats Federats de Micronèsia pn
Estados Federados de Micronesia
Estat independent oceànic que ocupa part de l'arxipèlag de la Micronèsia.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Estados Unidos
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Estados Unidos de América
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Estefania /es.te.faˈni.a/ /əs.tə.fəˈni.ə/ pn
Estefanía
Prenom femení

Ester /esˈteɾ/ /əsˈter/ pn
Esther

Esterí pn
Esterino
Prenom masculí

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Esteban
Prenom masculí

Estilicó pn
Estilicón
Prenom masculí

Estilita pn
Estilita
Prenom masculí

Esturmí pn
Esturmio
Prenom masculí d’origen germànic

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estonia
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etelbert pn
Etelberto
Prenom masculí d’origen germànic

Etelví pn
Etelvino
Prenom masculí d’origen germànic

Ethelví pn
Ethelvino
Prenom masculí d’origen germànic

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Etiopía
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eucardi /ewˈkaɾ.ði/ /əwˈkar.di/ pn
Eucardio
Prenom masculí

Eufrasi /ewˈfɾa.zi/ /əwˈfɾa.zi/ pn
Eufrasio
Prenom masculí

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Éufrates

Eufràsia /euˈfɾa.zi.a/ /əwˈfɾa.zi.ə/ pn
Eufrasia
Prenom femení

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ pn
Eugenio

Eulàlia /ewˈɫa.ɫi.a/ /əwˈɫa.ɫi.ə/ pn
Eulalia
Prenom femení

Eulàmpia pn
Eulampia
Prenom femení

Eulògia pn
Eulogia
Prenom femení

Eunice pn
Eunice
Prenom femení

Eunòmia /ewˈnɔ.mi.a/ /əwˈnɔ.mi.ə/ pn
Eunomia

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Europa

Euterpe /ewˈtɛɾ.pe/ /əwˈtɛr.pə/ pn
Euterpe

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Eva

FRTE acronym
FRTE

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Felipe

Feliu /feˈɫiw/ /fəˈɫiw/ pn
Félix

Fenícia /feˈni.si.a/ /fəˈni.si.ə/ pn
Fenicia

Fermí /feɾˈmi/ /fərˈmi/ pn
Fermín

Ferran pn
Fernando Hernando

Figueres /fiˈɣe.ɾes/ /fiˈɣe.ɾəs/ pn
Higueras
Municipi de l’Alt Palància.

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Fiyi
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Filipinas
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finlandia
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flandes

Flora /ˈfɫɔ.ɾa/ /ˈfɫɔ.ɾə/ pn
Flora

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Florencia
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ pn
Fortuna

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
Francisco

Franja de Ponent pn
Franja de Aragón

França /ˈfɾan.sə/ pn
Francia
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Frederic /fɾe.ðeˈɾik/ /fɾə.ðəˈɾik/ pn
Federico
Prenom masculí

Fèlix /ˈfɛ.ɫiks/ pn
Félix

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Gabón
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gal·les /ˈɡa.ɫes/ /ˈɡa.ɫəs/ /ˈɡaɫ.ɫes/ /ˈɡaɫ.ɫəs/ pn
Gales

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gante

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ pn
Garona

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ pn
Gascuña

Gaspar /ɡasˈpa/ /ɡasˈpaɾ/ /ɡəsˈpa/ pn
Gaspar

Gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒem.mə/ pn
Gema

Gemínids /d͡ʒeˈmi.nits/ /ʒəˈmi.nits/ pn
Gemínidas

Gener /d͡ʒeˈne/ /d͡ʒeˈneɾ/ /ʒəˈne/ pn
Genaro

Gerard /d͡ʒeˈɾaɾt/ /ʒəˈɾart/ pn
Gerardo

Germinià /d͡ʒeɾ.mi.niˈa/ /ʒər.mi.niˈa/ pn
Germiniano
Prenom masculí

Gerold pn
Geroldo
Prenom masculí d’origen germànic

Gerson pn
Gerson
Prenom masculí

Gervasi /d͡ʒerˈβa.zi/ /d͡ʒeɾˈva.zi/ /d͡ʒeɾˈβa.zi/ /ʒərˈba.zi/ /ʒəɾˈva.zi/ pn
Gervasio
Prenom masculí

Gervàs pn
Gervasio
Prenom masculí

Getuli pn
Getulio
Prenom masculí

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Georgia
Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Ghana
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Ginebra
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Prenom femení

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
Gerona

Gisbert /d͡ʒizˈbɛɾt/ /ʒizˈbɛrt/ pn
Gisberto
Prenom masculí

Gisela /d͡ʒiˈzɛ.ɫa/ /d͡ʒiˈzɛ.ɫɛ/ /ʒiˈzɛ.ɫə/ pn
Gisela
Prenom femení

Glicèria /ɡɫiˈsɛ.ɾi.a/ /ɡɫiˈsɛ.ɾi.ə/ pn
Gliceria
Prenom femení

Glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ pn
Gloria
Prenom femení

Goda /ˈɡɔ.ða/ /ˈɡɔ.ðɔ/ /ˈɡɔ.ðə/ pn
Goda

Gran Bretanya pn
Gran Bretaña
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Gregorio

Grenada /ɡɾəˈna.ðə/ pn
Granada
Illa de les Antilles, al Carib, al nord de Trinitat i Tobago.
Estat americà del Carib que ocupa principalment l'illa homònima, però també les illes del sud de l'arxipèlag de les Grenadines.

Groenlàndia /ɡɾo.enˈɫan.di.a/ /ɡɾo.ənˈɫan.di.ə/ /ɡɾu.ənˈɫan.di.ə/ pn
Groenlandia

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Grecia
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guadeloupe /ɡwa.ðeˈɫup/ /ɡwə.ðəˈɫup/ pn
Guadalupe

Guaiana Francesa pn
Guayana Francesa

Guam /ˈɡwam/ pn
Guam

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Guatemala
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Guernsey

Guiana pn
Guyena

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Guillermo
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea /ɡiˈnɛ.ə/ pn
Guinea
Estat africà fronterer amb Guinea Bissau, el Senegal, el Mali, la Costa d'Ivori, Libèria i Sierra Leone, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea.

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Guinea Ecuatorial
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guinea-Bissau /ɡiˌne.ə.βiˈsaw/ pn
Guinea-Bissau
Estat africà atlàntic fronterer amb el Senegal i Guinea, amb capital a Bissau.

Guiu /ˈɡiw/ pn
Guido
Prenom masculí

Gumersinda pn
Gumersinda
Prenom femení

Gundelina pn
Gundelina
Prenom femení

Gutberta pn
Gutberta
Prenom femení

Guvendolina pn
Guvendolina
Prenom femení

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Guyana
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Gambia
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Gòl·lum /ˈɡɔ.ɫum/ /ˈɡɔɫ.ɫum/ pn
Gollum

Haití /əjˈti/ pn
Haití
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Elena

Hel·le /ˈɛ.ɫe/ /ˈɛ.ɫə/ /ˈɛɫ.ɫe/ /ˈɛɫ.ɫə/ pn
Hele

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ pn
Hera

Hersília /eɾˈsi.ɫi.a/ /ərˈsi.ɫi.ə/ pn
Hersilia
Prenom femení

Hispaniola /is.pa.niˈɔ.ɫa/ /is.pa.niˈɔ.ɫɔ/ /is.pə.niˈɔ.ɫə/ pn
La Española
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de Cuba i Jamaica, a l'oest de Puerto Rico i al sud de les illes Turks i Caicos. L'illa està dividida en dos estats independents: República Dominicana i Haití.

Hispània /isˈpa.ni.a/ /isˈpa.ni.ə/ pn
Hispania

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Honduras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hong Kong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Hungría
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Honolulu /ho.noˈɫu.ɫu/ pn
Honolulú

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Horacio

Humbert /umˈbɛrt/ pn
Humberto

Hècuba /ˈɛ.ku.ba/ /ˈɛ.ku.βə/ pn
Hécuba

Hèrcules /ˈɛr.ku.ɫəs/ /ˈɛɾ.ku.ɫes/ pn
Hércules

IA /ˌiˈa/ acronym
IA

IBI /ˈi.βi/ acronym
IBI

IPC /ˌiˌpeˈse/ acronym
IPC

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
IVA

Ianquilàndia /jaŋ.kiˈɫan.di.a/ /jəŋ.kiˈɫan.di.ə/ pn
Yanquilandia

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Yemen
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Ignacio

Ilona pn
Ilona
Prenom femení

Il·luminada pn
Iluminada
Prenom femení

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Ilustración

Imelda pn
Imelda
Prenom femení

Immaculada /im.ma.kuˈɫa.ða/ /im.ma.kuˈɫa.ðə/ pn
Inmaculada
Prenom femení

Imperi pn
Imperio
Prenom femení

Impressió pn
Impresión
Prenom femení

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indonesia
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Inga /ˈiŋ.ɡa/ /ˈiŋ.ɡə/ pn
Inga
Prenom femení

Ingeburga pn
Ingeburga
Prenom femení

Ingrid /iŋˈɡɾit/ pn
Ingrid
Prenom femení

Innocenta pn
Inocente
Prenom femení

Innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ pn
Inocencia
Prenom femení

Ino /ˈi.no/ pn
Ino

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Internet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iocasta pn
Yocasta
Prenom femení

Iola /ˈjɔ.ɫa/ /ˈjɔ.ɫə/ pn
Yola
Prenom femení

Iolanda /joˈɫan.da/ /juˈɫan.də/ pn
Yolanda
Prenom femení

Ione pn
Ione
Prenom femení

Iracema pn
Iracema
Prenom femení

Iraides pn
Iraides
Prenom femení

Iran pn
Irán
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Irak
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Iraïs pn
Iraís
Prenom femení

Irenarca /i.ɾeˈnar.ka/ /i.ɾəˈnar.kə/ pn
Irenarca
Prenom femení

Irene /iˈɾe.ne/ /iˈɾə.nə/ /iˈɾɛ.nə/ pn
Irene
Prenom femení d’origen grec

Ireneu /i.ɾeˈnɛw/ /i.ɾəˈnɛw/ pn
Ireneo

Iria pn
Iría
Prenom femení

Iris /ˈi.ɾis/ pn
Iris
Prenom femení

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irlanda
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Irma /ˈir.mə/ /ˈiɾ.ma/ pn
Irma
Prenom femení

Isa /ˈi.za/ /ˈi.zə/ pn
Isa
Prenom femení

Isabel pn
Isabel
Prenom femení

Isabel·lina pn
Isabelina
Prenom femení

Isadora /i.zaˈðo.ɾa/ /i.zəˈðo.ɾə/ pn
Isadora
Prenom femení

Isaura /iˈzaw.ɾa/ /iˈzaw.ɾə/ pn
Isaura

Isberga pn
Isberga
Prenom femení

Iscla pn
Aciscla
Prenom femení

Isidora /i.ziˈðo.ɾa/ /i.ziˈðo.ɾə/ pn
Isidora
Prenom femení

Isidra pn
Isidra
Prenom femení

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Islandia
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Isolda pn
Isolda
Prenom femení

Isolina pn
Isolina
Prenom femení

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Israel
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Isàlia /iˈza.li.a/ /iˈza.ɫi.ə/ pn
Isalia
Prenom femení

Itziar pn
Iciar
Prenom femení

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italia
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Iu /ˈiw/ pn
Ivo

Iva /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ pn
Iva
Prenom femení

Ivette pn
Ivette
Prenom femení

Ivona /iˈvo.na/ /iˈvo.nə/ /iˈβo.na/ /iˈβo.nə/ pn
Ivona
Prenom femení

Ivó /iˈvo/ /iˈvo/ /iˈβo/ pn
Ivón

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Ixión

Izaskum /i.zasˈkum/ /i.zəsˈkum/ pn
Izaskun
Prenom femení

Ió pn
Io
Prenom femení

JJOO acronym
JJOO

Jacint /d͡ʒaˈsin/ /d͡ʒaˈsint/ /ʒəˈsin/ /ʒəˈsint/ pn
Jacinto

Jacinta /d͡ʒaˈsin.ta/ /ʒəˈsin.tə/ pn
Jacinta
Prenom femení

Jacob /d͡ʒaˈkɔp/ /ʒəˈkɔp/ pn
Jacob
Prenom masculí

Jacoba /d͡ʒaˈkɔ.ba/ /d͡ʒaˈkɔ.βa/ /d͡ʒaˈkɔ.βɔ/ /ʒəˈkɔ.βə/ pn
Jacoba
Prenom femení

Jacobina pn
Jacobina
Prenom femení

Jacqueline pn
Jacqueline
Prenom femení

Jael pn
Yael
Prenom femení

Jahvè pn
Yahvé

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Jamaica

Jamància /haˈman.si.a/ /həˈman.si.ə/ /kəˈman.si.ə/ pn
Jamancia

Jana /ˈd͡ʒa.na/ /ˈʒa.nə/ pn
Jana
Prenom femení

Janira pn
Janira
Prenom femení

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japón
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jasmina pn
Yasmina
Prenom femení

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Jaime Diego
Prenom masculí

Jaumeta pn
Jaimita
Prenom femení

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jehová

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ n
Jerónimo

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Jersey

Jerònima /d͡ʒeˈɾɔ.ni.ma/ /ʒəˈɾɔ.ni.mə/ pn
Jerónima
Prenom femení

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Jesús

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Juan
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Juana
Prenom femení

Joanot /d͡ʒo.aˈnɔt/ /ʒo.əˈnɔt/ /ʒu.əˈnɔt/ pn
Juanito

Joaquim /d͡ʒo.aˈkim/ /ʒo.əˈkim/ /ʒu.əˈkim/ pn
Joaquín

Joel /d͡ʒoˈɛɫ/ /ʒoˈɛɫ/ /ʒuˈɛɫ/ pn
Joel

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Jorge

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Jordania
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josberta pn
Josberta
Prenom femení

Josefa pn
Josefa
Prenom femení, variant de Josepa.

Josefina /d͡ʒo.zeˈfi.na/ /ʒo.zəˈfi.nə/ /ʒu.zəˈfi.nə/ pn
Josefina
Prenom femení

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
José

Josepa /d͡ʒuˈzɛ.pa/ /ʒuˈzɛ.pə/ pn
Josefa
Prenom femení

Jovina pn
Jovina
Prenom femení

Jucunda pn
Jucunda
Prenom femení

Judit /d͡ʒuˈðit/ /ʒuˈðit/ pn
Judit

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Julio

Juliana /d͡ʒu.ɫiˈa.na/ /ʒu.ɫiˈa.nə/ pn
Emiliano

Julià /d͡ʒu.ɫiˈa/ /ʒu.ɫiˈa/ pn
Julián

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ pn
Julia

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kabul

Karen pn
Karen
Prenom femení

Katiuska /kaˈtiws.ka/ pn
Katiuska
Prenom femení

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Kazakistán
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Kenia
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Kirguistán Kirguizistán
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kiribati pn
Kiribati
Estat independent oceànic format per diversos arxipèlags i situat al sud de les Illes Marshall i de Hawaii i al nord de Tuvalu, Samoa, les illes Cook i la Polinèsia Francesa. El nom oficial és República de Kiribati.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovo

Kuwait /kuˈvajt/ /kuˈβajt/ pn
Kuwait
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Estat de Kuwait.

Kàtia /ˈka.ti.a/ /ˈka.ti.ə/ pn
Katia
Prenom femení

Laban pn
Labán
Prenom masculí

Lacònia /ɫaˈkɔ.ni.a/ /ɫəˈkɔ.ni.ə/ pn
Laconia

Ladislau pn
Ladislao
Prenom masculí

Lancelot pn
Lanzarote
Prenom masculí

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Laura /ˈɫaw.ɾa/ /ˈɫaw.ɾə/ pn
Laura

Laure pn
Lauro
Prenom masculí

Laureà /law.ɾeˈa/ /ɫəw.ɾeˈa/ pn
Laureano
Prenom masculí

Lavínium /ɫaˈvi.ni.um/ /ɫaˈβi.ni.um/ /ɫəˈvi.ni.um/ /ɫəˈβi.ni.um/ pn
Lavinio

Lesotho pn
Lesoto
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letalda /ɫeˈtaɫ.da/ /ɫəˈtaɫ.də/ pn
Letalda
Prenom femení d’origen germànic

Letància /ɫeˈtan.si.a/ /ɫəˈtan.si.ə/ pn
Letancia
Prenom femení d’origen llatí

Letícia /leˈti.si.a/ /ɫəˈti.si.ə/ pn
Leticia
Prenom femení

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Letonia
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Leònids /ɫeˈɔ.nits/ pn
Leónidas

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Liberia
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ pn
Lieja

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Lisboa

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Lituania
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleida /ˈʎej.ða/ /ˈʎej.ðə/ /ˈʎɛj.ðə/ pn
Lérida

Lleonard /ʎe.oˈnaɾt/ /ʎə.oˈnaɾt/ /ʎə.uˈnart/ pn
Leonardo

Llevant /ʎeˈvant/ /ʎeˈβan/ /ʎeˈβant/ /ʎəˈvant/ /ʎəˈβan/ pn
Levante

Lleó /ʎəˈo/ pn
Leo
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.
León
Província de la comunitat autonòmica de Castella i Lleó i, també, de l'antiga regió homònima.

Llogari pn
Leocadio
Prenom masculí

Llop /ˈʎop/ pn
Lope
Prenom masculí

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ pn
Lorenzo
Prenom masculí

Llubià /ʎu.βiˈa/ pn
Lupiano
Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lucas
Prenom masculí

Llucí pn
Lucino
Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ pn
Luna

Lluç pn
Lucio
Prenom masculí

Lluçana pn
Luciana
Prenom femení

Lluís /ʎuˈis/ pn
Luis

Lluïsa /ʎuˈi.za/ /ʎuˈi.zə/ pn
Luisa
Prenom femení

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
Londres

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Lovaina

Ludovic pn
Ludovico Ludovicus
Prenom masculí

Luperc pn
Luperco Lupercus
Prenom masculí

Luperci pn
Lupercio Lupercius
Prenom masculí

Luperi pn
Luperio
Prenom masculí

Lupí pn
Lupino
Prenom masculí

Luter pn
Lutero
Prenom masculí

Lutgard pn
Lutgardo
Prenom masculí

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Luxemburgo
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Líbano
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Libia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ pn
Lidia
Prenom femení

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Macao

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Macedonia
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Macedonia del Norte
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagascar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrid

Mafalda /maˈfaɫ.da/ /məˈfaɫ.də/ pn
Mafalda
Prenom femení

Magalí pn
Magalí
Prenom femení

Magda pn
Magda
Prenom femení

Magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ pn
Magdalena
Prenom femení

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Maguncia

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Malaui
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ pn
Maldivas
Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Mali pn
Mali
Estat de l’Àfrica occidental, fronterer amb Mauritània, Algèria, el Níger, Burkina Faso, la Costa d'Ivori, Guinea i el Senegal. El nom oficial és República de Mali.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Mallorca

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ pn
Malasia
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Man /ˈman/ pn
Isla de Man

Manela /maˈnɛ.ɫa/ /maˈnɛ.ɫɛ/ /məˈnɛ.ɫə/ pn
Manuela

Manuel /ma.nuˈɛɫ/ /mə.nuˈɛɫ/ pn
Manuel
Prenom masculí

Marc /ˈmark/ pn
Marco Marcos

Marcel /maɾˈsɛɫ/ /mərˈsɛɫ/ pn
Marcelo
Prenom masculí

Marcel·la /marˈsɛɫ.ɫa/ /maɾˈsɛ.ɫa/ /maɾˈsɛ.ɫɛ/ /maɾˈsɛɫ.ɫa/ /mərˈsɛ.ɫə/ /mərˈsɛɫ.ɫə/ /məɾˈsɛɫ.ɫə/ pn
Marcela
Prenom femení

Marcel·lí /maɾ.seɫˈɫi/ /maɾ.seˈɫi/ /mər.səɫˈɫi/ /mər.səˈɫi/ /məɾ.səɫˈɫi/ pn
Marcelino

Marcèl·lia /maɾˈsɛ.ɫi.a/ /maɾˈsɛɫ.ɫi.a/ /mərˈsɛ.ɫi.ə/ /mərˈsɛɫ.ɫi.ə/ /məɾˈsɛɫ.ɫi.ə/ pn
Marcelia
Prenom femení

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
María
Prenom femení d’origen cristià

Maria Anna pn
Maria Ana
Prenom femení

Marianna /ma.ɾiˈan.na/ /mə.ɾiˈan.nə/ pn
Mariana
Prenom femení

Marica /maˈɾi.ka/ /məˈɾi.kə/ pn
Marica
Prenom femení

Marina /məˈɾi.nə/ pn
Marina
Prenom femení

Marion pn
Marion
Prenom femení

Mariona /ma.ɾiˈo.na/ /mə.ɾiˈo.nə/ pn
Maruja
Prenom femení

Marisol pn
Marisol
Prenom femení

Marlena /marˈɫɛ.na/ /maɾˈɫɛ.na/ /maɾˈɫɛ.nɛ/ /mərˈɫɛ.nə/ pn
Marlena
Prenom femení

Marroc /məˈrɔk/ pn
Marruecos
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Marrakech

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marsella

Mart pn
Marte
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Marta /ˈmar.tə/ pn
Marta
Prenom femení

Martanna /maɾˈtan.na/ /mərˈtan.nə/ pn
Martana
Prenom femení

Martina /maɾˈti.na/ /mərˈti.nə/ pn
Martina
Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinica

Martiriana pn
Martiriana
Prenom femení

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Martín

Maruja pn
Maruja
Prenom femení

Maruxa pn
Maruja
Prenom femení

Marçal /maɾˈsaɫ/ /mərˈsaɫ/ pn
Marcial

Matea /məˈte.a/ /məˈte.ə/ pn
Matea
Prenom femení

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Mateo
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matilde pn
Matilde
Prenom femení

Matrona pn
Matrona
Prenom femení

Maturina pn
Maturina
Prenom femení

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
Matusalén Mathusalam

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Mauricio
Prenom masculí
Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauritania
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Maximilià /mak.si.mi.ɫiˈa/ /mək.si.mi.ɫiˈa/ pn
Maximilano

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Mayotte

Maó /maˈo/ /məˈo/ /ˈmo/ pn
Mahón

Medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ pn
Medusa

Melcior /meɫ.siˈo/ /meɫ.siˈoɾ/ /məɫ.siˈo/ pn
Melchor

Meler /meˈɫe/ /meˈɫeɾ/ /məˈɫe/ pn
Melero
Cognom d’origen d’ofici

Melis /ˈmɛ.ɫis/ pn
Meliso
Prenom masculí

Melissa pn
Melisa
Prenom femení

Melquisedec pn
Melquisedec
Prenom masculí

Millars /miˈʎas/ /miˈʎaɾs/ pn
Millares
Municipi del Canal de Navarrés situat al sud-oest de València.
Mijares
(amb article) Riu que neix a la serra de Gúdar (Terol), recorre l’Alt Millars i la Plana Baixa, i desemboca entre Almassora i Borriana.

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Miguel
Prenom masculí d’origen hebreu

Mireia /miˈɾɛ.ja/ /miˈɾɛ.jə/ /miˈɾɛ.jɛ/ pn
Mireya

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Misisipi Misisipí

Mitridates /mi.tɾiˈða.tes/ /mi.tɾiˈða.təs/ pn
Mithridates

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldavia
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ pn
Molinero
Cognom d’origen d’ofici

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolia
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montreal

Montecarlo /ˌmon.teˈkaɾ.ɫo/ /ˌmon.təˈkar.ɫo/ pn
Montecarlo

Montenegro pn
Montenegro

Montevideo /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.βiˈðe.o/ pn
Montevideo

Montfort /moɱˈfɔɾt/ /muɱˈfɔrt/ pn
}}
Municipi del Vinalopó Mitjà, situat a l’est de Novelda.

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moscú

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambique
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Myanmar
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Màxim /ˈmak.sim/ pn
Máximo
Prenom masculí

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
México Méjico
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Mónaco
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Múnic /ˈmu.nik/ pn
Múnich

NASA /ˈna.za/ /ˈna.zə/ acronym
NASA

NEE acronym
NEE

Na article
Doña

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Navidad
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Nagorno-Karabakh pn
Nagorno-Karabaj

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
Napoleón

Nasi /ˈna.zi/ pn
Nacho

Natzaret /na.d͡zaˈɾet/ /nə.d͡zəˈɾɛt/ pn
Nazaret

Natzari pn
Nazario
Prenom masculí

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Naüm /naˈum/ /nəˈum/ pn
Nahún
Prenom masculí

Neftalí pn
Neftalí
Prenom masculí

Nemesi /neˈmɛ.zi/ /nəˈmɛ.zi/ pn
Nemesio
Prenom masculí

Nemesià /ne.me.siˈa/ /nə.mə.siˈa/ pn
Nemesiano
Prenom masculí

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Nepal
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ pn
Nicaragua
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nicodem pn
Nicodemo
Prenom masculí

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Nicolás
Prenom masculí

Nicòmac pn
Nicómaco
Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Nicosia

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigeria
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Nilo
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.
Prenom masculí

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niue

Noemí /no.eˈmi/ /no.əˈmi/ /nu.əˈmi/ pn
Noemí

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Noruega
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Nueva Caledonia

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Nueva Zelanda
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Novetlè /novelˈlɛ/ pn
Novelé
Municipi de la Costera.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Núremberg

Níger /ˈni.ʒer/ /ˈni.ʒər/ pn
Níger
Estat africà fronterer amb Nigèria, Benín, Burkina Faso, Mali, Algèria, Líbia i el Txad. El nom oficial és República del Níger.

ONU /ˈɔ.nu/ acronym
ONU

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
OTAN

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odesa

Oleguer /o.ɫeˈɣe/ /o.ɫeˈɣeɾ/ /o.ɫəˈɣe/ /u.ɫəˈɣe/ pn
Olegario

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Oliverio
Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Omán
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ pn
Orinoco
Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Oriola /o.ɾiˈɔ.ɫa/ /o.ɾiˈɔ.ɫɔ/ /o.ɾiˈɔ.ɫə/ /u.ɾiˈɔ.ɫə/ pn
Orihuela

Oriònids /o.ɾiˈɔ.nits/ /u.ɾiˈɔ.nits/ pn
Oriónidas

Orà /oˈɾa/ /uˈɾa/ pn
Orán

Osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ pn
Huesca

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

PAP acronym
PAP

PCR /ˌpeˌseˈe.ra/ /ˌpeˌseˈe.rə/ acronym
PCR

PEI acronym
PEI

PEL acronym
PEL

PIB /ˈpip/ acronym
PIB

PIME /ˈpi.me/ /ˈpi.mə/ acronym
pyme

PMF /ˌpeˌe.maˈe.fa/ /ˌpeˌe.məˈe.fə/ acronym
PMF

PP acronym
PP

PSOE /ˌpeˈzo.e/ /ˌpeˈzo.ə/ acronym
PSOE

PSUC /peˈzuk/ acronym
PSUC

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistán Paquistán
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palaos
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Palmira pn
Palmira
(història) Ciutat antiga de Síria
Prenom femení

Paloma pn
Paloma
Prenom femení

Pamela /paˈmɛ.la/ /pəˈmɛ.ɫə/ pn
Pamela
Prenom femení

Pamfanera pn
Panfanera
Prenom femení

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panamá
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Papúa Nueva Guinea

Paraguai /pə.ɾəˈɣwaj/ pn
Paraguay
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Bolívia, el Brasil i l'Argentina.

Partènope /paɾˈtɛ.no.pe/ /pərˈtɛ.nu.pə/ pn
Parténope

París /paˈɾis/ pn
París

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Pascua

Pasqual /pasˈkwaɫ/ /pəsˈkwaɫ/ pn
Pascual
Prenom masculí

Pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ pn
Pastor
Cognom d’origen d'ofici

Pau /ˈpaw/ pn
Pablo

País Basc pn
País Vasco

País Valencià pn
País Valenciano

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Países Bajos
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ pn
Países Catalanes

Paüls /paˈuɫs/ /pəˈuɫs/ pn
Laspaúles
(amb article) Municipi de la Baixa Ribagorça situat al nord-oest del Pont de Suert.

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Piscis

Penèlope /peˈnɛ.ɫo.pe/ /pəˈnɛ.ɫo.pə/ /pəˈnɛ.ɫu.pə/ pn
Penélope

Pequín /peˈkin/ pn
Pekín

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Pedro

Peret /peˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ pn
Perico

Perpinyà /peɾ.piˈɲa/ /pər.piˈɲa/ pn
Perpiñán

Perseids /peɾˈsɛjts/ /pərˈsɛjts/ pn
Perseidas

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Perseo

Perú /pəˈɾu/ pn
Perú
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ pn
Pilar

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Pirineos

Pitarc /piˈtark/ pn
Pitarque
Municipi de la província de Terol en el Maestrat aragonès.

Pitcairn /ˈpik.kəjɾn/ /ˈpit.kajɾn/ /ˈpit.kəjrn/ pn
Pitcairn

Plutó /pɫuˈto/ pn
Plutón

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polinesia

Polinèsia Francesa pn
Polinesia Francesa

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polonia
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Pomona /poˈmo.na/ /poˈmo.nə/ /puˈmo.nə/ pn
Pomona

Pompeu /pomˈpew/ /pomˈpəw/ /pumˈpɛw/ pn
Pompeyo
Prenom masculí

Ponç /ˈpɔns/ pn
Poncio
Prenom masculí

Porto /ˈpɔr.tu/ /ˈpɔɾ.to/ pn
Oporto

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugal
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Potries /poˈtɾi.es/ /poˈtɾi.es/ /poˈtɾi.əs/ /puˈtɾi.əs/ pn
Potríes
Municipi de la Safor.

Prilep /ˈpɾi.ɫep/ /ˈpɾi.ɫəp/ pn
Prilep

Programa per a l'Avaluació Internacional d'Alumnes pn
Programa para la Evaluación Internacional de Estudiantes

Prosèrpina /pɾoˈzɛɾ.pi.na/ /pɾoˈzɛɾ.pi.nə/ /pɾuˈzɛr.pi.nə/ pn
Proserpina

Prudenci /pɾuˈðɛn.si/ pn
Prudencio

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Ptolomeo

Puerto Rico pn
Puerto Rico
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pàmfil pn
Pánfilo
Prenom masculí

Pàmfila pn
Pánfila
Prenom femení

Pèricles pn
Pericles

QI /ˌkuˈi/ acronym
CI
Sigles de quocient intel·lectual.

Qatar /kəˈtar/ pn
Catar
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quadràntids /kwaˈðɾan.tits/ /kwəˈðɾan.tits/ pn
Cuadrántidas

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
Cuaresma

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Quebec

Quintí /kinˈti/ pn
Quintín

Quiró /kiˈɾo/ pn
Quirón
(astronomia) Cos celeste en òrbita entre Saturn i Urà.

R+D acronym
I+D

R+D+I acronym
I+D+i

Rafel /raˈfɛɫ/ /rəˈfɛɫ/ pn
Rafael

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ pn
Ramón Raimundo
Prenom masculí d’origen germànic

Randolfa pn
Randolfa
Prenom femení d’origen germànic

Raquel pn
Raquel
Prenom femení

Raquildis pn
Raquildis
Prenom femení d’origen germànic

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Ratisbona

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ pn
Raúl

Rea pn
Rea
Prenom femení

Rebeca /reˈβe.ka/ /rəˈβɛ.kə/ pn
Rebeca
Prenom femení

Recared pn
Recaredo
Prenom masculí

Regina /reˈd͡ʒi.na/ /rəˈʒi.nə/ pn
Regina
Prenom femení

Reginald /re.d͡ʒiˈnaɫ/ /re.d͡ʒiˈnaɫt/ /re.ʒiˈnaɫ/ /rə.ʒiˈnaɫ/ /rə.ʒiˈnaɫt/ pn
Reginaldo
Prenom masculí

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Reino Unido
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reinald /rejˈnaɫ/ /rejˈnaɫt/ /rəjˈnaɫ/ /rəjˈnaɫt/ pn
Reinaldo

Reis d'Orient pn
Reyes Magos

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
República Centroafricana
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
República Democrática del Congo
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

República Dominicana pn
República Dominicana
Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

República del Congo pn
República del Congo
Estat africà fronterer amb el Gabon, el Camerun, la República Centreafricana, la República Democràtica del Congo i amb Angola, per l'enclavament de Cabinda, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni afegits.

Ricard /riˈkart/ pn
Ricardo

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Riga

Rin /ˈrin/ pn
Rin

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Roberto
Prenom masculí d’origen germànic

Rodoberta pn
Rodoberta
Prenom femení d’origen germànic

Rodolfa pn
Rodolfa
Prenom femení d’origen germànic

Rogaciana pn
Rogaciana
Prenom femení

Rogada pn
Rogada
Prenom femení

Roger /roˈd͡ʒeɾ/ /roˈʒe/ /ruˈʒe/ pn
Rogelio
Prenom masculí d’origen germànic

Rogera pn
Rogelia
Prenom femení d’origen germànic

Rogàcia /roˈɣa.si.a/ /ruˈɣa.si.ə/ pn
Rogacia
Prenom femení

Roma /ˈro.ma/ pn
Roma
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Rumanía Rumania
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Romanya /roˈma.ɲa/ /roˈma.ɲə/ /ruˈma.ɲə/ pn
Romaña

Romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ pn
Romeo
Prenom masculí

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ pn
Rosa
Prenom femení

Rosalia /ro.zaˈɫi.a/ /ro.zəˈɫi.ə/ /ru.zəˈɫi.ə/ pn
Rosalía

Rossend /roˈsen/ /roˈsent/ /roˈsənt/ /ruˈsɛn/ pn
Rosendo

Ruanda pn
Ruanda
Estat africà fronterer amb Uganda, Burundi, Tanzània i la República Democràtica del Congo; el nom oficial és República de Ruanda.

Rubèn pn
Rubén

Rutília /ruˈti.ɫi.a/ /ruˈti.ɫi.ə/ pn
Rutilia
Prenom femení

Ròmul /ˈrɔ.muɫ/ pn
Rómulo

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Rusia
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

SD acronym
SD

Sabel pn
Sabel
Prenom femení

Sabina pn
Sabina
Prenom femení

Sabinià /sa.βi.niˈa/ /sə.βi.niˈa/ pn
Sabiniano
Prenom masculí

Sabí pn
Sabino
Prenom masculí

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Sagitario

Saint Kitts i Nevis /ˌsɛŋ.kid͡z.iˈnɛ.vis/ /ˌsɛŋ.kid͡z.iˈnɛ.vis/ /ˌsɛŋ.kid͡z.iˈnɛ.βis/ pn
San Cristóbal y Nieves
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Saint Kitts i Nevis, a més d'un illot, Sombrero. El nom complet és Federació de Saint Christopher i Nevis.

Saint Lucia /ˌsɛnˈlu.ʃjə/ pn
Santa Lucía

Saint Vincent i les Grenadines /ˌsɛmˌbin.sen.ti.ɫez.ɣɾe.naˈði.nes/ /ˌsɛmˌbin.sən.ti.ɫəz.ɡɾə.nəˈði.nəs/ /ˌsɛɱˌvin.sen.ti.ɫez.ɣɾe.naˈði.nes/ /ˌsɛɱˌvin.sən.ti.ɫəz.ɣɾə.nəˈði.nəs/ pn
San Vicente y las Granadinas
Estat americà de les Antilles que ocupa la meitat nord de l'arxipèlag de les Grenadines i l'illa de Saint Vincent.

Saint-Barthélemy pn
San Bartolomé

Saint-Pierre-et-Miquelon pn
San Pedro y Miquelón

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ pn
Islas Salomón
Estat independent oceànic que ocupa bona part de l'arxipèlag de les illes Salomó i d'altres illes i illots propers.
Salomón
Prenom masculí

Salvi /ˈsaɫ.vi/ /ˈsaɫ.vi/ /ˈsaɫ.βi/ pn
Salvio
Prenom masculí

Samoa /səˈmo.ə/ pn
Samoa

Samoa Nord-americana pn
Samoa Americana

San Francisco /ˌsaɱ.fɾanˈsis.ko/ pn
San Francisco

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marino
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sandra /ˈsan.dɾa/ /ˈsan.dɾə/ n
Sandra

Santiago pn
Jacobo

Sanç /ˈsans/ pn
Sancho
(històric) Prenom masculí

Sao Tomé i Príncipe /sə.o /sə.u pn
Santo Tomé y Príncipe
Estat africà que ocupa les illes atlàntiques de Sao Tomé i Príncipe a més de diversos illots. El nom oficial és República Democràtica de Sao Tomé i Príncipe.

Sara pn
Sara

Saragossa /sə.ɾəˈɣo.sə/ pn
Zaragoza

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ pn
Sastre
Cognom d’origen d’ofici

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Sajonia

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Sebastián
Prenom masculí

Segismunda pn
Segismunda
Prenom femení

Sem /ˈsem/ /ˈsəm/ /ˈsɛm/ pn
Sem
Fill de Noè, ancestre mític dels semites.

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Señor

Sergi /ˈsɛr.ʒi/ /ˈsɛɾ.d͡ʒi/ pn
Sergio

Servi pn
Servio
Prenom masculí

Servidéu pn
Servideo
Prenom masculí

Servià /seɾ.viˈa/ /seɾ.βiˈa/ /sər.biˈa/ /səɾ.viˈa/ pn
Serviano
Prenom masculí

Setmana Santa pn
Semana Santa

Sever pn
Severo
Prenom masculí

Severià /se.ve.ɾiˈa/ /se.βe.ɾiˈa/ /sə.və.ɾiˈa/ /sə.βə.ɾiˈa/ pn
Severiano
Prenom masculí

Severí pn
Severino
Prenom masculí

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ pn
Seychelles
Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Seúl

Shanghai /ʃaŋˈhaj/ /ʃaŋˈɡaj/ /ʃəŋˈhaj/ /ʃəŋˈɡaj/ pn
Shanghái

Sici pn
Scicio
Prenom masculí d’origen germànic

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sicilia

Sierra Leone pn
Sierra Leona
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Sig pn
Sicio
Prenom masculí d’origen germànic

Sigfrid /sikˈfɾit/ pn
Sigfrido
Prenom masculí d’origen germànic

Sigmon pn
Sigmundo
Prenom masculí d’origen germànic

Silas pn
Silas
Prenom masculí

Silenciari pn
Silenciario
Prenom masculí

Silveri pn
Silverio
Prenom masculí

Silvestre /siɫˈves.tɾe/ /siɫˈves.tɾə/ /siɫˈβes.tɾe/ /siɫˈβes.tɾə/ pn
Silvestre
Prenom masculí

Silvi pn
Silvio
Prenom masculí

Silvà /siɫˈva/ /siɫˈva/ /siɫˈβa/ pn
Silvano
Prenom masculí

Silví pn
Silvino
Prenom masculí

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Silesia

Simona /siˈmo.na/ /siˈmo.nə/ pn
Simona
Prenom femení

Simó /siˈmo/ pn
Simón
Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Singapur
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Sogorb /soˈɣɔɾp/ /suˈɣɔrp/ pn
Segorbe

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Sol
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Somalia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Sri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Succés pn
Suceso
Prenom masculí

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Sudáfrica
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Sudán
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Sudán del Sur
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Sulpici pn
Sulpicio
Prenom masculí

Surinam pn
Surinam
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Susanna /suˈzan.na/ /suˈzan.nə/ pn
Susana

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Suecia
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Suiza
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Suazilandia
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Sáhara Sahara

Sàhara Occidental pn
Sahara Occidental

Sèfora pn
Séfora
Prenom femení

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbia

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Siria
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Sísif /ˈsi.zif/ pn
Sísifo

TC acronym
TC

TDA /ˌteˌðeˈa/ acronym
TDA

TDAH acronym
TDAH

TEA acronym
TEA

TIC /ˈtik/ acronym
TIC
Sigles de tecnologies de la informació i la comunicació.

TV /ˌteˈve/ /ˌteˈve/ /ˌteˈβe/ acronym
TV

Tacià /ta.siˈa/ /tə.siˈa/ pn
Taciano
Prenom masculí

Tadeu pn
Tadeo
Prenom masculí

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tayikistán
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Tailandia
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Taiwán
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Tancred pn
Tancredo
Prenom masculí

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzania
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Tarasi /taˈɾa.zi/ /təˈɾa.zi/ pn
Tarasio
Prenom masculí

Tarquini /taɾˈki.ni/ /tərˈki.ni/ pn
Tarquinio
Prenom masculí

Tarquínia /taɾˈki.ni.a/ /tərˈki.ni.ə/ pn
Tarquinia
Prenom femení

Taràsia /taˈɾa.zi.a/ /təˈɾa.zi.ə/ pn
Tarasia
Prenom femení

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Tauro

Terenci /teˈɾɛn.si/ /təˈɾen.si/ /təˈɾɛn.si/ pn
Terencio

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ pn
Teresa

Terol /teˈɾɔɫ/ /təˈɾɔɫ/ pn
Teruel

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Tierra
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Thor

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tíbet

Timor Oriental /tiˌmor.u.ɾi.ənˈtaɫ/ /tiˌmoɾ.o.ɾi.ənˈtaɫ/ pn
Timor Oriental
Estat asiàtic que ocupa l'est de l'illa de Timor, les illes Atauro i Jaco i l'enclavament a l'oest de l'illa anomenat Oecussi-Ambeno. És fronterer amb Indonèsia i costaner amb el mar de Timor i el mar de Savu. El nom complet és República Democràtica de Timor Oriental.

Timoteu pn
Timoteo
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Togo pn
Togo
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Tokelau

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ pn
Toulouse

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Tomás
Prenom masculí

Tonga /ˈtoŋ.ɡə/ pn
Tonga
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Tonga.

Transdnièster /tɾanz.niˈɛs.teɾ/ /tɾənz.niˈɛs.tər/ pn
Transnistria

Trinitat i Tobago pn
Trinidad y Tobago
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Trèveris /ˈtɾɛ.ve.ɾis/ /ˈtɾɛ.və.ɾis/ /ˈtɾɛ.βe.ɾis/ /ˈtɾɛ.βə.ɾis/ pn
Tréveris

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Túnez
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmenistán
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Turquía
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Turingia

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Chad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
República Checa
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

UCD /u.seˈðe/ /u.səˈðe/ acronym
UCD

UCI /ˈu.si/ acronym
UCI

UE acronym
EU UE

UEFA /uˈe.fa/ acronym
UEFA

UNESCO /uˈnes.ko/ acronym
UNESCO

URSS /ˈurs/ acronym
URSS

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ucrania
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ pn
Uganda
Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai pn
Uruguay

Urània /uˈɾa.ni.a/ /uˈɾa.ni.ə/ pn
Urania

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Uzbekistán
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

VOS acronym
VOS

Vall d'Alcalà pn
Alcalá de la Chovada
Municipi de la Marina Alta.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Valencia

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Valonia

Vanuatu /ba.nuˈa.tu/ /bə.nuˈa.tu/ /va.nuˈa.tu/ /və.nuˈa.tu/ pn
Vanuatu
Arxipèlag i estat oceànic format per diverses illes i illots i que està situat al nord-est de Nova Caledònia, a l'oest de Fiji i al sud de les Illes Salomó. El nom oficial és República de Vanuatu.

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Varsovia

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vaticano

Veda /ˈbe.ða/ /ˈbe.ðə/ /ˈve.ða/ /ˈve.ðə/ pn
Veda
Llibre sagrat de la tradició cultural dels hindús, la revelació divina.

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Venezuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Cenicienta

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Venus

Vera /ˈbe.ɾa/ /ˈbe.ɾə/ /ˈve.ɾa/ /ˈve.ɾə/ pn
Vera

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Virgo Virgen
La Verge Maria, Mare de Déu.
Virgo
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Verònica /beˈɾɔ.ni.ka/ /bəˈɾɔ.ni.kə/ /veˈɾɔ.ni.ka/ /vəˈɾɔ.ni.kə/ pn
Verónica
Prenom femení

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wikcionario

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Vicente
Prenom masculí d’origen llatí

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Victoria
Prenom femení

Vidal /biˈðaɫ/ /viˈðaɫ/ /viˈðaɫ/ pn
Vidal
Prenom masculí

Viella /biˈe.ʎa/ /biˈe.ʎə/ /viˈe.ʎa/ /viˈe.ʎə/ pn
Viella

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Viena

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vietnam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Violeta /bi.oˈɫe.ta/ /bi.uˈɫɛ.tə/ /vi.oˈɫe.ta/ /vi.oˈɫə.tə/ /vi.uˈɫɛ.tə/ pn
Violeta

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedia

Víctor /ˈbik.tor/ /ˈbik.toɾ/ /ˈbik.tur/ /ˈvik.toɾ/ /ˈvik.tur/ pn
Víctor

Walda /ˈwaɫ.da/ /ˈwaɫ.də/ pn
Walda
Prenom femení d’origen germànic

Wallis i Futuna pn
Wallis y Futuna

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
Javier

Xera /ˈt͡ʃe.ɾa/ /ˈʃe.ɾə/ pn
Chera

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Chile
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
China

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Chipre
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Chipre del Norte

Xirivella /t͡ʃi.ɾiˈve.ʎa/ /t͡ʃi.ɾiˈβe.ʎa/ /ʃi.ɾiˈve.ʎə/ /ʃi.ɾiˈβe.ʎə/ pn
Chirivella
Municipi de l'Horta Oest.

Xiva /ˈt͡ʃi.va/ /ˈt͡ʃi.βa/ /ˈʃi.və/ /ˈʃi.βə/ pn
Chiva
Municipi de la Foia de Bunyol.
Poble agregat a Morella (els Ports).

Xiva de Bunyol pn
Chiva de Buñol
Xiva (la Foia de Bunyol)

Xiva de Morella pn
Chiva de Morella
Poble agregat a Morella (els Ports).

Xixona /ʃiˈʃo.na/ /ʃiˈʃo.nə/ pn
Jijona
Municipi de l'Alacantí.

Xodos /ˈʃo.ðos/ /ˈʃo.ðus/ pn
Chodos
Municipi de l'Alcalatén.

Xulilla /t͡ʃuˈɫi.ʎa/ /ʃuˈɫi.ʎə/ pn
Chulilla
Municipi dels Serrans.

Xóvar /ˈt͡ʃo.vaɾ/ /ˈt͡ʃo.βar/ /ˈt͡ʃo.βaɾ/ /ˈʃo.vəɾ/ /ˈʃo.βər/ pn
Chóvar
Municipi de l'Alt Palància.

ZDP acronym
ZDP

Zafir pn
Zafiro
Prenom femení

Zaida pn
Zaida
Prenom femení

Zarra /ˈza.ra/ /ˈza.rə/ pn
Zarra
Municipi de la Vall de Cofrents.

Zaïra pn
Zaira
Prenom femení

Zimbàbue pn
Zimbabue

Zulima pn
Zulima
Prenom femení

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

Zúric /ˈzu.ɾik/ pn
Zúrich

a /a/ /ə/ preposition
a
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.
en
El temps en què és o s'esdevé alguna cosa.
El terme d'un període de temps.

a aferrapilla adv
a la arrebatiña

a baix adv
abajo

a bastament /a /ə adv
suficientemente

a bell ull adv
a ojo

a boca de canó /a /ə adj
a bocajarro
(waterpolo, futbol) Dit de la rematada efectuada des de molt a prop de la porteria.

a boca de canó /a /ə adv
a quemarropa
Dit d'un tret disparat amb la boca de foc de l'arma gairebé tocant l’objectiu.
a bocajarro
Sense mirament, sense pensar-ho.

a boca de fosc adv
al anochecer

a boca de nit adv
a boca de noche

a boqueta de nit adv
a boca de noche

a camp ras adv
al raso

a causa de preposition
a causa de

a collibè /aˌkɔ.ʎiˈβɛ/ /əˌkɔ.ʎiˈβɛ/ adv
a hombros

a consciència /a /ə adv
a conciencia

a contracor /a /ə adv
a regañadientes

a contrapèl /aˌkon.tɾaˈpɛɫ/ /əˌkɔn.tɾəˈpɛɫ/ adv
a contrapelo

a corre-cuita /aˌko.reˈkuj.ta/ /aˌko.reˈkwi.ta/ adv
deprisa y corriendo

a dojo /aˈðo.d͡ʒo/ /aˈðo.ʒo/ /əˈðo.ʒo/ /əˈðo.ʒu/ adv
a patadas

a dues Interjection
a las dos

a dues parets adj
a dos paredes

a entrada de fosc adv
al anochecer

a entrada de nit adv
al anochecer

a força de preposition
a fuerza de

a frec de roba adj
a quemarropa

a granel adv
a granel

a gratcient /aˌɣɾat.siˈen/ /aˌɣɾat.siˈent/ /əˌɣɾat.siˈen/ /əˌɣɾat.siˈent/ adv
a sabiendas

a hora foscant adv
al anochecer

a l'ample Interjection
ancho

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
al por mayor
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a l'inrevés /a /ə adv
al revés

a l'uníson /a /ə adv
al unísono

a la babalà /a.ɫa.ba.baˈɫa/ adv
a tontas y a locas

a la caiguda del dia adv
al anochecer

a la francesa adv
a la francesa
(irònicament) Sense acomiadar-se, discretament.

a la gatzoneta adv
en cuclillas

a la moda /a /ə adj
a la moda

a la quinta forca /a.ɫaˌkin.taˈfoɾ.ka/ adv
en el quinto pino

a les palpentes adv
a tientas
Guiant-se palpant a les fosques.

a lloure adv
a sus anchas

a mata-degolla /aˌma.ta.ðeˈɣɔ.ʎa/ /aˌma.ta.ðeˈɣɔ.ʎɔ/ /əˌma.tə.ðəˈɣɔ.ʎə/ adv
a sangre y fuego
Assaltar matant sense donar quarter.
a matar
(amb el verb estar) Dues parts, enfrontades amb gran enemistat.

a part adv
aparte

a peu de fàbrica adv
en fábrica

a pilota aturada adv
a balón parado

a plaer adv
a gusto

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ adv
poco a poco

a poqueta nit adv
a boca de noche

a portell adv
a tresbolillo

a posta adv
aposta

a preu fet adv
a destajo

a prop adv
cerca
A poca distància, espacial o temporal.

a prorrata adv
a prorrata

a pèl adv
al pelo
En la direcció inclinada del pèl.
en cueros
Tot nu
a pelo
Sense els guarniments habituals.

a quatre grapes adv
a gatas

a rebot Interjection
a rebote

a rebuf adv
a estela

a reveure Interjection
hasta la vista

a roda adv
a rueda

a rossegons /a.ro.seˈɣons/ /ə.ro.səˈɣons/ /ə.ru.səˈɣons/ adv
a rastras

a tot drap adv
a todo trapo

a trenc d'alba adv
al rayar el alba

a vegades adv
a veces

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ adj masc
aaleniano
Relatiu o pertanyent al període aalenià.

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ n masc
aaleniano
Primer estatge del juràssic mitjà, situat entre el toarcià i el bajocià.

abacallanar-se /a.ba.ka.ʎaˈnaɾ.se/ /ə.bə.kə.ʎə.nərˈsə/ /ə.bə.kə.ʎəˈnaɾ.sə/ /ə.βə.kə.ʎəˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abacallan abacallana abacallanada abacallanades abacallanam abacallanant abacallanar abacallanara abacallanaran abacallanarem abacallanaren abacallanares abacallanareu abacallanaria abacallanarien abacallanaries abacallanarà abacallanaràs abacallanaré abacallanaríem abacallanaríeu abacallanassen abacallanasses abacallanassin abacallanassis abacallanat abacallanats abacallanau abacallanava abacallanaven abacallanaves abacallane abacallanem abacallanen abacallanes abacallanessen abacallanesses abacallanessin abacallanessis abacallaneu abacallani abacallanin abacallanis abacallano abacallanà abacallanàrem abacallanàreu abacallanàs abacallanàssem abacallanàsseu abacallanàssim abacallanàssiu abacallanàvem abacallanàveu abacallanés abacallanéssem abacallanésseu abacallanéssim abacallanéssiu abacallaní bal bal (1) occ sept val v
apergaminarse

abacial /a.ba.siˈaɫ/ /ə.βə.siˈaɫ/ adj
abacial

abaciologi /a.ba.si.oˈɫɔ.d͡ʒi/ /a.βa.si.oˈɫɔ.ʒi/ /ə.bə.si.oˈɫɔ.ʒi/ /ə.bə.si.uˈɫɔ.ʒi/ /ə.βə.si.uˈɫɔ.ʒi/ n masc
abaciologio

abacomte /a.baˈkom.te/ /ə.βəˈkom.tə/ n masc
abacómite

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
abacá
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadal /a.baˈðaɫ/ /ə.βəˈðaɫ/ adj
abadengo

abadanar /a.ba.ðaˈnaɾ/ /a.βa.ðaˈna/ /ə.βə.ðəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abadan abadana abadanada abadanades abadanam abadanant abadanar abadanara abadanaran abadanarem abadanaren abadanares abadanareu abadanaria abadanarien abadanaries abadanarà abadanaràs abadanaré abadanaríem abadanaríeu abadanassen abadanasses abadanassin abadanassis abadanat abadanats abadanau abadanava abadanaven abadanaves abadane abadanem abadanen abadanes abadanessen abadanesses abadanessin abadanessis abadaneu abadani abadanin abadanis abadano abadanà abadanàrem abadanàreu abadanàs abadanàssem abadanàsseu abadanàssim abadanàssiu abadanàvem abadanàveu abadanés abadanéssem abadanésseu abadanéssim abadanéssiu abadaní bal bal (1) occ sept val v
abadanar
Convertir una pell en badana.

abadejo /a.baˈðe.d͡ʒo/ /a.βaˈðe.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒu/ /ə.βəˈðɛ.ʒu/ n masc
abadejo
Peix de l'ordre dels gadiformes, molt semblant al bacallà, però més petit (Pollachius pollachius).

abadenc /a.baˈðeŋk/ /a.βaˈðeŋ/ /ə.bəˈðəŋk/ /ə.bəˈðɛŋk/ /ə.βəˈðɛŋ/ adj masc
abacial

abadernar /a.ba.ðeɾˈnaɾ/ /a.βa.ðerˈna/ /a.βa.ðeɾˈna/ /ə.βə.ðərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abadern abaderna abadernada abadernades abadernam abadernant abadernar abadernara abadernaran abadernarem abadernaren abadernares abadernareu abadernaria abadernarien abadernaries abadernarà abadernaràs abadernaré abadernaríem abadernaríeu abadernassen abadernasses abadernassin abadernassis abadernat abadernats abadernau abadernava abadernaven abadernaves abaderne abadernem abadernen abadernes abadernessen abadernesses abadernessin abadernessis abaderneu abaderni abadernin abadernis abaderno abadernà abadernàrem abadernàreu abadernàs abadernàssem abadernàsseu abadernàssim abadernàssiu abadernàvem abadernàveu abadernés abadernéssem abadernésseu abadernéssim abadernéssiu abaderní bal bal (1) occ sept val v
abadernar

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
abadesa

abadia /a.baˈði.a/ n fem
abadía

abadiat /a.ba.ðiˈat/ /ə.βə.ðiˈat/ n masc
abadiado

abaixadura /a.baj.ʃaˈðu.ɾa/ /a.βa.ʃaˈðu.ɾa/ /a.βaj.ʃaˈðu.ɾa/ /ə.βə.ʃəˈðu.ɾə/ n fem
borra
Borra.

abaixament /a.baj.ʃaˈment/ /a.βa.ʃaˈmen/ /a.βaj.ʃaˈmen/ /ə.bə.ʃəˈmen/ /ə.bə.ʃəˈment/ n masc
tunda

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abaix abaixa abaixada abaixades abaixam abaixant abaixar abaixara abaixaran abaixarem abaixaren abaixares abaixareu abaixaria abaixarien abaixaries abaixarà abaixaràs abaixaré abaixaríem abaixaríeu abaixassen abaixasses abaixassin abaixassis abaixat abaixats abaixau abaixava abaixaven abaixaves abaixe abaixem abaixen abaixes abaixessen abaixesses abaixessin abaixessis abaixeu abaixi abaixin abaixis abaixo abaixà abaixàrem abaixàreu abaixàs abaixàssem abaixàsseu abaixàssim abaixàssiu abaixàvem abaixàveu abaixés abaixéssem abaixésseu abaixéssim abaixéssiu abaixí alg bal bal (1) occ sept val v
bajar
Posar quelcom més baix d'on és.
bajarse
Humiliar, fer perdre l'orgull o la dignitat.
(pronominal) Humiliar-se, perdre un mateix l'orgull o la dignitat.

abaixar-se els pantalons v
bajarse los pantalones
Cedir deshonrosament.

abaixat /a.bajˈʃat/ /a.βajˈʃat/ /a.βaˈʃat/ /ə.βəˈʃat/ adj masc
tundido

abalançar /a.ba.ɫanˈsaɾ/ /a.βa.ɫanˈsa/ /ə.βə.ɫənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abalance abalancem abalancen abalances abalancessen abalancesses abalancessin abalancessis abalanceu abalanci abalancin abalancis abalancés abalancéssem abalancésseu abalancéssim abalancéssiu abalancí abalanç abalança abalançada abalançades abalançam abalançant abalançar abalançara abalançaran abalançarem abalançaren abalançares abalançareu abalançaria abalançarien abalançaries abalançarà abalançaràs abalançaré abalançaríem abalançaríeu abalançassen abalançasses abalançassin abalançassis abalançat abalançats abalançau abalançava abalançaven abalançaves abalanço abalançà abalançàrem abalançàreu abalançàs abalançàssem abalançàsseu abalançàssim abalançàssiu abalançàvem abalançàveu bal bal (1) occ sept val v
abalanzar
Posar les balances al fi, afinar-les.
abalanzarse
(pronominal) Inclinar-se alguna cosa perdent la seva posició natural.
(pronominal) Escometre a algú o a alguna cosa tirant-se al damunt.

abalienació /a.pa.ɫi.e.na.siˈo/ /a.βa.ɫi.e.na.siˈo/ /ə.pə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
abalienación

abalisar /a.ba.ɫiˈzaɾ/ /a.βa.ɫiˈza/ /ə.βə.ɫiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abalisa abalisada abalisades abalisam abalisant abalisar abalisara abalisaran abalisarem abalisaren abalisares abalisareu abalisaria abalisarien abalisaries abalisarà abalisaràs abalisaré abalisaríem abalisaríeu abalisassen abalisasses abalisassin abalisassis abalisat abalisats abalisau abalisava abalisaven abalisaves abalise abalisem abalisen abalises abalisessen abalisesses abalisessin abalisessis abaliseu abalisi abalisin abalisis abaliso abalisà abalisàrem abalisàreu abalisàs abalisàssem abalisàsseu abalisàssim abalisàssiu abalisàvem abalisàveu abalisés abaliséssem abalisésseu abaliséssim abaliséssiu abalisí abalís bal bal (1) occ sept val v
abalizar lay down

aballestar /a.ba.ʎesˈtaɾ/ /a.βa.ʎesˈta/ /ə.βə.ʎəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aballest aballesta aballestada aballestades aballestam aballestant aballestar aballestara aballestaran aballestarem aballestaren aballestares aballestareu aballestaria aballestarien aballestaries aballestarà aballestaràs aballestaré aballestaríem aballestaríeu aballestassen aballestasses aballestassin aballestassis aballestat aballestats aballestau aballestava aballestaven aballestaves aballeste aballestem aballesten aballestes aballestessen aballestesses aballestessin aballestessis aballesteu aballesti aballestin aballestis aballesto aballestà aballestàrem aballestàreu aballestàs aballestàssem aballestàsseu aballestàssim aballestàssiu aballestàvem aballestàveu aballestés aballestéssem aballestésseu aballestéssim aballestéssiu aballestí bal bal (1) occ sept val v
aballestar

abaltir /a.baɫˈtiɾ/ /a.βaɫˈti/ abalteix abalteixen abalteixes abalteixi abalteixin abalteixis abalteixo abaltesc abaltesqui abaltesquin abaltesquis abaltia abaltida abaltides abaltien abalties abaltiguem abaltigueu abaltim abaltint abaltir abaltira abaltiran abaltirem abaltiren abaltires abaltireu abaltiria abaltirien abaltiries abaltirà abaltiràs abaltiré abaltiríem abaltiríeu abaltisc abaltisca abaltisquen abaltisques abaltissen abaltisses abaltissin abaltissis abaltit abaltits abaltiu abaltix abaltixen abaltixes abaltixo abaltí abaltíem abaltíeu abaltírem abaltíreu abaltís abaltíssem abaltísseu abaltíssim abaltíssiu bal n-occ occ sept val v
adormecer

abancalar /a.baŋ.kaˈɫaɾ/ /a.βaŋ.kaˈɫa/ /ə.βəŋ.kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abancal abancala abancalada abancalades abancalam abancalant abancalar abancalara abancalaran abancalarem abancalaren abancalares abancalareu abancalaria abancalarien abancalaries abancalarà abancalaràs abancalaré abancalaríem abancalaríeu abancalassen abancalasses abancalassin abancalassis abancalat abancalats abancalau abancalava abancalaven abancalaves abancale abancalem abancalen abancales abancalessen abancalesses abancalessin abancalessis abancaleu abancali abancalin abancalis abancalo abancalà abancalàrem abancalàreu abancalàs abancalàssem abancalàsseu abancalàssim abancalàssiu abancalàvem abancalàveu abancalés abancaléssem abancalésseu abancaléssim abancaléssiu abancalí bal bal (1) occ sept val v
abancalar

abanderar /a.ban.deˈɾaɾ/ /a.βan.deˈɾa/ /ə.βən.dəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abander abandera abanderada abanderades abanderam abanderant abanderar abanderara abanderaran abanderarem abanderaren abanderares abanderareu abanderaria abanderarien abanderaries abanderarà abanderaràs abanderaré abanderaríem abanderaríeu abanderassen abanderasses abanderassin abanderassis abanderat abanderats abanderau abanderava abanderaven abanderaves abandere abanderem abanderen abanderes abanderessen abanderesses abanderessin abanderessis abandereu abanderi abanderin abanderis abandero abanderà abanderàrem abanderàreu abanderàs abanderàssem abanderàsseu abanderàssim abanderàssiu abanderàvem abanderàveu abanderés abanderéssem abanderésseu abanderéssim abanderéssiu abanderí alg bal bal (1) occ sept val v
abanderar
Proveir de bandera un lloc, una organització, etc.

abandonadament /a.ban.doˌna.ðaˈment/ /a.βan.doˌna.ðaˈmen/ /ə.bən.doˌna.ðəˈment/ /ə.bən.duˌna.ðəˈmen/ /ə.βən.duˌna.ðəˈmen/ adv
abandonadamente

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abandon abandona abandonada abandonades abandonam abandonant abandonar abandonara abandonaran abandonarem abandonaren abandonares abandonareu abandonaria abandonarien abandonaries abandonarà abandonaràs abandonaré abandonaríem abandonaríeu abandonassen abandonasses abandonassin abandonassis abandonat abandonats abandonau abandonava abandonaven abandonaves abandone abandonem abandonen abandones abandonessen abandonesses abandonessin abandonessis abandoneu abandoni abandonin abandonis abandono abandonà abandonàrem abandonàreu abandonàs abandonàssem abandonàsseu abandonàssim abandonàssiu abandonàvem abandonàveu abandonés abandonéssem abandonésseu abandonéssim abandonéssiu abandoní alg bal bal (1) occ sept val v
abandonar
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.
baldonar
Dir fàstics a algú.
abaratar
Donar per menys preu alguna cosa.
abandonarse
Perdre els ànims, desanimar-se.
No cuidar de les seves obligacions o interessos.
abandonarse envilecerse
(pronominal) menysprear-se, envilir-se.

abandó /a.banˈdo/ n masc
abandono

abandó escolar n masc
abandono escolar

abans /aˈbans/ adv
antes

abans-d'ahir /aˌbanz.ðaˈiɾ/ /aˌβanz.ðaˈi/ /əˌβanz.dəˈi/ adv
anteayer

abans-d'ahir l'altre adv
trasanteayer

abaratir /a.ba.ɾaˈtiɾ/ /a.βa.ɾaˈti/ abarateix abarateixen abarateixes abarateixi abarateixin abarateixis abarateixo abaratesc abaratesqui abaratesquin abaratesquis abaratia abaratida abaratides abaratien abaraties abaratiguem abaratigueu abaratim abaratint abaratir abaratira abaratiran abaratirem abaratiren abaratires abaratireu abaratiria abaratirien abaratiries abaratirà abaratiràs abaratiré abaratiríem abaratiríeu abaratisc abaratisca abaratisquen abaratisques abaratissen abaratisses abaratissin abaratissis abaratit abaratits abaratiu abaratix abaratixen abaratixes abaratixo abaratí abaratíem abaratíeu abaratírem abaratíreu abaratís abaratíssem abaratísseu abaratíssim abaratíssiu bal n-occ occ sept val v
abaratar
(intransitiu, pronominal) Fer-se una cosa de preu més reduït.

abarbetar /a.baɾ.beˈtaɾ/ /a.βar.βeˈta/ /a.βaɫ.βaˈta/ /a.βaɾ.βeˈta/ /ə.bəɾ.bəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abarbet abarbeta abarbetada abarbetades abarbetam abarbetant abarbetar abarbetara abarbetaran abarbetarem abarbetaren abarbetares abarbetareu abarbetaria abarbetarien abarbetaries abarbetarà abarbetaràs abarbetaré abarbetaríem abarbetaríeu abarbetassen abarbetasses abarbetassin abarbetassis abarbetat abarbetats abarbetau abarbetava abarbetaven abarbetaves abarbete abarbetem abarbeten abarbetes abarbetessen abarbetesses abarbetessin abarbetessis abarbeteu abarbeti abarbetin abarbetis abarbeto abarbetà abarbetàrem abarbetàreu abarbetàs abarbetàssem abarbetàsseu abarbetàssim abarbetàssiu abarbetàvem abarbetàveu abarbetés abarbetéssem abarbetésseu abarbetéssim abarbetéssiu abarbetí alg bal bal (1) occ sept val v
abarbetar
(nàutica) Fer un lligam amb barbetes.

abarloar /a.baɾ.ɫoˈaɾ/ /a.βar.ɫoˈa/ /a.βaɾ.ɫoˈa/ /ə.bər.ɫuˈa/ /ə.bəɾ.ɫoˈa/ /ə.βər.ɫuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abarloa abarloada abarloades abarloam abarloant abarloar abarloara abarloaran abarloarem abarloaren abarloares abarloareu abarloaria abarloarien abarloaries abarloarà abarloaràs abarloaré abarloaríem abarloaríeu abarloassen abarloasses abarloassin abarloassis abarloat abarloats abarloau abarloava abarloaven abarloaves abarloe abarloem abarloen abarloes abarloessen abarloesses abarloessin abarloessis abarloeu abarloo abarlou abarloà abarloàrem abarloàreu abarloàs abarloàssem abarloàsseu abarloàssim abarloàssiu abarloàvem abarloàveu abarloés abarloéssem abarloésseu abarloéssim abarloéssiu abarloí abarloï abarloïn abarloïs bal bal (1) occ sept val v
abarloar

abarrancar /a.ba.raŋˈkaɾ/ /a.βa.raŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abarranc abarranca abarrancada abarrancades abarrancam abarrancant abarrancar abarrancara abarrancaran abarrancarem abarrancaren abarrancares abarrancareu abarrancaria abarrancarien abarrancaries abarrancarà abarrancaràs abarrancaré abarrancaríem abarrancaríeu abarrancassen abarrancasses abarrancassin abarrancassis abarrancat abarrancats abarrancau abarrancava abarrancaven abarrancaves abarranco abarrancà abarrancàrem abarrancàreu abarrancàs abarrancàssem abarrancàsseu abarrancàssim abarrancàssiu abarrancàvem abarrancàveu abarranque abarranquem abarranquen abarranques abarranquessen abarranquesses abarranquessin abarranquessis abarranqueu abarranqui abarranquin abarranquis abarranqués abarranquéssem abarranquésseu abarranquéssim abarranquéssiu abarranquí bal bal (1) occ sept val v
abarrancar

abarrotar /a.ba.roˈtaɾ/ /a.βa.roˈta/ /ə.bə.roˈta/ /ə.bə.ruˈta/ /ə.βə.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abarrot abarrota abarrotada abarrotades abarrotam abarrotant abarrotar abarrotara abarrotaran abarrotarem abarrotaren abarrotares abarrotareu abarrotaria abarrotarien abarrotaries abarrotarà abarrotaràs abarrotaré abarrotaríem abarrotaríeu abarrotassen abarrotasses abarrotassin abarrotassis abarrotat abarrotats abarrotau abarrotava abarrotaven abarrotaves abarrote abarrotem abarroten abarrotes abarrotessen abarrotesses abarrotessin abarrotessis abarroteu abarroti abarrotin abarrotis abarroto abarrotà abarrotàrem abarrotàreu abarrotàs abarrotàssem abarrotàsseu abarrotàssim abarrotàssiu abarrotàvem abarrotàveu abarrotés abarrotéssem abarrotésseu abarrotéssim abarrotéssiu abarrotí bal bal (1) occ sept val v
abarrotar
Fermar la càrrega d'una embarcació omplint els espais intermedis.
Omplir completament, omplir de gom a gom.

abassegar /a.ba.seˈɣaɾ/ /a.βa.seˈɣa/ /ə.βə.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abasseg abassega abassegada abassegades abassegam abassegant abassegar abassegara abassegaran abassegarem abassegaren abassegares abassegareu abassegaria abassegarien abassegaries abassegarà abassegaràs abassegaré abassegaríem abassegaríeu abassegassen abassegasses abassegassin abassegassis abassegat abassegats abassegau abassegava abassegaven abassegaves abassego abassegue abasseguem abasseguen abassegues abasseguessen abasseguesses abasseguessin abasseguessis abassegueu abassegui abasseguin abasseguis abassegués abasseguéssem abasseguésseu abasseguéssim abasseguéssiu abasseguí abassegà abassegàrem abassegàreu abassegàs abassegàssem abassegàsseu abassegàssim abassegàssiu abassegàvem abassegàveu bal bal (1) occ sept val v
acaparar

abast /aˈbast/ /əˈβast/ n masc
alcance

abastament /a.bas.taˈment/ /a.βas.taˈmen/ /ə.bəs.təˈmen/ /ə.bəs.təˈment/ n masc
abastecimiento abastecimientos

abastar /a.basˈtaɾ/ /a.βasˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abast abasta abastada abastades abastam abastant abastar abastara abastaran abastarem abastaren abastares abastareu abastaria abastarien abastaries abastarà abastaràs abastaré abastaríem abastaríeu abastassen abastasses abastassin abastassis abastat abastats abastau abastava abastaven abastaves abaste abastem abasten abastes abastessen abastesses abastessin abastessis abasteu abasti abastin abastis abasto abastà abastàrem abastàreu abastàs abastàssem abastàsseu abastàssim abastàssiu abastàvem abastàveu abastés abastéssem abastésseu abastéssim abastéssiu abastí alg bal bal (1) occ sept val v
alcanzar
(transitiu) Haver allò que està en algun lloc alt o distant.
abastecer
(transitiu) Donar l'abastament de gèneres o aliments.
bastar
(intransitiu) Ser suficient o bastant.

abat /aˈbat/ n masc
abad

abatedor de temperatura n masc
abatidor de temperatura

abatible /a.baˈti.bɫe/ /a.βaˈti.βɫe/ /a.βaˈtib.bɫe/ /ə.bəˈtib.bɫə/ /ə.βəˈti.βɫə/ adj
reclinable

abatre /aˈba.tɾe/ /əˈβa.tɾə/ abat abata abatem abaten abatent abatera abateren abateres abates abatessen abatesses abatessin abatessis abateu abati abatia abatien abaties abatin abatis abato abatran abatre abatrem abatreu abatria abatrien abatries abatrà abatràs abatré abatríem abatríeu abats abatuda abatudes abatut abatuts abaté abatérem abatéreu abatés abatéssem abatésseu abatéssim abatéssiu abatí abatíem abatíeu bal occ sept val v
abatir
Fer caure, tirar a terra.
Metafòricament, humiliar, envilir.
Fer perdre l'ànim, les forces.

abaxial /a.bak.siˈaɫ/ /ə.βək.siˈaɫ/ adj
abaxial

abazí /a.baˈzi/ /ə.βəˈzi/ n masc
abasio

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ abdic abdica abdicada abdicades abdicaia abdicaien abdicaies abdicam abdicant abdicar abdicara abdicaran abdicarem abdicaren abdicares abdicareu abdicaria abdicarien abdicaries abdicariva abdicariven abdicarives abdicarà abdicaràs abdicaré abdicaríem abdicaríeu abdicarívem abdicaríveu abdicassen abdicasses abdicassin abdicassis abdicat abdicats abdicau abdicava abdicaven abdicaves abdicavi abdicavo abdico abdicos abdicà abdicàiem abdicàieu abdicàrem abdicàreu abdicàs abdicàssem abdicàsseu abdicàssim abdicàssiu abdicàvem abdicàvets abdicàveu abdicàvom abdique abdiqueguem abdiqueguessa abdiqueguessen abdiqueguesses abdiquegueu abdiquegués abdiqueguéssom abdiqueguéssou abdiquem abdiquen abdiques abdiquessa abdiquessen abdiquesses abdiquessi abdiquessin abdiquessis abdiqueu abdiqui abdiquin abdiquis abdiqués abdiquéssem abdiquésseu abdiquéssim abdiquéssiu abdiquí alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abdicar

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
abdomen

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
abdominal

abdominals /ab.do.miˈnaɫs/ /əb.du.miˈnaɫs/ n masc
abdominales

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ n fem
abducción

abduir /ab.duˈi/ /ab.duˈiɾ/ /əb.duˈi/ abdueix abdueixen abdueixes abdueixi abdueixin abdueixis abdueixo abduesc abduesqui abduesquin abduesquis abduint abduir abduiran abduirem abduireu abduiria abduirien abduiries abduirà abduiràs abduiré abduiríem abduiríeu abduí abduíem abduíeu abduírem abduíreu abduís abduíssem abduísseu abduíssim abduíssiu abduïa abduïda abduïdes abduïen abduïes abduïguem abduïgueu abduïm abduïra abduïren abduïres abduïsc abduïsca abduïsquen abduïsques abduïssen abduïsses abduïssin abduïssis abduït abduïts abduïu abduïx abduïxen abduïxes abduïxo bal n-occ occ sept val v
abducir
Allunyar un membre o un òrgan del cos del pla medià que divideix el cos en dues parts simètriques.

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
abecedario

abelià /a.be.ɫiˈa/ /ə.βə.ɫiˈa/ adj masc
abeliano
(matemàtiques) commutatiu

abell /aˈbeʎ/ /əˈbəʎ/ /əˈbɛj/ /əˈβɛʎ/ n masc
ganado
Eixam d’abelles.

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
abeja
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellerol /a.be.ʎeˈɾɔɫ/ /ə.bə.jəˈɾɔɫ/ /ə.bə.ʎəˈɾɔɫ/ /ə.βə.ʎəˈɾɔɫ/ n masc
abejaruco

abellir /a.beˈʎiɾ/ /a.βeˈʎi/ abelleix abelleixen abelleixes abelleixi abelleixin abelleixis abelleixo abellesc abellesqui abellesquin abellesquis abellia abellida abellides abellien abellies abelliguem abelligueu abellim abellint abellir abellira abelliran abellirem abelliren abellires abellireu abelliria abellirien abelliries abellirà abelliràs abelliré abelliríem abelliríeu abellisc abellisca abellisquen abellisques abellissen abellisses abellissin abellissis abellit abellits abelliu abellix abellixen abellixes abellixo abellí abellíem abellíeu abellírem abellíreu abellís abellíssem abellísseu abellíssim abellíssiu bal n-occ occ sept val v
apetecer
Venir de gust.

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
zángano
Abella mascle.

abenaki /a.beˈna.ki/ /ə.βəˈna.ki/ n masc
abenaqués

aberrant /a.beˈrant/ /a.βeˈran/ /ə.bəˈran/ /ə.bəˈrant/ /ə.βəˈran/ adj
aberrante anormal

aberrar /a.beˈraɾ/ /a.βeˈra/ /ə.βəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aberr aberra aberrada aberrades aberram aberrant aberrar aberrara aberraran aberrarem aberraren aberrares aberrareu aberraria aberrarien aberraries aberrarà aberraràs aberraré aberraríem aberraríeu aberrassen aberrasses aberrassin aberrassis aberrat aberrats aberrau aberrava aberraven aberraves aberre aberrem aberren aberres aberressen aberresses aberressin aberressis aberreu aberri aberrin aberris aberro aberrà aberràrem aberràreu aberràs aberràssem aberràsseu aberràssim aberràssiu aberràvem aberràveu aberrés aberréssem aberrésseu aberréssim aberréssiu aberrí bal bal (1) occ sept val v
aberrar

abessiu /a.beˈsiw/ /ə.βəˈsiw/ n masc
abesivo

abessonar /ə.bə.soˈna/ /ə.bə.suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abesson abessona abessonada abessonades abessonam abessonant abessonar abessonaran abessonarem abessonaren abessonares abessonareu abessonaria abessonarien abessonaries abessonarà abessonaràs abessonaré abessonaríem abessonaríeu abessonassen abessonasses abessonassin abessonassis abessonat abessonats abessonau abessonava abessonaven abessonaves abessonem abessonen abessones abessonessin abessonessis abessoneu abessoni abessonin abessonis abessonà abessonàrem abessonàreu abessonàs abessonàssem abessonàsseu abessonàssim abessonàssiu abessonàvem abessonàveu abessonés abessonéssim abessonéssiu abessoní bal bal (1) v
embutir
(balear) Donar molt o massa menjar.

abeurador /a.bew.ɾaˈðoɾ/ /a.βew.ɾaˈðo/ n masc
abrevadero

abeurament /a.bew.ɾaˈment/ /a.βew.ɾaˈmen/ /ə.bəw.ɾəˈmen/ /ə.bəw.ɾəˈment/ /ə.βəw.ɾəˈmen/ n masc
abrevamiento

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abeur abeura abeurada abeurades abeuram abeurant abeurar abeurara abeuraran abeurarem abeuraren abeurares abeurareu abeuraria abeurarien abeuraries abeurarà abeuraràs abeuraré abeuraríem abeuraríeu abeurassen abeurasses abeurassin abeurassis abeurat abeurats abeurau abeurava abeuraven abeuraves abeure abeurem abeuren abeures abeuressen abeuresses abeuressin abeuressis abeureu abeuri abeurin abeuris abeuro abeurà abeuràrem abeuràreu abeuràs abeuràssem abeuràsseu abeuràssim abeuràssiu abeuràvem abeuràveu abeurés abeuréssem abeurésseu abeuréssim abeuréssiu abeurí alg bal bal (1) occ sept val v
abrevar
Donar beure al bestiar.

abigeat /a.bi.d͡ʒeˈat/ /a.βi.ʒeˈat/ /ə.βi.ʒeˈat/ n masc
abigeato

abillar /a.biˈʎaɾ/ /a.βiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abill abilla abillada abillades abillam abillant abillar abillara abillaran abillarem abillaren abillares abillareu abillaria abillarien abillaries abillarà abillaràs abillaré abillaríem abillaríeu abillassen abillasses abillassin abillassis abillat abillats abillau abillava abillaven abillaves abille abillem abillen abilles abillessen abillesses abillessin abillessis abilleu abilli abillin abillis abillo abillà abillàrem abillàreu abillàs abillàssem abillàsseu abillàssim abillàssiu abillàvem abillàveu abillés abilléssem abillésseu abilléssim abilléssiu abillí alg bal bal (1) occ sept val v
ataviar

abintestat /a.bin.tesˈtat/ /ə.βin.təsˈtat/ adv
ab intestato

abiotròfia /a.bi.oˈtɾɔ.fi.a/ /ə.bi.oˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.bi.uˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.βi.uˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
abiotrofia

abismar /a.bizˈmaɾ/ /a.βizˈma/ /ə.βizˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abism abisma abismada abismades abismam abismant abismar abismara abismaran abismarem abismaren abismares abismareu abismaria abismarien abismaries abismarà abismaràs abismaré abismaríem abismaríeu abismassen abismasses abismassin abismassis abismat abismats abismau abismava abismaven abismaves abisme abismem abismen abismes abismessen abismesses abismessin abismessis abismeu abismi abismin abismis abismo abismà abismàrem abismàreu abismàs abismàssem abismàsseu abismàssim abismàssiu abismàvem abismàveu abismés abisméssem abismésseu abisméssim abisméssiu abismí bal bal (1) occ sept val v
abismarse
Precipitar-se en un abisme, o caure en ell.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
abismo
Fondària immensa.

abiòtic /a.biˈɔ.tik/ /ə.βiˈɔ.tik/ adj masc
abiótico
Que no forma part dels éssers vius o no és producte d'ells.

abjecció /ab.d͡ʒek.siˈo/ n fem
abyección

abjectament /abˌd͡ʒɛk.taˈmen/ /abˌd͡ʒɛk.taˈment/ /əbˌʒek.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈment/ adv
abyectamente

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abjur abjura abjurada abjurades abjuram abjurant abjurar abjurara abjuraran abjurarem abjuraren abjurares abjurareu abjuraria abjurarien abjuraries abjurarà abjuraràs abjuraré abjuraríem abjuraríeu abjurassen abjurasses abjurassin abjurassis abjurat abjurats abjurau abjurava abjuraven abjuraves abjure abjurem abjuren abjures abjuressen abjuresses abjuressin abjuressis abjureu abjuri abjurin abjuris abjuro abjurà abjuràrem abjuràreu abjuràs abjuràssem abjuràsseu abjuràssim abjuràssiu abjuràvem abjuràveu abjurés abjuréssem abjurésseu abjuréssim abjuréssiu abjurí alg bal bal (1) occ sept val v
abjurar

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
abjasio
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
abjasio
Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
abkhaz abjasio
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablamar /a.bɫaˈmaɾ/ /a.βɫaˈma/ /ə.βɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ablam ablama ablamada ablamades ablamam ablamant ablamar ablamara ablamaran ablamarem ablamaren ablamares ablamareu ablamaria ablamarien ablamaries ablamarà ablamaràs ablamaré ablamaríem ablamaríeu ablamassen ablamasses ablamassin ablamassis ablamat ablamats ablamau ablamava ablamaven ablamaves ablame ablamem ablamen ablames ablamessen ablamesses ablamessin ablamessis ablameu ablami ablamin ablamis ablamo ablamà ablamàrem ablamàreu ablamàs ablamàssem ablamàsseu ablamàssim ablamàssiu ablamàvem ablamàveu ablamés ablaméssem ablamésseu ablaméssim ablaméssiu ablamí bal bal (1) occ sept val v
inflamar

ablanir /a.bɫaˈniɾ/ /a.βɫaˈni/ ablaneix ablaneixen ablaneixes ablaneixi ablaneixin ablaneixis ablaneixo ablanesc ablanesqui ablanesquin ablanesquis ablania ablanida ablanides ablanien ablanies ablaniguem ablanigueu ablanim ablanint ablanir ablanira ablaniran ablanirem ablaniren ablanires ablanireu ablaniria ablanirien ablaniries ablanirà ablaniràs ablaniré ablaniríem ablaniríeu ablanisc ablanisca ablanisquen ablanisques ablanissen ablanisses ablanissin ablanissis ablanit ablanits ablaniu ablanix ablanixen ablanixes ablanixo ablaní ablaníem ablaníeu ablanírem ablaníreu ablanís ablaníssem ablanísseu ablaníssim ablaníssiu bal n-occ occ sept val v
ablandar
Posar bla, estovar.
Laxar, suavitzar alguna cosa.
Mitigar la feresa, la ira o l'enuig d'algú.
Temperar-se.
mullir
Estovar el llit o semblant.
reblandecer
Posar-se blana o tendre amb la rosada.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
ablativo

abocador /a.bo.kaˈðoɾ/ /a.βo.kaˈðo/ /ə.bo.kəˈðo/ /ə.bu.kəˈðo/ n masc
vertedero

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aboc aboca abocada abocades abocam abocant abocar abocara abocaran abocarem abocaren abocares abocareu abocaria abocarien abocaries abocarà abocaràs abocaré abocaríem abocaríeu abocassen abocasses abocassin abocassis abocat abocats abocau abocava abocaven abocaves aboco abocà abocàrem abocàreu abocàs abocàssem abocàsseu abocàssim abocàssiu abocàvem abocàveu aboque aboquem aboquen aboques aboquessen aboquesses aboquessin aboquessis aboqueu aboqui aboquin aboquis aboqués aboquéssem aboquésseu aboquéssim aboquéssiu aboquí alg bal bal (1) occ sept val v
echar embrocar
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.
trastornar
Girar cap a terra alguna cosa.
abocar
Acostar alguna cosa al lloc on ha d'obrar.
derramar
Gastar molts de diners amb la finalitat d'aconseguir alguna cosa.
agolparse
(pronominal) Ajuntar-se de cop en algun lloc molta de gent.
agolparse avalanzarse
(pronominal) Inclinar-se, tirar-se amb el cos endavant.

abocat /a.boˈkat/ /ə.boˈkat/ /ə.buˈkat/ adj masc
abocado
(enologia) Que deixa a la boca un punt de dolçor, dit del vi suau, entre sec i dolç,

aboiar /a.boˈjaɾ/ /a.βoˈja/ /ə.boˈja/ /ə.buˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aboi aboia aboiada aboiades aboiam aboiant aboiar aboiara aboiaran aboiarem aboiaren aboiares aboiareu aboiaria aboiarien aboiaries aboiarà aboiaràs aboiaré aboiaríem aboiaríeu aboiassen aboiasses aboiassin aboiassis aboiat aboiats aboiau aboiava aboiaven aboiaves aboie aboiem aboien aboies aboiessen aboiesses aboiessin aboiessis aboieu aboio aboià aboiàrem aboiàreu aboiàs aboiàssem aboiàsseu aboiàssim aboiàssiu aboiàvem aboiàveu aboiés aboiéssem aboiésseu aboiéssim aboiéssiu aboí aboï aboïn aboïs bal bal (1) occ sept val v
aboyar

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ aboleix aboleixen aboleixes aboleixi aboleixin aboleixis aboleixo abolesc abolesqui abolesquin abolesquis abolia abolida abolides abolien abolies aboliguem aboligueu abolim abolint abolir abolira aboliran abolirem aboliren abolires abolireu aboliria abolirien aboliries abolirà aboliràs aboliré aboliríem aboliríeu abolisc abolisca abolisquen abolisques abolissen abolisses abolissin abolissis abolit abolits aboliu abolix abolixen abolixes abolixo abolí abolíem abolíeu abolírem abolíreu abolís abolíssem abolísseu abolíssim abolíssiu bal n-occ occ sept val v
abolir

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
abominable

abominablement /a.bo.miˌna.bɫeˈment/ /a.βo.miˌna.βɫeˈmen/ /a.βo.miˌnab.bɫeˈmen/ /ə.bo.miˌnab.bɫəˈment/ /ə.bu.miˌnab.bɫəˈmen/ /ə.βu.miˌna.βɫəˈmen/ /ə.βu.miˌnab.bɫəˈmen/ adv
abominablemente

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ abomina abominada abominades abominaia abominaien abominaies abominam abominant abominar abominara abominaran abominarem abominaren abominares abominareu abominaria abominarien abominaries abominariva abominariven abominarives abominarà abominaràs abominaré abominaríem abominaríeu abominarívem abominaríveu abominassen abominasses abominassin abominassis abominat abominats abominau abominava abominaven abominaves abominavi abominavo abomine abomineguem abomineguessa abomineguessen abomineguesses abominegueu abominegués abomineguéssom abomineguéssou abominem abominen abomines abominessa abominessen abominesses abominessi abominessin abominessis abomineu abomini abominin abominis abomino abominos abominà abominàiem abominàieu abominàrem abominàreu abominàs abominàssem abominàsseu abominàssim abominàssiu abominàvem abominàvets abominàveu abominàvom abominés abominéssem abominésseu abominéssim abominéssiu abominí abomín alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abominar detestar

abonançar /a.bo.nanˈsaɾ/ /a.βo.nanˈsa/ /ə.bo.nənˈsa/ /ə.bu.nənˈsa/ /ə.βu.nənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abonance abonancem abonancen abonances abonancessen abonancesses abonancessin abonancessis abonanceu abonanci abonancin abonancis abonancés abonancéssem abonancésseu abonancéssim abonancéssiu abonancí abonanç abonança abonançada abonançades abonançam abonançant abonançar abonançara abonançaran abonançarem abonançaren abonançares abonançareu abonançaria abonançarien abonançaries abonançarà abonançaràs abonançaré abonançaríem abonançaríeu abonançassen abonançasses abonançassin abonançassis abonançat abonançats abonançau abonançava abonançaven abonançaves abonanço abonançà abonançàrem abonançàreu abonançàs abonançàssem abonançàsseu abonançàssim abonançàssiu abonançàvem abonançàveu alg bal bal (1) occ sept val v
abonanzar

abonar /a.boˈnaɾ/ /a.βoˈna/ /ə.boˈna/ /ə.buˈna/ /ə.βuˈna/ v
abonar
Acreditar, donar per bo.
Sortir fiador per algú.
Anotar en un compte una partida a favor d'algú; prendre a compte.
abonarse
(pronominal) Prendre un abonament.

abonir /a.boˈniɾ/ /a.βoˈni/ /ə.boˈni/ /ə.buˈni/ /ə.βuˈni/ aboneix aboneixen aboneixes aboneixi aboneixin aboneixis aboneixo abonesc abonesqui abonesquin abonesquis abonia abonida abonides abonien abonies aboniguem abonigueu abonim abonint abonir abonira aboniran abonirem aboniren abonires abonireu aboniria abonirien aboniries abonirà aboniràs aboniré aboniríem aboniríeu abonisc abonisca abonisquen abonisques abonissen abonisses abonissin abonissis abonit abonits aboniu abonix abonixen abonixes abonixo aboní aboníem aboníeu abonírem aboníreu abonís aboníssem abonísseu aboníssim aboníssiu bal n-occ occ sept val v
mejorar

abonyec /a.boˈɲek/ /ə.boˈɲək/ /ə.buˈɲɛk/ /ə.βuˈɲɛk/ n masc
abolladura

abonyegar /a.bo.ɲeˈɣaɾ/ /a.βo.ɲeˈɣa/ /ə.bo.ɲəˈɣa/ /ə.bu.ɲəˈɣa/ /ə.βu.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abonyeg abonyega abonyegada abonyegades abonyegam abonyegant abonyegar abonyegara abonyegaran abonyegarem abonyegaren abonyegares abonyegareu abonyegaria abonyegarien abonyegaries abonyegarà abonyegaràs abonyegaré abonyegaríem abonyegaríeu abonyegassen abonyegasses abonyegassin abonyegassis abonyegat abonyegats abonyegau abonyegava abonyegaven abonyegaves abonyego abonyegue abonyeguem abonyeguen abonyegues abonyeguessen abonyeguesses abonyeguessin abonyeguessis abonyegueu abonyegui abonyeguin abonyeguis abonyegués abonyeguéssem abonyeguésseu abonyeguéssim abonyeguéssiu abonyeguí abonyegà abonyegàrem abonyegàreu abonyegàs abonyegàssem abonyegàsseu abonyegàssim abonyegàssiu abonyegàvem abonyegàveu bal bal (1) occ sept val v
abollar

abordar /a.boɾˈðaɾ/ /a.βorˈða/ /a.βoɾˈða/ /ə.boɾˈða/ /ə.burˈða/ /ə.βurˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abord aborda abordada abordades abordam abordant abordar abordara abordaran abordarem abordaren abordares abordareu abordaria abordarien abordaries abordarà abordaràs abordaré abordaríem abordaríeu abordassen abordasses abordassin abordassis abordat abordats abordau abordava abordaven abordaves aborde abordem aborden abordes abordessen abordesses abordessin abordessis abordeu abordi abordin abordis abordo abordà abordàrem abordàreu abordàs abordàssem abordàsseu abordàssim abordàssiu abordàvem abordàveu abordés abordéssem abordésseu abordéssim abordéssiu abordí alg bal bal (1) occ sept val v
abordar
(nàutica) Arrimar-se una embarcació a una altra, generalment per envestir-se.
Arribar la nau a terra.
arremeter
Escometre amb ímpetu i fúria.
azuzar
(balear) Aquissar.

aborrallonament /a.bo.ra.ʎo.naˈment/ /a.βo.ra.ʎo.naˈmen/ /ə.bo.rə.ʎo.nəˈment/ /ə.bu.rə.ʎu.nəˈmen/ /ə.βu.rə.ʎu.nəˈmen/ n masc
pildeo

aborrallonar-se /a.bo.ra.ʎoˈnaɾ.se/ /ə.bo.rə.ʎoˈnaɾ.sə/ /ə.bu.rə.ʎu.nərˈsə/ /ə.βu.rə.ʎuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aborrallon aborrallona aborrallonada aborrallonades aborrallonam aborrallonant aborrallonar aborrallonara aborrallonaran aborrallonarem aborrallonaren aborrallonares aborrallonareu aborrallonaria aborrallonarien aborrallonaries aborrallonarà aborrallonaràs aborrallonaré aborrallonaríem aborrallonaríeu aborrallonassen aborrallonasses aborrallonassin aborrallonassis aborrallonat aborrallonats aborrallonau aborrallonava aborrallonaven aborrallonaves aborrallone aborrallonem aborrallonen aborrallones aborrallonessen aborrallonesses aborrallonessin aborrallonessis aborralloneu aborralloni aborrallonin aborrallonis aborrallono aborrallonà aborrallonàrem aborrallonàreu aborrallonàs aborrallonàssem aborrallonàsseu aborrallonàssim aborrallonàssiu aborrallonàvem aborrallonàveu aborrallonés aborrallonéssem aborrallonésseu aborrallonéssim aborrallonéssiu aborralloní bal bal (1) occ sept val v
aborregarse

abossar /a.boˈsaɾ/ /a.βoˈsa/ /ə.boˈsa/ /ə.buˈsa/ /ə.βuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abossa abossada abossades abossam abossant abossar abossara abossaran abossarem abossaren abossares abossareu abossaria abossarien abossaries abossarà abossaràs abossaré abossaríem abossaríeu abossassen abossasses abossassin abossassis abossat abossats abossau abossava abossaven abossaves abosse abossem abossen abosses abossessen abossesses abossessin abossessis abosseu abossi abossin abossis abosso abossà abossàrem abossàreu abossàs abossàssem abossàsseu abossàssim abossàssiu abossàvem abossàveu abossés abosséssem abossésseu abosséssim abosséssiu abossí abós bal bal (1) occ sept val v
abozar

abotifarrar-se /a.bo.ti.faˈraɾ.se/ /ə.bo.ti.fəˈraɾ.sə/ /ə.bu.ti.fə.rərˈsə/ /ə.βu.ti.fəˈrar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abotifarr abotifarra abotifarrada abotifarrades abotifarram abotifarrant abotifarrar abotifarrara abotifarraran abotifarrarem abotifarraren abotifarrares abotifarrareu abotifarraria abotifarrarien abotifarraries abotifarrarà abotifarraràs abotifarraré abotifarraríem abotifarraríeu abotifarrassen abotifarrasses abotifarrassin abotifarrassis abotifarrat abotifarrats abotifarrau abotifarrava abotifarraven abotifarraves abotifarre abotifarrem abotifarren abotifarres abotifarressen abotifarresses abotifarressin abotifarressis abotifarreu abotifarri abotifarrin abotifarris abotifarro abotifarrà abotifarràrem abotifarràreu abotifarràs abotifarràssem abotifarràsseu abotifarràssim abotifarràssiu abotifarràvem abotifarràveu abotifarrés abotifarréssem abotifarrésseu abotifarréssim abotifarréssiu abotifarrí bal bal (1) occ sept val v
abotagarse

aboòspora /a.boˈɔs.po.ɾa/ /ə.boˈɔs.po.ɾə/ /ə.buˈɔs.pu.ɾə/ /ə.βuˈɔs.pu.ɾə/ n fem
aboóspora

abrandar /a.bɾanˈdaɾ/ /a.βɾanˈda/ /ə.βɾənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrand abranda abrandada abrandades abrandam abrandant abrandar abrandara abrandaran abrandarem abrandaren abrandares abrandareu abrandaria abrandarien abrandaries abrandarà abrandaràs abrandaré abrandaríem abrandaríeu abrandassen abrandasses abrandassin abrandassis abrandat abrandats abrandau abrandava abrandaven abrandaves abrande abrandem abranden abrandes abrandessen abrandesses abrandessin abrandessis abrandeu abrandi abrandin abrandis abrando abrandà abrandàrem abrandàreu abrandàs abrandàssem abrandàsseu abrandàssim abrandàssiu abrandàvem abrandàveu abrandés abrandéssem abrandésseu abrandéssim abrandéssiu abrandí bal bal (1) occ sept val v
atizar

abrandat /a.bɾanˈdat/ /ə.βɾənˈdat/ adj
apasionado

abraonar /a.bɾa.oˈnaɾ/ /a.βɾa.oˈna/ /ə.bɾə.oˈna/ /ə.bɾə.uˈna/ /ə.βɾə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abraon abraona abraonada abraonades abraonam abraonant abraonar abraonara abraonaran abraonarem abraonaren abraonares abraonareu abraonaria abraonarien abraonaries abraonarà abraonaràs abraonaré abraonaríem abraonaríeu abraonassen abraonasses abraonassin abraonassis abraonat abraonats abraonau abraonava abraonaven abraonaves abraone abraonem abraonen abraones abraonessen abraonesses abraonessin abraonessis abraoneu abraoni abraonin abraonis abraono abraonà abraonàrem abraonàreu abraonàs abraonàssem abraonàsseu abraonàssim abraonàssiu abraonàvem abraonàveu abraonés abraonéssem abraonésseu abraonéssim abraonéssiu abraoní bal bal (1) occ sept val v
agarrar
Agafar i estrènyer amb força a algú pels braons.
enzarzarse
(pronominal) Agafar-se fortament dos que es barallen.

abraonar-se /a.bɾa.oˈnaɾ.se/ /ə.bɾə.oˈnaɾ.sə/ /ə.bɾə.u.nərˈsə/ /ə.βɾə.uˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abraon abraona abraonada abraonades abraonam abraonant abraonar abraonara abraonaran abraonarem abraonaren abraonares abraonareu abraonaria abraonarien abraonaries abraonarà abraonaràs abraonaré abraonaríem abraonaríeu abraonassen abraonasses abraonassin abraonassis abraonat abraonats abraonau abraonava abraonaven abraonaves abraone abraonem abraonen abraones abraonessen abraonesses abraonessin abraonessis abraoneu abraoni abraonin abraonis abraono abraonà abraonàrem abraonàreu abraonàs abraonàssem abraonàsseu abraonàssim abraonàssiu abraonàvem abraonàveu abraonés abraonéssem abraonésseu abraonéssim abraonéssiu abraoní bal bal (1) occ sept val v
precipitarse
(rugbi) Cometre una falta, els jugadors de la primera línia d'una melé ordenada, consistent a llançar-se ajupits contra els jugadors que constitueixen la primera línia de l'equip adversari.

abrasar /a.bɾaˈzaɾ/ /a.βɾaˈza/ /ə.βɾəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrasa abrasada abrasades abrasam abrasant abrasar abrasara abrasaran abrasarem abrasaren abrasares abrasareu abrasaria abrasarien abrasaries abrasarà abrasaràs abrasaré abrasaríem abrasaríeu abrasassen abrasasses abrasassin abrasassis abrasat abrasats abrasau abrasava abrasaven abrasaves abrase abrasem abrasen abrases abrasessen abrasesses abrasessin abrasessis abraseu abrasi abrasin abrasis abraso abrasà abrasàrem abrasàreu abrasàs abrasàssem abrasàsseu abrasàssim abrasàssiu abrasàvem abrasàveu abrasés abraséssem abrasésseu abraséssim abraséssiu abrasí abràs bal bal (1) occ sept val v
abrasar burn
Cremar, reduir a brasa alguna cosa.
abrasar
Assecar, marcir les plantes l'excessiu calor o fred.
(pronominal) Estar molt agitat d'alguna passió.

abrasivitat n fem
abrasividad

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
abrazo

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrace abracem abracen abraces abracessen abracesses abracessin abracessis abraceu abraci abracin abracis abracés abracéssem abracésseu abracéssim abracéssiu abrací abraç abraça abraçada abraçades abraçam abraçant abraçar abraçara abraçaran abraçarem abraçaren abraçares abraçareu abraçaria abraçarien abraçaries abraçarà abraçaràs abraçaré abraçaríem abraçaríeu abraçassen abraçasses abraçassin abraçassis abraçat abraçats abraçau abraçava abraçaven abraçaves abraço abraçà abraçàrem abraçàreu abraçàs abraçàssem abraçàsseu abraçàssim abraçàssiu abraçàvem abraçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
abrazar abarca
Estrènyer amb els braços.
abrazar
Seguir una causa, opinió o partit.

abreujadament /a.bɾewˌd͡ʒa.ðaˈment/ /a.βɾewˌd͡ʒa.ðaˈmen/ /ə.bɾəwˌʒa.ðəˈmen/ /ə.bɾəwˌʒa.ðəˈment/ /ə.βɾəwˌʒa.ðəˈmen/ adv
abreviadamente

abreujar /a.bɾewˈd͡ʒaɾ/ /a.βɾewˈd͡ʒa/ /ə.βɾəwˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abreuge abreugem abreugen abreuges abreugessen abreugesses abreugessin abreugessis abreugeu abreugi abreugin abreugis abreugés abreugéssem abreugésseu abreugéssim abreugéssiu abreugí abreuig abreuja abreujada abreujades abreujam abreujant abreujar abreujara abreujaran abreujarem abreujaren abreujares abreujareu abreujaria abreujarien abreujaries abreujarà abreujaràs abreujaré abreujaríem abreujaríeu abreujassen abreujasses abreujassin abreujassis abreujat abreujats abreujau abreujava abreujaven abreujaves abreujo abreujà abreujàrem abreujàreu abreujàs abreujàssem abreujàsseu abreujàssim abreujàssiu abreujàvem abreujàveu bal bal (1) occ sept val v
abreviar

abreviació /a.bɾe.vi.a.siˈo/ /a.βɾe.βi.a.siˈo/ /ə.bɾə.vi.ə.siˈo/ /ə.βɾə.βi.ə.siˈo/ n fem
abreviación

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
abreviatura
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
abrigo
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.
Aixopluc, ajuda, protecció.

abrigall /a.bɾiˈɣaʎ/ /ə.bɾiˈɣaj/ /ə.bɾiˈɣaʎ/ /ə.βɾiˈɣaʎ/ n masc
abrigo
Peça o cosa que serveix per a abrigar.

abrigar /a.bɾiˈɣaɾ/ /a.βɾiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrig abriga abrigada abrigades abrigam abrigant abrigar abrigara abrigaran abrigarem abrigaren abrigares abrigareu abrigaria abrigarien abrigaries abrigarà abrigaràs abrigaré abrigaríem abrigaríeu abrigassen abrigasses abrigassin abrigassis abrigat abrigats abrigau abrigava abrigaven abrigaves abrigo abrigue abriguem abriguen abrigues abriguessen abriguesses abriguessin abriguessis abrigueu abrigui abriguin abriguis abrigués abriguéssem abriguésseu abriguéssim abriguéssiu abriguí abrigà abrigàrem abrigàreu abrigàs abrigàssem abrigàsseu abrigàssim abrigàssiu abrigàvem abrigàveu alg bal bal (1) occ sept val v
abrigar
Resguardar del fred.
Auxiliar, emparar, patrocinar.
cubrir
Cobrir, tapar.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
abril
Quart mes de l'any.

abrilejar /a.bɾi.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /a.βɾi.ɫeˈd͡ʒa/ /a.βɾi.ɫeˈʒa/ /ə.bɾi.ɫəˈd͡ʒa/ /ə.bɾi.ɫəˈʒa/ /ə.βɾi.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrilege abrilegem abrilegen abrileges abrilegessen abrilegesses abrilegessin abrilegessis abrilegeu abrilegi abrilegin abrilegis abrilegés abrilegéssem abrilegésseu abrilegéssim abrilegéssiu abrilegí abrileig abrileja abrilejam abrilejant abrilejar abrilejara abrilejaran abrilejarem abrilejaren abrilejares abrilejareu abrilejaria abrilejarien abrilejaries abrilejarà abrilejaràs abrilejaré abrilejaríem abrilejaríeu abrilejassen abrilejasses abrilejassin abrilejassis abrilejat abrilejau abrilejava abrilejaven abrilejaves abrilejo abrilejà abrilejàrem abrilejàreu abrilejàs abrilejàssem abrilejàsseu abrilejàssim abrilejàssiu abrilejàvem abrilejàveu bal bal (1) occ sept val v
hacer un tiempo primaveral
A l'hivern, fer un temps primaveral propi de l'abril.

abrilenc /a.bɾiˈɫeŋk/ /a.βɾiˈɫeŋ/ /ə.bɾiˈɫəŋk/ /ə.bɾiˈɫɛŋk/ /ə.βɾiˈɫɛŋ/ adj masc
abrileño

abrillantar /a.bɾi.ʎanˈtaɾ/ /a.βɾi.ʎanˈta/ /ə.βɾi.ʎənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrillant abrillanta abrillantada abrillantades abrillantam abrillantant abrillantar abrillantara abrillantaran abrillantarem abrillantaren abrillantares abrillantareu abrillantaria abrillantarien abrillantaries abrillantarà abrillantaràs abrillantaré abrillantaríem abrillantaríeu abrillantassen abrillantasses abrillantassin abrillantassis abrillantat abrillantats abrillantau abrillantava abrillantaven abrillantaves abrillante abrillantem abrillanten abrillantes abrillantessen abrillantesses abrillantessin abrillantessis abrillanteu abrillanti abrillantin abrillantis abrillanto abrillantà abrillantàrem abrillantàreu abrillantàs abrillantàssem abrillantàsseu abrillantàssim abrillantàssiu abrillantàvem abrillantàveu abrillantés abrillantéssem abrillantésseu abrillantéssim abrillantéssiu abrillantí bal bal (1) occ sept val v
abrillantar

abriolar /a.bɾi.oˈɫaɾ/ /a.βɾi.oˈɫa/ /ə.bɾi.oˈɫa/ /ə.bɾi.uˈɫa/ /ə.βɾi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abriol abriola abriolada abriolades abriolam abriolant abriolar abriolara abriolaran abriolarem abriolaren abriolares abriolareu abriolaria abriolarien abriolaries abriolarà abriolaràs abriolaré abriolaríem abriolaríeu abriolassen abriolasses abriolassin abriolassis abriolat abriolats abriolau abriolava abriolaven abriolaves abriole abriolem abriolen abrioles abriolessen abriolesses abriolessin abriolessis abrioleu abrioli abriolin abriolis abriolo abriolà abriolàrem abriolàreu abriolàs abriolàssem abriolàsseu abriolàssim abriolàssiu abriolàvem abriolàveu abriolés abrioléssem abriolésseu abrioléssim abrioléssiu abriolí bal bal (1) occ sept val v
abriolar

abrivadament /a.bɾiˌva.ðaˈment/ /a.βɾiˌβa.ðaˈmen/ /ə.bɾiˌva.ðəˈmen/ /ə.bɾiˌva.ðəˈment/ /ə.βɾiˌβa.ðəˈmen/ adv
denodadamente

abrivar /a.bɾiˈvaɾ/ /a.βɾiˈβa/ /ə.bɾiˈva/ /ə.βɾiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abriu abriv abriva abrivada abrivades abrivam abrivant abrivar abrivara abrivaran abrivarem abrivaren abrivares abrivareu abrivaria abrivarien abrivaries abrivarà abrivaràs abrivaré abrivaríem abrivaríeu abrivassen abrivasses abrivassin abrivassis abrivat abrivats abrivau abrivava abrivaven abrivaves abrive abrivem abriven abrives abrivessen abrivesses abrivessin abrivessis abriveu abrivi abrivin abrivis abrivo abrivà abrivàrem abrivàreu abrivàs abrivàssem abrivàsseu abrivàssim abrivàssiu abrivàvem abrivàveu abrivés abrivéssem abrivésseu abrivéssim abrivéssiu abriví alg bal bal (1) occ sept val v
arrojar
Donar embranzida, impuls.

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
abrogación

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrog abroga abrogada abrogades abrogam abrogant abrogar abrogara abrogaran abrogarem abrogaren abrogares abrogareu abrogaria abrogarien abrogaries abrogarà abrogaràs abrogaré abrogaríem abrogaríeu abrogassen abrogasses abrogassin abrogassis abrogat abrogats abrogau abrogava abrogaven abrogaves abrogo abrogue abroguem abroguen abrogues abroguessen abroguesses abroguessin abroguessis abrogueu abrogui abroguin abroguis abrogués abroguéssem abroguésseu abroguéssim abroguéssiu abroguí abrogà abrogàrem abrogàreu abrogàs abrogàssem abrogàsseu abrogàssim abrogàssiu abrogàvem abrogàveu alg bal bal (1) occ sept val v
abrogar

abromar-se /a.bɾoˈmaɾ.se/ /ə.bɾoˈmaɾ.sə/ /ə.bɾu.mərˈsə/ /ə.βɾuˈmar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrom abroma abromada abromades abromam abromant abromar abromara abromaran abromarem abromaren abromares abromareu abromaria abromarien abromaries abromarà abromaràs abromaré abromaríem abromaríeu abromassen abromasses abromassin abromassis abromat abromats abromau abromava abromaven abromaves abrome abromem abromen abromes abromessen abromesses abromessin abromessis abromeu abromi abromin abromis abromo abromà abromàrem abromàreu abromàs abromàssem abromàsseu abromàssim abromàssiu abromàvem abromàveu abromés abroméssem abromésseu abroméssim abroméssiu abromí alg bal bal (1) occ sept val v
abromarse
Omplir-se de broma les naus.

abroquerar /a.bɾo.keˈɾaɾ/ /a.βɾo.keˈɾa/ /ə.bɾo.kəˈɾa/ /ə.bɾu.kəˈɾa/ /ə.βɾu.kəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abroquer abroquera abroquerada abroquerades abroqueram abroquerant abroquerar abroquerara abroqueraran abroquerarem abroqueraren abroquerares abroquerareu abroqueraria abroquerarien abroqueraries abroquerarà abroqueraràs abroqueraré abroqueraríem abroqueraríeu abroquerassen abroquerasses abroquerassin abroquerassis abroquerat abroquerats abroquerau abroquerava abroqueraven abroqueraves abroquere abroquerem abroqueren abroqueres abroqueressen abroqueresses abroqueressin abroqueressis abroquereu abroqueri abroquerin abroqueris abroquero abroquerà abroqueràrem abroqueràreu abroqueràs abroqueràssem abroqueràsseu abroqueràssim abroqueràssiu abroqueràvem abroqueràveu abroquerés abroqueréssem abroquerésseu abroqueréssim abroqueréssiu abroquerí bal bal (1) occ sept val v
abroquelar

abruptament /aˌbɾup.taˈment/ /aˌβɾup.taˈmen/ /əˌbɾup.təˈmen/ /əˌbɾup.təˈment/ /əˌβɾup.təˈmen/ adv
abruptamente

abrusament /a.βɾu.zaˈmen/ /a.βɾu.zaˈment/ /ə.βɾu.zəˈmen/ /ə.βɾu.zəˈment// n masc
activación propagada
(psiquiatria) Model experimental segons el qual la repetida estimulació elèctrica o química de baixa intensitat de determinades zones del cervell pot provocar una sensibilització progressiva de l'estructura cerebral i generar convulsions i crisis epilèptiques.

abrusar /a.bɾuˈzaɾ/ /a.βɾuˈza/ /ə.βɾuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrusa abrusada abrusades abrusam abrusant abrusar abrusara abrusaran abrusarem abrusaren abrusares abrusareu abrusaria abrusarien abrusaries abrusarà abrusaràs abrusaré abrusaríem abrusaríeu abrusassen abrusasses abrusassin abrusassis abrusat abrusats abrusau abrusava abrusaven abrusaves abruse abrusem abrusen abruses abrusessen abrusesses abrusessin abrusessis abruseu abrusi abrusin abrusis abruso abrusà abrusàrem abrusàreu abrusàs abrusàssem abrusàsseu abrusàssim abrusàssiu abrusàvem abrusàveu abrusés abruséssem abrusésseu abruséssim abruséssiu abrusí abrús bal bal (1) occ sept val v
abrasar
Escalfar amb excés, com l'ardor del sol a l'estiu.
achichararse
(pronominal) Cremar-se, rebre una calor excessiva.

abscisió /ap.si.ziˈo/ /əp.si.ziˈo/ n fem
abscisión

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
ausente
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
absenta ajenjo

absentar /ap.senˈta/ /ap.senˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. absent absenta absentada absentades absentam absentant absentar absentara absentaran absentarem absentaren absentares absentareu absentaria absentarien absentaries absentarà absentaràs absentaré absentaríem absentaríeu absentassen absentasses absentassin absentassis absentat absentats absentau absentava absentaven absentaves absente absentem absenten absentes absentessen absentesses absentessin absentessis absenteu absenti absentin absentis absento absentà absentàrem absentàreu absentàs absentàssem absentàsseu absentàssim absentàssiu absentàvem absentàveu absentés absentéssem absentésseu absentéssim absentéssiu absentí alg bal bal (1) occ sept val v
ausentar

absentisme escolar n masc
absentismo escolar

absis n masc
ábside

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ absol absolc absoldran absoldre absoldrem absoldreu absoldria absoldrien absoldries absoldrà absoldràs absoldré absoldríem absoldríeu absoleia absoleien absoleies absolem absolen absolent absolessen absolesses absoleu absoleva absoleven absoleves absolga absolgam absolgau absolgo absolgos absolguda absolgudes absolguem absolguen absolguent absolguera absolgueren absolgueres absolgues absolguessa absolguessen absolguesses absolguessin absolguessis absolgueu absolgui absolguin absolguis absolgut absolguts absolgué absolguérem absolguéreu absolgués absolguéssem absolguésseu absolguéssim absolguéssiu absolguéssom absolguéssou absolguí absoli absolia absolien absolies absolin absolis absoliva absoliven absolives absols absolt absolta absoltes absolts absolèiem absolèieu absolèvem absolèveu absolèvom absolèvou absolés absoléssem absolésseu absolíem absolíeu absolívem absolíveu absolívom absolívou alg bal centr eiv n-occ occ v.cent val v
absolver
Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.
Remetre a un penitent els seus pecats en el tribunal de confessió, llevar-li les censures en què hagués incorregut.
Donar per lliure al reu contra qui s'havia entaulat una demanda civil o criminal.

absolta /apˈsɔɫ.ta/ /apˈsɔɫ.tɔ/ /əpˈsɔɫ.tə/ n fem
responso

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ absoluta adj masc
absoluto

absolutament /ap.soˌɫu.taˈmen/ /ap.soˌɫu.taˈment/ /əp.soˌɫu.təˈment/ /əp.suˌɫu.təˈmen/ adv
absolutamente

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ absorbeix absorbeixen absorbeixes absorbeixi absorbeixin absorbeixis absorbeixo absorbesc absorbesqui absorbesquin absorbesquis absorbia absorbida absorbides absorbien absorbies absorbiguem absorbigueu absorbim absorbint absorbir absorbira absorbiran absorbirem absorbiren absorbires absorbireu absorbiria absorbirien absorbiries absorbirà absorbiràs absorbiré absorbiríem absorbiríeu absorbisc absorbisca absorbisquen absorbisques absorbissen absorbisses absorbissin absorbissis absorbit absorbits absorbiu absorbix absorbixen absorbixes absorbixo absorbí absorbíem absorbíeu absorbírem absorbíreu absorbís absorbíssem absorbísseu absorbíssim absorbíssiu bal n-occ occ sept val v
absorber
Amarar, penetrar dins.

absortància /ap.soɾˈtan.si.a/ /əp.surˈtan.si.ə/ n fem
absortancia
Potència radiant absorbida per un sistema dividida per la potència radiant que hi incideix.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ abstèmia adj masc
abstemio
Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ n masc
abstemio
Persona que mai ingereix begudes alcohòliques.

abstenir-se /aps.teˈniɾ.se/ /əps.tə.niɾˈsə/ /əps.təˈnir.sə/ abstenc abstendran abstendrem abstendreu abstendria abstendrien abstendries abstendrà abstendràs abstendré abstendríem abstendríeu abstenen abstenguda abstengudes abstenguem abstengueren abstengueres abstenguessin abstenguessis abstengueu abstengui abstenguin abstenguis abstengut abstenguts abstengué abstenguérem abstenguéreu abstengués abstenguéssim abstenguéssiu abstenguí abstenia abstenien abstenies abstenim abstenint abstenir absteniu abstens absteníem absteníeu abstinc abstindran abstindrem abstindreu abstindria abstindrien abstindries abstindrà abstindràs abstindré abstindríem abstindríeu abstinga abstinguda abstingudes abstinguem abstinguen abstinguera abstingueren abstingueres abstingues abstinguessen abstinguesses abstinguessin abstinguessis abstingueu abstingui abstinguin abstinguis abstingut abstinguts abstingué abstinguérem abstinguéreu abstingués abstinguéssem abstinguésseu abstinguéssim abstinguéssiu abstinguí absté abstén abstín alg bal occ val v
abstenerse

abstergir /aps.terˈd͡ʒi/ /aps.teɾˈd͡ʒi/ /aps.teɾˈd͡ʒiɾ/ /əps.tərˈʒi/ abstergeix abstergeixen abstergeixes abstergeixi abstergeixin abstergeixis abstergeixo abstergesc abstergesqui abstergesquin abstergesquis abstergia abstergida abstergides abstergien abstergies abstergiguem abstergigueu abstergim abstergint abstergir abstergira abstergiran abstergirem abstergiren abstergires abstergireu abstergiria abstergirien abstergiries abstergirà abstergiràs abstergiré abstergiríem abstergiríeu abstergisc abstergisca abstergisquen abstergisques abstergissen abstergisses abstergissin abstergissis abstergit abstergits abstergiu abstergix abstergixen abstergixes abstergixo abstergí abstergíem abstergíeu abstergírem abstergíreu abstergís abstergíssem abstergísseu abstergíssim abstergíssiu bal n-occ occ sept val v
absterger

abstinent /aps.tiˈnen/ /aps.tiˈnent/ /əps.tiˈnen/ /əps.tiˈnent/ adj
abstinente

abstinentment /aps.tiˌnemˈmen/ /aps.tiˌnemˈment/ /əps.tiˌnemˈmen/ /əps.tiˌnemˈment/ adv
abstinentemente

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
abstracción

abstractament /apsˌtɾak.taˈmen/ /apsˌtɾak.taˈment/ /əpsˌtɾak.təˈmen/ /əpsˌtɾak.təˈment/ adv
abstractamente

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ abstracta adj masc
abstracto

abstractivament /aps.tɾakˌti.vaˈment/ /aps.tɾakˌti.βaˈmen/ /əps.tɾəkˌti.vəˈmen/ /əps.tɾəkˌti.vəˈment/ /əps.tɾəkˌti.βəˈmen/ adv
abstractivamente

abstretament /apsˌtɾe.taˈmen/ /apsˌtɾe.taˈment/ /əpsˌtɾe.təˈmen/ /əpsˌtɾe.təˈment/ adv
abstraídamente

abstreure /apsˈtɾew.ɾe/ /əpsˈtɾɛw.ɾə/ abstragueren abstragueres abstraguessen abstraguesses abstraguessin abstraguessis abstragué abstraguérem abstraguéreu abstragués abstraguéssem abstraguésseu abstraguéssim abstraguéssiu abstraguí abstraiem abstraient abstraieu abstrauran abstraurem abstraureu abstrauria abstraurien abstrauries abstraurà abstrauràs abstrauré abstrauríem abstrauríeu abstrec abstrega abstreguem abstreguen abstregues abstregueu abstregui abstreguin abstreguis abstreia abstreien abstreies abstreim abstreis abstret abstreta abstretes abstrets abstreu abstreuen abstreure abstreus abstrèiem abstrèieu bal v
abstraer abstraerse
Considerar en una cosa un atribut o una propietat sense atendre els altres atributs o propietats que té.

abstrusament /apsˌtɾu.zaˈmen/ /apsˌtɾu.zaˈment/ /əpsˌtɾu.zəˈmen/ /əpsˌtɾu.zəˈment/ adv
abstrusamente

absurdament /apˌsur.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈment/ /əpˌsur.dəˈmen/ /əpˌsur.ðəˈmen/ /əpˌsuɾ.ðəˈment/ adv
absurdamente

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
ausencia falta

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
abundante

abundantment /a.bunˌdamˈment/ /a.βunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈment/ adv
abundantemente

abundar /a.bunˈdaɾ/ /a.βunˈda/ /ə.βunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abund abunda abundada abundades abundam abundant abundar abundara abundaran abundarem abundaren abundares abundareu abundaria abundarien abundaries abundarà abundaràs abundaré abundaríem abundaríeu abundassen abundasses abundassin abundassis abundat abundats abundau abundava abundaven abundaves abunde abundem abunden abundes abundessen abundesses abundessin abundessis abundeu abundi abundin abundis abundo abundà abundàrem abundàreu abundàs abundàssem abundàsseu abundàssim abundàssiu abundàvem abundàveu abundés abundéssem abundésseu abundéssim abundéssiu abundí alg bal bal (1) occ sept val v
abundar

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
abundancia

aburgesament /a.buɾ.d͡ʒe.zaˈment/ /a.βur.d͡ʒe.zaˈmen/ /a.βuɾ.d͡ʒe.zaˈmen/ /ə.bur.ʒə.zəˈmen/ /ə.buɾ.ʒə.zəˈment/ /ə.βur.ʒə.zəˈmen/ n masc
aburguesamiento

aburgesar /a.buɾ.d͡ʒeˈzaɾ/ /a.βur.d͡ʒeˈza/ /a.βuɾ.d͡ʒeˈza/ /ə.βur.ʒəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aburgesa aburgesada aburgesades aburgesam aburgesant aburgesar aburgesara aburgesaran aburgesarem aburgesaren aburgesares aburgesareu aburgesaria aburgesarien aburgesaries aburgesarà aburgesaràs aburgesaré aburgesaríem aburgesaríeu aburgesassen aburgesasses aburgesassin aburgesassis aburgesat aburgesats aburgesau aburgesava aburgesaven aburgesaves aburgese aburgesem aburgesen aburgeses aburgesessen aburgesesses aburgesessin aburgesessis aburgeseu aburgesi aburgesin aburgesis aburgeso aburgesà aburgesàrem aburgesàreu aburgesàs aburgesàssem aburgesàsseu aburgesàssim aburgesàssiu aburgesàvem aburgesàveu aburgesés aburgeséssem aburgesésseu aburgeséssim aburgeséssiu aburgesí aburgès bal bal (1) occ sept val v
aburguesar

abusar /a.buˈzaɾ/ /a.βuˈza/ /ə.βuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abusa abusada abusades abusam abusant abusar abusara abusaran abusarem abusaren abusares abusareu abusaria abusarien abusaries abusarà abusaràs abusaré abusaríem abusaríeu abusassen abusasses abusassin abusassis abusat abusats abusau abusava abusaven abusaves abuse abusem abusen abuses abusessen abusesses abusessin abusessis abuseu abusi abusin abusis abuso abusà abusàrem abusàreu abusàs abusàssem abusàsseu abusàssim abusàssiu abusàvem abusàveu abusés abuséssem abusésseu abuséssim abuséssiu abusí abús alg bal bal (1) occ sept val v
abusar

abusiu /a.buˈziw/ /ə.βuˈziw/ adj masc
abusivo

abusivament /a.buˌzi.vaˈment/ /a.βuˌzi.βaˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈment/ /ə.βuˌzi.βəˈmen/ adv
abusivamente

abúlia /aˈbu.ɫi.a/ n fem
abulia

abús /aˈbus/ n masc
abuso

acabadament /a.kaˌba.ðaˈment/ /a.kaˌβa.ðaˈmen/ /ə.kəˌba.ðəˈmen/ /ə.kəˌba.ðəˈment/ /ə.kəˌβa.ðəˈmen/ adv
acabadamente

acabalar /a.ka.baˈɫaɾ/ /a.ka.βaˈɫa/ /ə.kə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acabal acabala acabalada acabalades acabalam acabalant acabalar acabalara acabalaran acabalarem acabalaren acabalares acabalareu acabalaria acabalarien acabalaries acabalarà acabalaràs acabalaré acabalaríem acabalaríeu acabalassen acabalasses acabalassin acabalassis acabalat acabalats acabalau acabalava acabalaven acabalaves acabale acabalem acabalen acabales acabalessen acabalesses acabalessin acabalessis acabaleu acabali acabalin acabalis acabalo acabalà acabalàrem acabalàreu acabalàs acabalàssem acabalàsseu acabalàssim acabalàssiu acabalàvem acabalàveu acabalés acabaléssem acabalésseu acabaléssim acabaléssiu acabalí bal bal (1) occ sept val v
acaudalar

acaballes /a.kaˈba.ʎes/ /ə.kəˈba.jəs/ /ə.kəˈba.ʎəs/ n fem
postrimerías

acabament /a.ka.baˈment/ /a.ka.βaˈmen/ /ə.kə.bəˈmen/ /ə.kə.bəˈment/ n masc
final
Part final d'una cosa.
acabado
Part final del procés de fabricació en què es treballen els detalls o l'aspecte de l'objecte.

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acab acaba acabada acabades acabam acabant acabar acabara acabaran acabarem acabaren acabares acabareu acabaria acabarien acabaries acabarà acabaràs acabaré acabaríem acabaríeu acabassen acabasses acabassin acabassis acabat acabats acabau acabava acabaven acabaves acabe acabem acaben acabes acabessen acabesses acabessin acabessis acabeu acabi acabin acabis acabo acabà acabàrem acabàreu acabàs acabàssem acabàsseu acabàssim acabàssiu acabàvem acabàveu acabés acabéssem acabésseu acabéssim acabéssiu acabí alg bal bal (1) occ sept val v
acabar

acabar per v
acabar por

acabat /a.kaˈbat/ adj masc
acabado
Perfet, complet.
Espatllat, malparat o en mala disposició.

acabat /a.kaˈbat/ n masc
acabado
Perfeccionament final d'una obra.

acabdillar /a.kab.diˈʎa/ /a.kab.diˈʎaɾ/ /ə.kəb.diˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acabdill acabdilla acabdillada acabdillades acabdillam acabdillant acabdillar acabdillara acabdillaran acabdillarem acabdillaren acabdillares acabdillareu acabdillaria acabdillarien acabdillaries acabdillarà acabdillaràs acabdillaré acabdillaríem acabdillaríeu acabdillassen acabdillasses acabdillassin acabdillassis acabdillat acabdillats acabdillau acabdillava acabdillaven acabdillaves acabdille acabdillem acabdillen acabdilles acabdillessen acabdillesses acabdillessin acabdillessis acabdilleu acabdilli acabdillin acabdillis acabdillo acabdillà acabdillàrem acabdillàreu acabdillàs acabdillàssem acabdillàsseu acabdillàssim acabdillàssiu acabdillàvem acabdillàveu acabdillés acabdilléssem acabdillésseu acabdilléssim acabdilléssiu acabdillí bal bal (1) occ sept val v
acaudillar

academitzar /a.ka.ðe.miˈd͡za/ /a.ka.ðe.miˈza/ /a.ka.ðe.miˈzaɾ/ /ə.kə.ðə.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. academitz academitza academitzada academitzades academitzam academitzant academitzar academitzara academitzaran academitzarem academitzaren academitzares academitzareu academitzaria academitzarien academitzaries academitzarà academitzaràs academitzaré academitzaríem academitzaríeu academitzassen academitzasses academitzassin academitzassis academitzat academitzats academitzau academitzava academitzaven academitzaves academitze academitzem academitzen academitzes academitzessen academitzesses academitzessin academitzessis academitzeu academitzi academitzin academitzis academitzo academitzà academitzàrem academitzàreu academitzàs academitzàssem academitzàsseu academitzàssim academitzàssiu academitzàvem academitzàveu academitzés academitzéssem academitzésseu academitzéssim academitzéssiu academitzí bal bal (1) occ sept val v
academizar

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
academia
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
académico
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
académico
Membre d'una acadèmia.

acadèmicament /a.kaˌðɛ.mi.kaˈmen/ /a.kaˌðɛ.mi.kaˈment/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈmen/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈment/ adv
académicamente

acagallonar-se /a.ka.ɣa.ʎoˈnaɾ.se/ /ə.kə.ɣə.ʎoˈnaɾ.sə/ /ə.kə.ɣə.ʎu.nərˈsə/ /ə.kə.ɣə.ʎuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acagallon acagallona acagallonada acagallonades acagallonam acagallonant acagallonar acagallonara acagallonaran acagallonarem acagallonaren acagallonares acagallonareu acagallonaria acagallonarien acagallonaries acagallonarà acagallonaràs acagallonaré acagallonaríem acagallonaríeu acagallonassen acagallonasses acagallonassin acagallonassis acagallonat acagallonats acagallonau acagallonava acagallonaven acagallonaves acagallone acagallonem acagallonen acagallones acagallonessen acagallonesses acagallonessin acagallonessis acagalloneu acagalloni acagallonin acagallonis acagallono acagallonà acagallonàrem acagallonàreu acagallonàs acagallonàssem acagallonàsseu acagallonàssim acagallonàssiu acagallonàvem acagallonàveu acagallonés acagallonéssem acagallonésseu acagallonéssim acagallonéssiu acagalloní bal bal (1) occ sept val v
aborujarse

acalar /a.kaˈɫa/ /a.kaˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acal acala acalada acalades acalam acalant acalar acalaran acalarem acalaren acalares acalareu acalaria acalarien acalaries acalarà acalaràs acalaré acalaríem acalaríeu acalassen acalasses acalassin acalassis acalat acalats acalau acalava acalaven acalaves acalem acalen acales acalessen acalesses acalessin acalessis acaleu acali acalin acalis acalo acalà acalàrem acalàreu acalàs acalàssem acalàsseu acalàssim acalàssiu acalàvem acalàveu acalés acaléssem acalésseu acaléssim acaléssiu acalí bal bal (1) sept v
bajar
(balear) Inclinar cap avall una part del cos.

acalcúlia /a.kaɫˈku.ɫi.a/ /ə.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
acalculia

acaloradament /a.ka.ɫoˌɾa.ðaˈmen/ /a.ka.ɫoˌɾa.ðaˈment/ /ə.kə.ɫoˌɾa.ðəˈment/ /ə.kə.ɫuˌɾa.ðəˈmen/ adv
acaloradamente

acalorar /a.ka.ɫoˈɾa/ /a.ka.ɫoˈɾaɾ/ /ə.kə.ɫoˈɾa/ /ə.kə.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acalor acalora acalorada acalorades acaloram acalorant acalorar acalorara acaloraran acalorarem acaloraren acalorares acalorareu acaloraria acalorarien acaloraries acalorarà acaloraràs acaloraré acaloraríem acaloraríeu acalorassen acalorasses acalorassin acalorassis acalorat acalorats acalorau acalorava acaloraven acaloraves acalore acalorem acaloren acalores acaloressen acaloresses acaloressin acaloressis acaloreu acalori acalorin acaloris acaloro acalorà acaloràrem acaloràreu acaloràs acaloràssem acaloràsseu acaloràssim acaloràssiu acaloràvem acaloràveu acalorés acaloréssem acalorésseu acaloréssim acaloréssiu acalorí bal bal (1) occ sept val v
acalorar
Fer o donar calor.
Excitar, exaltar.
acalorarse
(pronominal) Encendre's, aclaparar-se per un excés de treball o exercici.
(pronominal) Enardir-se en la conversa o disputa.

acampanar /a.kam.paˈna/ /a.kam.paˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acampan acampana acampanada acampanades acampanam acampanant acampanar acampanara acampanaran acampanarem acampanaren acampanares acampanareu acampanaria acampanarien acampanaries acampanarà acampanaràs acampanaré acampanaríem acampanaríeu acampanassen acampanasses acampanassin acampanassis acampanat acampanats acampanau acampanava acampanaven acampanaves acampane acampanem acampanen acampanes acampanessen acampanesses acampanessin acampanessis acampaneu acampani acampanin acampanis acampano acampanà acampanàrem acampanàreu acampanàs acampanàssem acampanàsseu acampanàssim acampanàssiu acampanàvem acampanàveu acampanés acampanéssem acampanésseu acampanéssim acampanéssiu acampaní bal bal (1) occ sept val v
acampanar

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acamp acampa acampada acampades acampam acampant acampar acampara acamparan acamparem acamparen acampares acampareu acamparia acamparien acamparies acamparà acamparàs acamparé acamparíem acamparíeu acampassen acampasses acampassin acampassis acampat acampats acampau acampava acampaven acampaves acampe acampem acampen acampes acampessen acampesses acampessin acampessis acampeu acampi acampin acampis acampo acampà acampàrem acampàreu acampàs acampàssem acampàsseu acampàssim acampàssiu acampàvem acampàveu acampés acampéssem acampésseu acampéssim acampéssiu acampí alg bal bal (1) occ sept val v
acampar

acamussar /a.ka.muˈsa/ /a.ka.muˈsaɾ/ /ə.kə.muˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acamussa acamussada acamussades acamussam acamussant acamussar acamussara acamussaran acamussarem acamussaren acamussares acamussareu acamussaria acamussarien acamussaries acamussarà acamussaràs acamussaré acamussaríem acamussaríeu acamussassen acamussasses acamussassin acamussassis acamussat acamussats acamussau acamussava acamussaven acamussaves acamusse acamussem acamussen acamusses acamussessen acamussesses acamussessin acamussessis acamusseu acamussi acamussin acamussis acamusso acamussà acamussàrem acamussàreu acamussàs acamussàssem acamussàsseu acamussàssim acamussàssiu acamussàvem acamussàveu acamussés acamusséssem acamussésseu acamusséssim acamusséssiu acamussí acamús bal bal (1) occ sept val v
agamuzar

acanalar /a.ka.naˈɫa/ /a.ka.naˈɫaɾ/ /ə.kə.nəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acanal acanala acanalada acanalades acanalam acanalant acanalar acanalara acanalaran acanalarem acanalaren acanalares acanalareu acanalaria acanalarien acanalaries acanalarà acanalaràs acanalaré acanalaríem acanalaríeu acanalassen acanalasses acanalassin acanalassis acanalat acanalats acanalau acanalava acanalaven acanalaves acanale acanalem acanalen acanales acanalessen acanalesses acanalessin acanalessis acanaleu acanali acanalin acanalis acanalo acanalà acanalàrem acanalàreu acanalàs acanalàssem acanalàsseu acanalàssim acanalàssiu acanalàvem acanalàveu acanalés acanaléssem acanalésseu acanaléssim acanaléssiu acanalí bal bal (1) occ sept val v
acanalar
Fer solcs o canals.

acanar /a.kaˈna/ /a.kaˈnaɾ/ /ə.kəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acan acana acanada acanades acanam acanant acanar acanara acanaran acanarem acanaren acanares acanareu acanaria acanarien acanaries acanarà acanaràs acanaré acanaríem acanaríeu acanassen acanasses acanassin acanassis acanat acanats acanau acanava acanaven acanaves acane acanem acanen acanes acanessen acanesses acanessin acanessis acaneu acani acanin acanis acano acanà acanàrem acanàreu acanàs acanàssem acanàsseu acanàssim acanàssiu acanàvem acanàveu acanés acanéssem acanésseu acanéssim acanéssiu acaní bal bal (1) occ sept val v
varear

acanonar /a.ka.noˈna/ /a.ka.noˈnaɾ/ /ə.kə.noˈna/ /ə.kə.nuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acanon acanona acanonada acanonades acanonam acanonant acanonar acanonara acanonaran acanonarem acanonaren acanonares acanonareu acanonaria acanonarien acanonaries acanonarà acanonaràs acanonaré acanonaríem acanonaríeu acanonassen acanonasses acanonassin acanonassis acanonat acanonats acanonau acanonava acanonaven acanonaves acanone acanonem acanonen acanones acanonessen acanonesses acanonessin acanonessis acanoneu acanoni acanonin acanonis acanono acanonà acanonàrem acanonàreu acanonàs acanonàssem acanonàsseu acanonàssim acanonàssiu acanonàvem acanonàveu acanonés acanonéssem acanonésseu acanonéssim acanonéssiu acanoní bal bal (1) occ sept val v
encañar

acanto- prefix
acanto-

acantonar /a.kan.toˈna/ /a.kan.toˈnaɾ/ /ə.kən.toˈna/ /ə.kən.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acanton acantona acantonada acantonades acantonam acantonant acantonar acantonara acantonaran acantonarem acantonaren acantonares acantonareu acantonaria acantonarien acantonaries acantonarà acantonaràs acantonaré acantonaríem acantonaríeu acantonassen acantonasses acantonassin acantonassis acantonat acantonats acantonau acantonava acantonaven acantonaves acantone acantonem acantonen acantones acantonessen acantonesses acantonessin acantonessis acantoneu acantoni acantonin acantonis acantono acantonà acantonàrem acantonàreu acantonàs acantonàssem acantonàsseu acantonàssim acantonàssiu acantonàvem acantonàveu acantonés acantonéssem acantonésseu acantonéssim acantonéssiu acantoní bal bal (1) occ sept val v
acantonar

acanyar-se /a.kaˈɲaɾ.se/ /ə.kə.ɲəɾˈsə/ /ə.kəˈɲar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acany acanya acanyada acanyades acanyam acanyant acanyar acanyara acanyaran acanyarem acanyaren acanyares acanyareu acanyaria acanyarien acanyaries acanyarà acanyaràs acanyaré acanyaríem acanyaríeu acanyassen acanyasses acanyassin acanyassis acanyat acanyats acanyau acanyava acanyaven acanyaves acanye acanyem acanyen acanyes acanyessen acanyesses acanyessin acanyessis acanyeu acanyi acanyin acanyis acanyo acanyà acanyàrem acanyàreu acanyàs acanyàssem acanyàsseu acanyàssim acanyàssiu acanyàvem acanyàveu acanyés acanyéssem acanyésseu acanyéssim acanyéssiu acanyí bal bal (1) occ sept val v
encanijar

acanyat /a.kaˈɲat/ adj
canijo
Molt magre.

acaparar /a.ka.paˈɾa/ /a.ka.paˈɾaɾ/ /ə.kə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acapar acapara acaparada acaparades acaparam acaparant acaparar acaparara acapararan acapararem acapararen acaparares acaparareu acapararia acapararien acapararies acapararà acapararàs acapararé acapararíem acapararíeu acaparassen acaparasses acaparassin acaparassis acaparat acaparats acaparau acaparava acaparaven acaparaves acapare acaparem acaparen acapares acaparessen acaparesses acaparessin acaparessis acapareu acapari acaparin acaparis acaparo acaparà acaparàrem acaparàreu acaparàs acaparàssem acaparàsseu acaparàssim acaparàssiu acaparàvem acaparàveu acaparés acaparéssem acaparésseu acaparéssim acaparéssiu acaparí alg bal bal (1) occ sept val v
acaparar

acaptar /a.kapˈta/ /a.kapˈtaɾ/ /ə.kəpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acapt acapta acaptada acaptades acaptam acaptant acaptar acaptara acaptaran acaptarem acaptaren acaptares acaptareu acaptaria acaptarien acaptaries acaptarà acaptaràs acaptaré acaptaríem acaptaríeu acaptassen acaptasses acaptassin acaptassis acaptat acaptats acaptau acaptava acaptaven acaptaves acapte acaptem acapten acaptes acaptessen acaptesses acaptessin acaptessis acapteu acapti acaptin acaptis acapto acaptà acaptàrem acaptàreu acaptàs acaptàssem acaptàsseu acaptàssim acaptàssiu acaptàvem acaptàveu acaptés acaptéssem acaptésseu acaptéssim acaptéssiu acaptí bal bal (1) occ sept val v
colectar

acaramel·lar /a.ka.ɾa.meɫˈɫa/ /a.ka.ɾa.meɫˈɫaɾ/ /a.ka.ɾa.meˈɫa/ /ə.kə.ɾə.məɫˈɫa/ /ə.kə.ɾə.məˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaramel acaramel·la acaramel·lada acaramel·lades acaramel·lam acaramel·lant acaramel·lar acaramel·lara acaramel·laran acaramel·larem acaramel·laren acaramel·lares acaramel·lareu acaramel·laria acaramel·larien acaramel·laries acaramel·larà acaramel·laràs acaramel·laré acaramel·laríem acaramel·laríeu acaramel·lassen acaramel·lasses acaramel·lassin acaramel·lassis acaramel·lat acaramel·lats acaramel·lau acaramel·lava acaramel·laven acaramel·laves acaramel·le acaramel·lem acaramel·len acaramel·les acaramel·lessen acaramel·lesses acaramel·lessin acaramel·lessis acaramel·leu acaramel·li acaramel·lin acaramel·lis acaramel·lo acaramel·là acaramel·làrem acaramel·làreu acaramel·làs acaramel·làssem acaramel·làsseu acaramel·làssim acaramel·làssiu acaramel·làvem acaramel·làveu acaramel·lés acaramel·léssem acaramel·lésseu acaramel·léssim acaramel·léssiu acaramel·lí bal bal (1) occ sept val v
acaramelar

acarar /a.kaˈɾa/ /a.kaˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acar acara acarada acarades acaram acarant acarar acarara acararan acararem acararen acarares acarareu acararia acararien acararies acararà acararàs acararé acararíem acararíeu acarassen acarasses acarassin acarassis acarat acarats acarau acarava acaraven acaraves acare acarem acaren acares acaressen acaresses acaressin acaressis acareu acari acarin acaris acaro acarà acaràrem acaràreu acaràs acaràssem acaràsseu acaràssim acaràssiu acaràvem acaràveu acarés acaréssem acarésseu acaréssim acaréssiu acarí bal bal (1) occ sept val v
carear
Confrontar unes persones amb unes altres amb el fi d'esbrinar la veritat.
Confrontar una cosa amb una altra.

acarcanyar-se /a.kaɾ.kaˈɲaɾ.se/ /ə.kər.kə.ɲərˈsə/ /ə.kəɾ.kəˈɲaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acarcanya acarcanyada acarcanyades acarcanyant acarcanyar acarcanyara acarcanyaran acarcanyarem acarcanyaren acarcanyares acarcanyareu acarcanyaria acarcanyarien acarcanyaries acarcanyarà acarcanyaràs acarcanyaré acarcanyaríem acarcanyaríeu acarcanyassen acarcanyasses acarcanyat acarcanyats acarcanyava acarcanyaven acarcanyaves acarcanye acarcanyem acarcanyen acarcanyes acarcanyessen acarcanyesses acarcanyessin acarcanyessis acarcanyeu acarcanyi acarcanyin acarcanyis acarcanyo acarcanyà acarcanyàrem acarcanyàreu acarcanyàssem acarcanyàsseu acarcanyàvem acarcanyàveu acarcanyés acarcanyéssem acarcanyésseu acarcanyéssim acarcanyéssiu acarcanyí occ sept val val (1) v
enaguacharse

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaricia acariciada acariciades acariciam acariciant acariciar acariciara acariciaran acariciarem acariciaren acariciares acariciareu acariciaria acariciarien acariciaries acariciarà acariciaràs acariciaré acariciaríem acariciaríeu acariciassen acariciasses acariciassin acariciassis acariciat acariciats acariciau acariciava acariciaven acariciaves acaricie acariciem acaricien acaricies acariciessen acariciesses acariciessin acariciessis acaricieu acaricii acaricio acaricià acariciàrem acariciàreu acariciàs acariciàssem acariciàsseu acariciàssim acariciàssiu acariciàvem acariciàveu acariciés acariciéssem acariciésseu acariciéssim acariciéssiu acaricií acariciï acariciïn acariciïs bal bal (1) occ sept val v
acariciar
Fer carícies, tractar amb afecte.
Passar els dits suaument per una superfície.

acarrerar /a.ka.reˈɾa/ /a.ka.reˈɾaɾ/ /ə.kə.rəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acarrer acarrera acarrerada acarrerades acarreram acarrerant acarrerar acarrerara acarreraran acarrerarem acarreraren acarrerares acarrerareu acarreraria acarrerarien acarreraries acarrerarà acarreraràs acarreraré acarreraríem acarreraríeu acarrerassen acarrerasses acarrerassin acarrerassis acarrerat acarrerats acarrerau acarrerava acarreraven acarreraves acarrere acarrerem acarreren acarreres acarreressen acarreresses acarreressin acarreressis acarrereu acarreri acarrerin acarreris acarrero acarrerà acarreràrem acarreràreu acarreràs acarreràssem acarreràsseu acarreràssim acarreràssiu acarreràvem acarreràveu acarrerés acarreréssem acarrerésseu acarreréssim acarreréssiu acarrerí bal bal (1) occ sept val v
encaminar

acastellanar /a.kas.te.ʎaˈna/ /a.kas.te.ʎaˈnaɾ/ /ə.kəs.tə.ʎəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acastellan acastellana acastellanada acastellanades acastellanam acastellanant acastellanar acastellanara acastellanaran acastellanarem acastellanaren acastellanares acastellanareu acastellanaria acastellanarien acastellanaries acastellanarà acastellanaràs acastellanaré acastellanaríem acastellanaríeu acastellanassen acastellanasses acastellanassin acastellanassis acastellanat acastellanats acastellanau acastellanava acastellanaven acastellanaves acastellane acastellanem acastellanen acastellanes acastellanessen acastellanesses acastellanessin acastellanessis acastellaneu acastellani acastellanin acastellanis acastellano acastellanà acastellanàrem acastellanàreu acastellanàs acastellanàssem acastellanàsseu acastellanàssim acastellanàssiu acastellanàvem acastellanàveu acastellanés acastellanéssem acastellanésseu acastellanéssim acastellanéssiu acastellaní bal bal (1) occ sept val v
castellanizar

acastellar /a.kas.teˈʎa/ /a.kas.teˈʎaɾ/ /ə.kəs.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acastell acastella acastellada acastellades acastellam acastellant acastellar acastellara acastellaran acastellarem acastellaren acastellares acastellareu acastellaria acastellarien acastellaries acastellarà acastellaràs acastellaré acastellaríem acastellaríeu acastellassen acastellasses acastellassin acastellassis acastellat acastellats acastellau acastellava acastellaven acastellaves acastelle acastellem acastellen acastelles acastellessen acastellesses acastellessin acastellessis acastelleu acastelli acastellin acastellis acastello acastellà acastellàrem acastellàreu acastellàs acastellàssem acastellàsseu acastellàssim acastellàssiu acastellàvem acastellàveu acastellés acastelléssem acastellésseu acastelléssim acastelléssiu acastellí bal bal (1) occ sept val v
encastillar

acatalanar /a.ka.ta.ɫaˈna/ /a.ka.ta.ɫaˈnaɾ/ /ə.kə.tə.ɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acatalan acatalana acatalanada acatalanades acatalanam acatalanant acatalanar acatalanara acatalanaran acatalanarem acatalanaren acatalanares acatalanareu acatalanaria acatalanarien acatalanaries acatalanarà acatalanaràs acatalanaré acatalanaríem acatalanaríeu acatalanassen acatalanasses acatalanassin acatalanassis acatalanat acatalanats acatalanau acatalanava acatalanaven acatalanaves acatalane acatalanem acatalanen acatalanes acatalanessen acatalanesses acatalanessin acatalanessis acatalaneu acatalani acatalanin acatalanis acatalano acatalanà acatalanàrem acatalanàreu acatalanàs acatalanàssem acatalanàsseu acatalanàssim acatalanàssiu acatalanàvem acatalanàveu acatalanés acatalanéssem acatalanésseu acatalanéssim acatalanéssiu acatalaní bal bal (1) occ sept val v
catalanizar

acatar /a.kaˈta/ /a.kaˈtaɾ/ /ə.kəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acat acata acatada acatades acatam acatant acatar acatara acataran acatarem acataren acatares acatareu acataria acatarien acataries acatarà acataràs acataré acataríem acataríeu acatassen acatasses acatassin acatassis acatat acatats acatau acatava acataven acataves acate acatem acaten acates acatessen acatesses acatessin acatessis acateu acati acatin acatis acato acatà acatàrem acatàreu acatàs acatàssem acatàsseu acatàssim acatàssiu acatàvem acatàveu acatés acatéssem acatésseu acatéssim acatéssiu acatí alg bal bal (1) occ sept val v
acatar

acatarrar-se /a.ka.taˈraɾ.se/ /ə.kə.tə.rəɾˈsə/ /ə.kə.təˈrar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acatarr acatarra acatarrada acatarrades acatarram acatarrant acatarrar acatarrara acatarraran acatarrarem acatarraren acatarrares acatarrareu acatarraria acatarrarien acatarraries acatarrarà acatarraràs acatarraré acatarraríem acatarraríeu acatarrassen acatarrasses acatarrassin acatarrassis acatarrat acatarrats acatarrau acatarrava acatarraven acatarraves acatarre acatarrem acatarren acatarres acatarressen acatarresses acatarressin acatarressis acatarreu acatarri acatarrin acatarris acatarro acatarrà acatarràrem acatarràreu acatarràs acatarràssem acatarràsseu acatarràssim acatarràssiu acatarràvem acatarràveu acatarrés acatarréssem acatarrésseu acatarréssim acatarréssiu acatarrí alg bal bal (1) occ sept val v
acatarrarse

acaçar /a.kaˈsa/ /a.kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acace acacem acacen acaces acacessen acacesses acacessin acacessis acaceu acaci acacin acacis acacés acacéssem acacésseu acacéssim acacéssiu acací acaç acaça acaçada acaçades acaçam acaçant acaçar acaçara acaçaran acaçarem acaçaren acaçares acaçareu acaçaria acaçarien acaçaries acaçarà acaçaràs acaçaré acaçaríem acaçaríeu acaçassen acaçasses acaçassin acaçassis acaçat acaçats acaçau acaçava acaçaven acaçaves acaço acaçà acaçàrem acaçàreu acaçàs acaçàssem acaçàsseu acaçàssim acaçàssiu acaçàvem acaçàveu bal bal (1) occ sept val v
perseguir

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ accedeix accedeixen accedeixes accedeixi accedeixin accedeixis accedeixo accedesc accedesqui accedesquin accedesquis accedia accedida accedides accedien accedies accediguem accedigueu accedim accedint accedir accedira accediran accedirem accediren accedires accedireu accediria accedirien accediries accedirà accediràs accediré accediríem accediríeu accedisc accedisca accedisquen accedisques accedissen accedisses accedissin accedissis accedit accedits accediu accedix accedixen accedixes accedixo accedí accedíem accedíeu accedírem accedíreu accedís accedíssem accedísseu accedíssim accedíssiu bal n-occ occ sept val v
acceder
Tenir accés a un lloc, una situació.
Concedir, donar el consentiment.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
aceleración
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

acceleració física n fem
aceleración física

acceleració per maquinari n fem
aceleración por hardware

acceleradament /ak.se.ɫeˌɾa.ðaˈmen/ /ak.se.ɫeˌɾa.ðaˈment/ /ək.sə.ɫəˌɾa.ðəˈmen/ /ək.sə.ɫəˌɾa.ðəˈment/ adv
aceleradamente

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acceler accelera accelerada accelerades acceleram accelerant accelerar accelerara acceleraran accelerarem acceleraren accelerares accelerareu acceleraria accelerarien acceleraries accelerarà acceleraràs acceleraré acceleraríem acceleraríeu accelerassen accelerasses accelerassin accelerassis accelerat accelerats accelerau accelerava acceleraven acceleraves accelere accelerem acceleren acceleres acceleressen acceleresses acceleressin acceleressis accelereu acceleri accelerin acceleris accelero accelerà acceleràrem acceleràreu acceleràs acceleràssem acceleràsseu acceleràssim acceleràssiu acceleràvem acceleràveu accelerés acceleréssem accelerésseu acceleréssim acceleréssiu accelerí alg bal bal (1) occ sept val v
acelerar apresurar
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
acento
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuable /ak.sen.tuˈa.bɫe/ /ak.sen.tuˈa.βɫe/ /ak.sen.tuˈab.bɫe/ /ək.sən.tuˈa.βɫə/ /ək.sən.tuˈab.bɫə/ adj
acentuable

accentuadament /ak.sen.tuˌa.ðaˈmen/ /ak.sen.tuˌa.ðaˈment/ /ək.sən.tuˌa.ðəˈmen/ /ək.sən.tuˌa.ðəˈment/ adv
acentuadamente

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accentua accentuada accentuades accentuam accentuant accentuar accentuara accentuaran accentuarem accentuaren accentuares accentuareu accentuaria accentuarien accentuaries accentuarà accentuaràs accentuaré accentuaríem accentuaríeu accentuassen accentuasses accentuassin accentuassis accentuat accentuats accentuau accentuava accentuaven accentuaves accentue accentuem accentuen accentues accentuessen accentuesses accentuessin accentuessis accentueu accentuo accentuu accentuà accentuàrem accentuàreu accentuàs accentuàssem accentuàsseu accentuàssim accentuàssiu accentuàvem accentuàveu accentués accentuéssem accentuésseu accentuéssim accentuéssiu accentuí accentuï accentuïn accentuïs alg bal bal (1) occ sept val v
acentuar
Donar o prendre més importància.
Posar un accent gràfic o titlla.

accepció /ak.sep.siˈo/ n fem
acepción

acceptable /ak.sepˈta.bɫe/ /ak.sepˈta.βɫe/ /ak.sepˈtab.bɫe/ /ək.səpˈta.βɫə/ /ək.səpˈtab.bɫə/ adj
aceptable

acceptablement /ak.sepˌta.bɫeˈment/ /ak.sepˌta.βɫeˈmen/ /ak.sepˌtab.bɫeˈmen/ /ək.səpˌta.βɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈment/ adv
aceptablemente

acceptació /ak.sep.ta.siˈo/ /ək.səp.tə.siˈo/ n fem
aceptación

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accept accepta acceptada acceptades acceptam acceptant acceptar acceptara acceptaran acceptarem acceptaren acceptares acceptareu acceptaria acceptarien acceptaries acceptarà acceptaràs acceptaré acceptaríem acceptaríeu acceptassen acceptasses acceptassin acceptassis acceptat acceptats acceptau acceptava acceptaven acceptaves accepte acceptem accepten acceptes acceptessen acceptesses acceptessin acceptessis accepteu accepti acceptin acceptis accepto acceptà acceptàrem acceptàreu acceptàs acceptàssem acceptàsseu acceptàssim acceptàssiu acceptàvem acceptàveu acceptés acceptéssem acceptésseu acceptéssim acceptéssiu acceptí alg bal bal (1) occ sept val v
aceptar acceptar
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.
aceptar
Obligar-se per escrit a pagar una lletra de canvi.

accessibilitat /ak.se.si.βi.liˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
accesibilidad
Qualitat de ser accessible, receptivitat

accessibilitat informàtica n fem
accesibilidad informática

accessió n fem
accesión

accessòriament /ak.seˌsɔ.ɾi.aˈmen/ /ak.seˌsɔ.ɾi.aˈment/ /ək.səˌsɔ.ɾi.əˈmen/ /ək.səˌsɔ.ɾi.əˈment/ adv
accesoriamente

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
accidente
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
accidentalmente

accidentar /ak.si.ðenˈta/ /ak.si.ðenˈtaɾ/ /ək.si.ðənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accident accidenta accidentada accidentades accidentam accidentant accidentar accidentara accidentaran accidentarem accidentaren accidentares accidentareu accidentaria accidentarien accidentaries accidentarà accidentaràs accidentaré accidentaríem accidentaríeu accidentassen accidentasses accidentassin accidentassis accidentat accidentats accidentau accidentava accidentaven accidentaves accidente accidentem accidenten accidentes accidentessen accidentesses accidentessin accidentessis accidenteu accidenti accidentin accidentis accidento accidentà accidentàrem accidentàreu accidentàs accidentàssem accidentàsseu accidentàssim accidentàssiu accidentàvem accidentàveu accidentés accidentéssem accidentésseu accidentéssim accidentéssiu accidentí bal bal (1) occ sept val v
accidentar
Formar accidents en un terreny.
accidentarse
(pronominal) Ser escomès d'un accident.

accionar /ak.si.oˈna/ /ak.si.oˈnaɾ/ /ək.si.oˈna/ /ək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accion acciona accionada accionades accionam accionant accionar accionara accionaran accionarem accionaren accionares accionareu accionaria accionarien accionaries accionarà accionaràs accionaré accionaríem accionaríeu accionassen accionasses accionassin accionassis accionat accionats accionau accionava accionaven accionaves accione accionem accionen acciones accionessen accionesses accionessin accionessis accioneu accioni accionin accionis acciono accionà accionàrem accionàreu accionàs accionàssem accionàsseu accionàssim accionàssiu accionàvem accionàveu accionés accionéssem accionésseu accionéssim accionéssiu accioní alg bal bal (1) occ sept val v
accionar
Posar en funcionament un mecanisme.
(retòrica) Acompanyar amb accions tots els moviments del cos i allò que es diu per donar més expressivitat.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
acción
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acció de joc n fem
acción de juego

acció de tir n fem
acción de tiro

acció formativa n fem
acción formativa

acció social n fem
acción social

acció sociocultural n fem
acción sociocultural

acció tutorial n fem
acción tutorial

accés /akˈses/ n masc
acceso
Zona que permet entrar a un lloc.
Possibilitat que una persona pugui relacionar-se amb un entorn, un objecte, un material, una activitat o un procés amb finalitats de participació, d'aprenentatge o de progrés personal.

accídia /akˈsi.ði.a/ n fem
acidia
Peresa, mandra, aversió al treball o a l'esforç.

acel·lular /a.se.ɫuˈɫaɾ/ /a.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /ə.sə.ɫuˈɫar/ /ə.səɫ.ɫuˈɫar/ /ə.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
acelular

acendrar /a.senˈdɾa/ /a.senˈdɾaɾ/ /ə.sənˈdɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acendr acendra acendrada acendrades acendram acendrant acendrar acendrara acendraran acendrarem acendraren acendrares acendrareu acendraria acendrarien acendraries acendrarà acendraràs acendraré acendraríem acendraríeu acendrassen acendrasses acendrassin acendrassis acendrat acendrats acendrau acendrava acendraven acendraves acendre acendrem acendren acendres acendressen acendresses acendressin acendressis acendreu acendri acendrin acendris acendro acendrà acendràrem acendràreu acendràs acendràssem acendràsseu acendràssim acendràssiu acendràvem acendràveu acendrés acendréssem acendrésseu acendréssim acendréssiu acendrí bal bal (1) occ sept val v
acrisolar
Purificar els metalls preciosos en el gresol amb l'acció del foc.
acendrar
Abrillantar els metalls preciosos amb cendra.

acensar /a.senˈsa/ /a.senˈsaɾ/ /ə.sənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acens acensa acensada acensades acensam acensant acensar acensara acensaran acensarem acensaren acensares acensareu acensaria acensarien acensaries acensarà acensaràs acensaré acensaríem acensaríeu acensassen acensasses acensassin acensassis acensat acensats acensau acensava acensaven acensaves acense acensem acensen acenses acensessen acensesses acensessin acensessis acenseu acensi acensin acensis acenso acensà acensàrem acensàreu acensàs acensàssem acensàsseu acensàssim acensàssiu acensàvem acensàveu acensés acenséssem acensésseu acenséssim acenséssiu acensí alg bal bal (1) occ sept val v
acensuar

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
acero

acerar /a.seˈɾa/ /a.seˈɾaɾ/ /ə.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acer acera acerada acerades aceram acerant acerar acerara aceraran acerarem aceraren acerares acerareu aceraria acerarien aceraries acerarà aceraràs aceraré aceraríem aceraríeu acerassen acerasses acerassin acerassis acerat acerats acerau acerava aceraven aceraves acere acerem aceren aceres aceressen aceresses aceressin aceressis acereu aceri acerin aceris acero acerà aceràrem aceràreu aceràs aceràssem aceràsseu aceràssim aceràssiu aceràvem aceràveu acerés aceréssem acerésseu aceréssim aceréssiu acerí alg bal bal (1) occ sept val v
acerar
Posar acer a la punta i al tall dels instruments de ferro que serveixen per a tallar.
Barrejar pols d'acer amb l'aigua o un altre líquid, o bé introduir-lo dins d'ella.
(metal·lúrgia) Donar al ferro les propietats de l'acer.

acerbament /aˌsɛr.βaˈmen/ /aˌsɛɾ.baˈment/ /aˌsɛɾ.βaˈmen/ /əˌsɛr.bəˈmen/ /əˌsɛɾ.bəˈment/ adv
acerbamente

acetificar /a.se.ti.fiˈka/ /a.se.ti.fiˈkaɾ/ /ə.sə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acetific acetifica acetificada acetificades acetificam acetificant acetificar acetificara acetificaran acetificarem acetificaren acetificares acetificareu acetificaria acetificarien acetificaries acetificarà acetificaràs acetificaré acetificaríem acetificaríeu acetificassen acetificasses acetificassin acetificassis acetificat acetificats acetificau acetificava acetificaven acetificaves acetifico acetificà acetificàrem acetificàreu acetificàs acetificàssem acetificàsseu acetificàssim acetificàssiu acetificàvem acetificàveu acetifique acetifiquem acetifiquen acetifiques acetifiquessen acetifiquesses acetifiquessin acetifiquessis acetifiqueu acetifiqui acetifiquin acetifiquis acetifiqués acetifiquéssem acetifiquésseu acetifiquéssim acetifiquéssiu acetifiquí alg bal bal (1) occ sept val v
acetificar

acetil /a.seˈtiɫ/ /ə.səˈtiɫ/ n masc
acetilo

acetàbul /a.seˈta.βuɫ/ /ə.səˈta.βuɫ/ n masc
acetábulo
(anatomia) Cavitat òssia on encaixa el cap del coxal de la cuixa.

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
acidez

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acidific acidifica acidificada acidificades acidificam acidificant acidificar acidificara acidificaran acidificarem acidificaren acidificares acidificareu acidificaria acidificarien acidificaries acidificarà acidificaràs acidificaré acidificaríem acidificaríeu acidificassen acidificasses acidificassin acidificassis acidificat acidificats acidificau acidificava acidificaven acidificaves acidifico acidificà acidificàrem acidificàreu acidificàs acidificàssem acidificàsseu acidificàssim acidificàssiu acidificàvem acidificàveu acidifique acidifiquem acidifiquen acidifiques acidifiquessen acidifiquesses acidifiquessin acidifiquessis acidifiqueu acidifiqui acidifiquin acidifiquis acidifiqués acidifiquéssem acidifiquésseu acidifiquéssim acidifiquéssiu acidifiquí alg bal bal (1) occ sept val v
acidificar

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
acidosis

acidular /a.si.ðuˈɫa/ /a.si.ðuˈɫaɾ/ /ə.si.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acidul acidula acidulada acidulades acidulam acidulant acidular acidulara acidularan acidularem acidularen acidulares acidulareu acidularia acidularien acidularies acidularà acidularàs acidularé acidularíem acidularíeu acidulassen acidulasses acidulassin acidulassis acidulat acidulats acidulau acidulava acidulaven acidulaves acidule acidulem acidulen acidules acidulessen acidulesses acidulessin acidulessis aciduleu aciduli acidulin acidulis acidulo acidulà acidulàrem acidulàreu acidulàs acidulàssem acidulàsseu acidulàssim acidulàssiu acidulàvem acidulàveu acidulés aciduléssem acidulésseu aciduléssim aciduléssiu acidulí alg bal bal (1) occ sept val v
acidular

acidòfil /a.siˈðɔ.fiɫ/ /ə.siˈðɔ.fiɫ/ adj masc
acidófilo

acientífic /a.si.enˈti.fik/ /ə.si.ənˈti.fik/ adj masc
acientífico

acientíficament /a.si.enˌti.fi.kaˈmen/ /a.si.enˌti.fi.kaˈment/ /ə.si.ənˌti.fi.kəˈmen/ /ə.si.ənˌti.fi.kəˈment/ adv
acientícamente

aciençadament /a.si.enˌsa.ðaˈmen/ /a.si.enˌsa.ðaˈment/ /ə.si.ənˌsa.ðəˈmen/ /ə.si.ənˌsa.ðəˈment/ adv
sabiamente

aciençar /a.si.enˈsa/ /a.si.enˈsaɾ/ /ə.si.ənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acience aciencem aciencen aciences aciencessen aciencesses aciencessin aciencessis acienceu acienci aciencin aciencis aciencés aciencéssem aciencésseu aciencéssim aciencéssiu aciencí acienç aciença aciençada aciençades aciençam aciençant aciençar aciençara aciençaran aciençarem aciençaren aciençares aciençareu aciençaria aciençarien aciençaries aciençarà aciençaràs aciençaré aciençaríem aciençaríeu aciençassen aciençasses aciençassin aciençassis aciençat aciençats aciençau aciençava aciençaven aciençaves acienço aciençà aciençàrem aciençàreu aciençàs aciençàssem aciençàsseu aciençàssim aciençàssiu aciençàvem aciençàveu bal bal (1) occ sept val v
instruir

acimar /a.siˈma/ /a.siˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acim acima acimada acimades acimam acimant acimar acimara acimaran acimarem acimaren acimares acimareu acimaria acimarien acimaries acimarà acimaràs acimaré acimaríem acimaríeu acimassen acimasses acimassin acimassis acimat acimats acimau acimava acimaven acimaves acime acimem acimen acimes acimessen acimesses acimessin acimessis acimeu acimi acimin acimis acimo acimà acimàrem acimàreu acimàs acimàssem acimàsseu acimàssim acimàssiu acimàvem acimàveu acimés aciméssem acimésseu aciméssim aciméssiu acimí bal bal (1) occ sept val v
amontonar
Amuntegar una substància granular.
elevar
Encimbellar, elevar algú a un alt rang.

acinglat /a.siŋˈɡɫat/ /ə.siŋˈɡɫat/ adj masc
escarpado

acivadar /a.si.vaˈðaɾ/ /a.si.βaˈða/ /ə.si.vəˈða/ /ə.si.βəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acivad acivada acivadada acivadades acivadam acivadant acivadar acivadara acivadaran acivadarem acivadaren acivadares acivadareu acivadaria acivadarien acivadaries acivadarà acivadaràs acivadaré acivadaríem acivadaríeu acivadassen acivadasses acivadassin acivadassis acivadat acivadats acivadau acivadava acivadaven acivadaves acivade acivadem acivaden acivades acivadessen acivadesses acivadessin acivadessis acivadeu acivadi acivadin acivadis acivado acivadà acivadàrem acivadàreu acivadàs acivadàssem acivadàsseu acivadàssim acivadàssiu acivadàvem acivadàveu acivadés acivadéssem acivadésseu acivadéssim acivadéssiu acivadí bal bal (1) occ sept val v
pensar

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclam aclama aclamada aclamades aclamam aclamant aclamar aclamara aclamaran aclamarem aclamaren aclamares aclamareu aclamaria aclamarien aclamaries aclamarà aclamaràs aclamaré aclamaríem aclamaríeu aclamassen aclamasses aclamassin aclamassis aclamat aclamats aclamau aclamava aclamaven aclamaves aclame aclamem aclamen aclames aclamessen aclamesses aclamessin aclamessis aclameu aclami aclamin aclamis aclamo aclamà aclamàrem aclamàreu aclamàs aclamàssem aclamàsseu aclamàssim aclamàssiu aclamàvem aclamàveu aclamés aclaméssem aclamésseu aclaméssim aclaméssiu aclamí alg bal bal (1) occ sept val v
aclamar
Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.
Nomenar algú per aclamació.

aclapar /a.kɫaˈpa/ /a.kɫaˈpaɾ/ /ə.kɫəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclapa aclapada aclapades aclapant aclapar aclapara aclaparan aclaparem aclaparen aclapares aclapareu aclaparia aclaparien aclaparies aclaparà aclaparàs aclaparé aclaparíem aclaparíeu aclapassen aclapasses aclapat aclapats aclapava aclapaven aclapaves aclape aclapem aclapen aclapes aclapessen aclapesses aclapessin aclapessis aclapeu aclapi aclapin aclapis aclapo aclapà aclapàrem aclapàreu aclapàssem aclapàsseu aclapàvem aclapàveu aclapés aclapéssem aclapésseu aclapéssim aclapéssiu aclapí occ sept val val (1) v
agachar

aclaparadorament /a.kɫa.pa.ɾaˌðo.ɾaˈmen/ /a.kɫa.pa.ɾaˌðo.ɾaˈment/ /ə.kɫə.pə.ɾəˌðo.ɾəˈmen/ /ə.kɫə.pə.ɾəˌðo.ɾəˈment/ adv
abrumadoramente

aclaparar /a.kɫa.paˈɾa/ /a.kɫa.paˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclapar aclapara aclaparada aclaparades aclaparam aclaparant aclaparar aclaparara aclapararan aclapararem aclapararen aclaparares aclaparareu aclapararia aclapararien aclapararies aclapararà aclapararàs aclapararé aclapararíem aclapararíeu aclaparassen aclaparasses aclaparassin aclaparassis aclaparat aclaparats aclaparau aclaparava aclaparaven aclaparaves aclapare aclaparem aclaparen aclapares aclaparessen aclaparesses aclaparessin aclaparessis aclapareu aclapari aclaparin aclaparis aclaparo aclaparà aclaparàrem aclaparàreu aclaparàs aclaparàssem aclaparàsseu aclaparàssim aclaparàssiu aclaparàvem aclaparàveu aclaparés aclaparéssem aclaparésseu aclaparéssim aclaparéssiu aclaparí bal bal (1) occ sept val v
abrumar
Prostrar, llevar les forces, l'ànim.

aclariment /a.kɫa.ɾiˈmen/ /a.kɫa.ɾiˈment/ /ə.kɫə.ɾiˈmen/ /ə.kɫə.ɾiˈment/ n masc
aclaración
Acte o efecte d'aclarir.

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ aclareix aclareixen aclareixes aclareixi aclareixin aclareixis aclareixo aclaresc aclaresqui aclaresquin aclaresquis aclaria aclarida aclarides aclarien aclaries aclariguem aclarigueu aclarim aclarint aclarir aclarira aclariran aclarirem aclariren aclarires aclarireu aclariria aclaririen aclariries aclarirà aclariràs aclariré aclariríem aclariríeu aclarisc aclarisca aclarisquen aclarisques aclarissen aclarisses aclarissin aclarissis aclarit aclarits aclariu aclarix aclarixen aclarixes aclarixo aclarí aclaríem aclaríeu aclarírem aclaríreu aclarís aclaríssem aclarísseu aclaríssim aclaríssiu bal n-occ occ sept val v
aclarar
Treure el que ofusca la claredat o transparència d'alguna cosa, donar claror.
Fer que sigui major l'interval o distància que hi ha entre dues coses.
enrarecer
Disminuir l'espessor d'alguna cosa que sol ser densa i atapeïda.
chapodar
Tallar els sarments dels ceps o les branques dels arbres, a fi d'airejar i evitar que gastin la seva força o virtut en branques inútils.
esclarecer
Posar en clar, declarar, explicar alguna cosa.
desenmarañar
Posar en net algun negoci o dependència embolicada i confusa.
despejarse
Treure l'entorpiment del cap.
aclararse
(pronominal) Apartar-se, dissipar-se els núvols.

aclavellat /a.kɫa.veˈʎat/ /a.kɫa.βeˈʎat/ /ə.kɫə.vəˈʎat/ /ə.kɫə.βəˈʎat/ adj masc
aclavelado

aclimatar /a.kɫi.maˈta/ /a.kɫi.maˈtaɾ/ /ə.kɫi.məˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclimat aclimata aclimatada aclimatades aclimatam aclimatant aclimatar aclimatara aclimataran aclimatarem aclimataren aclimatares aclimatareu aclimataria aclimatarien aclimataries aclimatarà aclimataràs aclimataré aclimataríem aclimataríeu aclimatassen aclimatasses aclimatassin aclimatassis aclimatat aclimatats aclimatau aclimatava aclimataven aclimataves aclimate aclimatem aclimaten aclimates aclimatessen aclimatesses aclimatessin aclimatessis aclimateu aclimati aclimatin aclimatis aclimato aclimatà aclimatàrem aclimatàreu aclimatàs aclimatàssem aclimatàsseu aclimatàssim aclimatàssiu aclimatàvem aclimatàveu aclimatés aclimatéssem aclimatésseu aclimatéssim aclimatéssiu aclimatí alg bal bal (1) occ sept val v
aclimatar

aclofar /a.kɫoˈfa/ /a.kɫoˈfaɾ/ /ə.kɫoˈfa/ /ə.kɫuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclof aclofa aclofada aclofades aclofam aclofant aclofar aclofara aclofaran aclofarem aclofaren aclofares aclofareu aclofaria aclofarien aclofaries aclofarà aclofaràs aclofaré aclofaríem aclofaríeu aclofassen aclofasses aclofassin aclofassis aclofat aclofats aclofau aclofava aclofaven aclofaves aclofe aclofem aclofen aclofes aclofessen aclofesses aclofessin aclofessis aclofeu aclofi aclofin aclofis aclofo aclofà aclofàrem aclofàreu aclofàs aclofàssem aclofàsseu aclofàssim aclofàssiu aclofàvem aclofàveu aclofés acloféssem aclofésseu acloféssim acloféssiu aclofí bal bal (1) occ sept val v
acuclillarse
(pronominal) Deixar-se anar de cul a terra fins a asseure's.
arrellanarse
(pronominal) Deixar-se anar sobre un seient.

aclotar /a.kɫoˈta/ /a.kɫoˈtaɾ/ /ə.kɫoˈta/ /ə.kɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclot aclota aclotada aclotades aclotam aclotant aclotar aclotara aclotaran aclotarem aclotaren aclotares aclotareu aclotaria aclotarien aclotaries aclotarà aclotaràs aclotaré aclotaríem aclotaríeu aclotassen aclotasses aclotassin aclotassis aclotat aclotats aclotau aclotava aclotaven aclotaves aclote aclotem acloten aclotes aclotessen aclotesses aclotessin aclotessis acloteu acloti aclotin aclotis acloto aclotà aclotàrem aclotàreu aclotàs aclotàssem aclotàsseu aclotàssim aclotàssiu aclotàvem aclotàveu aclotés aclotéssem aclotésseu aclotéssim aclotéssiu aclotí bal bal (1) occ sept val v
ahoyar

aclucar /a.kɫuˈka/ /a.kɫuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acluc acluca aclucada aclucades aclucam aclucant aclucar aclucara aclucaran aclucarem aclucaren aclucares aclucareu aclucaria aclucarien aclucaries aclucarà aclucaràs aclucaré aclucaríem aclucaríeu aclucassen aclucasses aclucassin aclucassis aclucat aclucats aclucau aclucava aclucaven aclucaves acluco aclucà aclucàrem aclucàreu aclucàs aclucàssem aclucàsseu aclucàssim aclucàssiu aclucàvem aclucàveu acluque acluquem acluquen acluques acluquessen acluquesses acluquessin acluquessis acluqueu acluqui acluquin acluquis acluqués acluquéssem acluquésseu acluquéssim acluquéssiu acluquí alg bal bal (1) occ sept val v
cerrar
Tancar els ulls.

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ n fem
acmé

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
acné

acoblar /a.kobˈbɫa/ /a.koˈbɫaɾ/ /a.koˈβɫa/ /ə.kobˈbɫa/ /ə.kubˈbɫa/ /ə.kuˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acobl acobla acoblada acoblades acoblam acoblant acoblar acoblara acoblaran acoblarem acoblaren acoblares acoblareu acoblaria acoblarien acoblaries acoblarà acoblaràs acoblaré acoblaríem acoblaríeu acoblassen acoblasses acoblassin acoblassis acoblat acoblats acoblau acoblava acoblaven acoblaves acoble acoblem acoblen acobles acoblessen acoblesses acoblessin acoblessis acobleu acobli acoblin acoblis acoblo acoblà acoblàrem acoblàreu acoblàs acoblàssem acoblàsseu acoblàssim acoblàssiu acoblàvem acoblàveu acoblés acobléssem acoblésseu acobléssim acobléssiu acoblí bal bal (1) occ sept val v
acoplar
Unir dues peces de manera que entrin l'una dins de l'altra.

acollar /a.koˈʎa/ /a.koˈʎaɾ/ /ə.koˈʎa/ /ə.kuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acoll acolla acollada acollades acollam acollant acollar acollara acollaran acollarem acollaren acollares acollareu acollaria acollarien acollaries acollarà acollaràs acollaré acollaríem acollaríeu acollassen acollasses acollassin acollassis acollat acollats acollau acollava acollaven acollaves acolle acollem acollen acolles acollessen acollesses acollessin acollessis acolleu acolli acollin acollis acollo acollà acollàrem acollàreu acollàs acollàssem acollàsseu acollàssim acollàssiu acollàvem acollàveu acollés acolléssem acollésseu acolléssim acolléssiu acollí bal bal (1) occ sept val v
apandillar
Formar una colla.
acollar
(nàutica) Posar estopa entre les costures del buc.
(nàutica) Tirar dels acolladors.

acolliment /a.ko.ʎiˈmen/ /a.ko.ʎiˈment/ /ə.ko.ʎiˈment/ /ə.ku.jiˈmen/ /ə.ku.ʎiˈmen/ n masc
acogida

acolliment familiar n masc
acogida familiar

acolliment lingüístic n masc
acogida lingüística

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ acollia acollida acollides acollien acollies acolliguem acolligueu acollim acollint acollir acollira acolliran acollirem acolliren acollires acollireu acolliria acollirien acolliries acollirà acolliràs acolliré acolliríem acolliríeu acollissen acollisses acollissin acollissis acollit acollits acolliu acollí acollíem acollíeu acollírem acollíreu acollís acollíssem acollísseu acollíssim acollíssiu acull aculla acullen aculles aculli acullin acullis acullo aculls alg bal occ sept val v
acoger
Admetre a algú en la seva casa o companyia.
(pronominal) refugiar-se, retirar-se, posar-se a cobert.

acollonir /a.ko.ʎoˈni/ /a.ko.ʎoˈniɾ/ /ə.ko.ʎoˈni/ /ə.ku.juˈni/ acolloneix acolloneixen acolloneixes acolloneixi acolloneixin acolloneixis acolloneixo acollonesc acollonesqui acollonesquin acollonesquis acollonia acollonida acollonides acollonien acollonies acolloniguem acollonigueu acollonim acollonint acollonir acollonira acolloniran acollonirem acolloniren acollonires acollonireu acolloniria acollonirien acolloniries acollonirà acolloniràs acolloniré acolloniríem acolloniríeu acollonisc acollonisca acollonisquen acollonisques acollonissen acollonisses acollonissin acollonissis acollonit acollonits acolloniu acollonix acollonixen acollonixes acollonixo acolloní acolloníem acolloníeu acollonírem acolloníreu acollonís acolloníssem acollonísseu acolloníssim acolloníssiu bal n-occ occ sept val v
acojonar

acolorir /a.ko.ɫoˈɾi/ /a.ko.ɫoˈɾiɾ/ /ə.ko.ɫoˈɾi/ /ə.ku.ɫuˈɾi/ acoloreix acoloreixen acoloreixes acoloreixi acoloreixin acoloreixis acoloreixo acoloresc acoloresqui acoloresquin acoloresquis acoloria acolorida acolorides acolorien acolories acoloriguem acolorigueu acolorim acolorint acolorir acolorira acoloriran acolorirem acoloriren acolorires acolorireu acoloriria acoloririen acoloriries acolorirà acoloriràs acoloriré acoloriríem acoloriríeu acolorisc acolorisca acolorisquen acolorisques acolorissen acolorisses acolorissin acolorissis acolorit acolorits acoloriu acolorix acolorixen acolorixes acolorixo acolorí acoloríem acoloríeu acolorírem acoloríreu acolorís acoloríssem acolorísseu acoloríssim acoloríssiu bal n-occ occ sept val v
colorear

acolorit /a.ko.ɫoˈɾit/ /ə.ko.ɫoˈɾit/ /ə.ku.ɫuˈɾit/ adj
colorido
De color.
De colors vius.

acoltellar /a.koɫ.teˈʎa/ /a.koɫ.teˈʎaɾ/ /ə.koɫ.təˈʎa/ /ə.kuɫ.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acoltell acoltella acoltellada acoltellades acoltellam acoltellant acoltellar acoltellara acoltellaran acoltellarem acoltellaren acoltellares acoltellareu acoltellaria acoltellarien acoltellaries acoltellarà acoltellaràs acoltellaré acoltellaríem acoltellaríeu acoltellassen acoltellasses acoltellassin acoltellassis acoltellat acoltellats acoltellau acoltellava acoltellaven acoltellaves acoltelle acoltellem acoltellen acoltelles acoltellessen acoltellesses acoltellessin acoltellessis acoltelleu acoltelli acoltellin acoltellis acoltello acoltellà acoltellàrem acoltellàreu acoltellàs acoltellàssem acoltellàsseu acoltellàssim acoltellàssiu acoltellàvem acoltellàveu acoltellés acoltelléssem acoltellésseu acoltelléssim acoltelléssiu acoltellí bal bal (1) occ sept val v
acuchillar

acomboiar /a.kom.boˈja/ /a.kom.boˈjaɾ/ /ə.kom.boˈja/ /ə.kum.buˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomboi acomboia acomboiada acomboiades acomboiam acomboiant acomboiar acomboiara acomboiaran acomboiarem acomboiaren acomboiares acomboiareu acomboiaria acomboiarien acomboiaries acomboiarà acomboiaràs acomboiaré acomboiaríem acomboiaríeu acomboiassen acomboiasses acomboiassin acomboiassis acomboiat acomboiats acomboiau acomboiava acomboiaven acomboiaves acomboie acomboiem acomboien acomboies acomboiessen acomboiesses acomboiessin acomboiessis acomboieu acomboio acomboià acomboiàrem acomboiàreu acomboiàs acomboiàssem acomboiàsseu acomboiàssim acomboiàssiu acomboiàvem acomboiàveu acomboiés acomboiéssem acomboiésseu acomboiéssim acomboiéssiu acomboí acomboï acomboïn acomboïs bal bal (1) occ sept val v
convoyar

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomiad acomiada acomiadada acomiadades acomiadam acomiadant acomiadar acomiadara acomiadaran acomiadarem acomiadaren acomiadares acomiadareu acomiadaria acomiadarien acomiadaries acomiadarà acomiadaràs acomiadaré acomiadaríem acomiadaríeu acomiadassen acomiadasses acomiadassin acomiadassis acomiadat acomiadats acomiadau acomiadava acomiadaven acomiadaves acomiade acomiadem acomiaden acomiades acomiadessen acomiadesses acomiadessin acomiadessis acomiadeu acomiadi acomiadin acomiadis acomiado acomiadà acomiadàrem acomiadàreu acomiadàs acomiadàssem acomiadàsseu acomiadàssim acomiadàssiu acomiadàvem acomiadàveu acomiadés acomiadéssem acomiadésseu acomiadéssim acomiadéssiu acomiadí bal bal (1) occ sept val v
despedir
Despatxar de la feina, donar comiat.
Fer els compliments necessaris (comiats) quan algú se'n va.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
acomodación
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acomodadament /a.ko.moˌða.ðaˈmen/ /a.ko.moˌða.ðaˈment/ /ə.ko.moˌða.ðəˈment/ /ə.ku.muˌða.ðəˈmen/ adv
acomodadamente

acomodador /a.ko.mo.ðaˈðo/ /a.ko.mo.ðaˈðoɾ/ /ə.ko.mo.ðəˈðo/ /ə.ku.mu.ðəˈðo/ n masc
acomodador
Persona, en un teatre o en una sala de cinema, encarregada d'ajudar a trobar a cada espectador el seu seient.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomod acomoda acomodada acomodades acomodam acomodant acomodar acomodara acomodaran acomodarem acomodaren acomodares acomodareu acomodaria acomodarien acomodaries acomodarà acomodaràs acomodaré acomodaríem acomodaríeu acomodassen acomodasses acomodassin acomodassis acomodat acomodats acomodau acomodava acomodaven acomodaves acomode acomodem acomoden acomodes acomodessen acomodesses acomodessin acomodessis acomodeu acomodi acomodin acomodis acomodo acomodà acomodàrem acomodàreu acomodàs acomodàssem acomodàsseu acomodàssim acomodàssiu acomodàvem acomodàveu acomodés acomodéssem acomodésseu acomodéssim acomodéssiu acomodí alg bal bal (1) occ sept val v
acomodar adaptar
Ordenar, posar en el forma deguda.
acomodar
Compondre alguna renyina, disputa, plet, etc.
Col·locar, donar ocupació.
Proveir algú d'allò que necessita.
Ser alguna cosa útil o agradable a algú.
(pronominal) Conformar-se, adaptar-se al dictamen, geni o abast d'algú.
prestar
Deixar alguna cosa d'ús o servei.

acompanyament /a.kom.pa.ɲaˈmen/ /a.kom.pa.ɲaˈment/ /ə.kom.pə.ɲəˈment/ /ə.kum.pə.ɲəˈmen/ n masc
acompañamiento
(esports de pilota) Acció de prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
(bàdminton) Falta consistent a retenir el volant sobre la raqueta durant l'execució d'un cop.

acompanyament educatiu n masc
acompañamiento educativo

acompanyant /a.kom.paˈɲan/ /a.kom.paˈɲant/ /ə.kom.pəˈɲant/ /ə.kum.pəˈɲan/ /ə.kum.pəˈɲant/ n masc
acompañante

acompanyant d'equip n neut
acompañante de equipo

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acompany acompanya acompanyada acompanyades acompanyam acompanyant acompanyar acompanyara acompanyaran acompanyarem acompanyaren acompanyares acompanyareu acompanyaria acompanyarien acompanyaries acompanyarà acompanyaràs acompanyaré acompanyaríem acompanyaríeu acompanyassen acompanyasses acompanyassin acompanyassis acompanyat acompanyats acompanyau acompanyava acompanyaven acompanyaves acompanye acompanyem acompanyen acompanyes acompanyessen acompanyesses acompanyessin acompanyessis acompanyeu acompanyi acompanyin acompanyis acompanyo acompanyà acompanyàrem acompanyàreu acompanyàs acompanyàssem acompanyàsseu acompanyàssim acompanyàssiu acompanyàvem acompanyàveu acompanyés acompanyéssem acompanyésseu acompanyéssim acompanyéssiu acompanyí alg bal bal (1) occ sept val v
acompañar
Anar en companyia d'una o moltes persones.
Agregar una cosa a una altra.
Cantar i tocar en consonància l'instrument amb la veu.
(esports de pilota) Prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
escoltar
Escortar.

acomplexar /a.kom.pɫekˈsa/ /a.kom.pɫekˈsaɾ/ /ə.kom.pɫəkˈsa/ /ə.kum.pɫəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomplex acomplexa acomplexada acomplexades acomplexam acomplexant acomplexar acomplexara acomplexaran acomplexarem acomplexaren acomplexares acomplexareu acomplexaria acomplexarien acomplexaries acomplexarà acomplexaràs acomplexaré acomplexaríem acomplexaríeu acomplexassen acomplexasses acomplexassin acomplexassis acomplexat acomplexats acomplexau acomplexava acomplexaven acomplexaves acomplexe acomplexem acomplexen acomplexes acomplexessen acomplexesses acomplexessin acomplexessis acomplexeu acomplexi acomplexin acomplexis acomplexo acomplexà acomplexàrem acomplexàreu acomplexàs acomplexàssem acomplexàsseu acomplexàssim acomplexàssiu acomplexàvem acomplexàveu acomplexés acomplexéssem acomplexésseu acomplexéssim acomplexéssiu acomplexí bal bal (1) occ sept val v
acomplejar

acomplir /a.komˈpɫi/ /a.komˈpɫiɾ/ /ə.komˈpɫi/ /ə.kumˈpɫi/ acompleix acompleixen acompleixes acompleixi acompleixin acompleixis acompleixo acomplert acomplerta acomplertes acomplerts acomplesc acomplesqui acomplesquin acomplesquis acomplia acomplida acomplides acomplien acomplies acompliguem acompligueu acomplim acomplint acomplir acomplira acompliran acomplirem acompliren acomplires acomplireu acompliria acomplirien acompliries acomplirà acompliràs acompliré acompliríem acompliríeu acomplisc acomplisca acomplisquen acomplisques acomplissen acomplisses acomplissin acomplissis acomplit acomplits acompliu acomplix acomplixen acomplixes acomplixo acomplí acomplíem acomplíeu acomplírem acomplíreu acomplís acomplíssem acomplísseu acomplíssim acomplíssiu alg bal n-occ occ sept val v
realizar
Dur a terme, esdevenir-se.
cumplirse
Desenvolupar-se.

acondiciar /a.kon.di.siˈa/ /a.kon.di.siˈaɾ/ /ə.kon.di.siˈa/ /ə.kun.di.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acondicia acondiciada acondiciades acondiciam acondiciant acondiciar acondiciara acondiciaran acondiciarem acondiciaren acondiciares acondiciareu acondiciaria acondiciarien acondiciaries acondiciarà acondiciaràs acondiciaré acondiciaríem acondiciaríeu acondiciassen acondiciasses acondiciassin acondiciassis acondiciat acondiciats acondiciau acondiciava acondiciaven acondiciaves acondicie acondiciem acondicien acondicies acondiciessen acondiciesses acondiciessin acondiciessis acondicieu acondicii acondicio acondicià acondiciàrem acondiciàreu acondiciàs acondiciàssem acondiciàsseu acondiciàssim acondiciàssiu acondiciàvem acondiciàveu acondiciés acondiciéssem acondiciésseu acondiciéssim acondiciéssiu acondicií acondiciï acondiciïn acondiciïs bal bal (1) occ sept val v
asear

aconductar /a.kon.dukˈta/ /a.kon.dukˈtaɾ/ /ə.kon.dukˈta/ /ə.kun.dukˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconduct aconducta aconductada aconductades aconductam aconductant aconductar aconductara aconductaran aconductarem aconductaren aconductares aconductareu aconductaria aconductarien aconductaries aconductarà aconductaràs aconductaré aconductaríem aconductaríeu aconductassen aconductasses aconductassin aconductassis aconductat aconductats aconductau aconductava aconductaven aconductaves aconducte aconductem aconducten aconductes aconductessen aconductesses aconductessin aconductessis aconducteu aconducti aconductin aconductis aconducto aconductà aconductàrem aconductàreu aconductàs aconductàssem aconductàsseu aconductàssim aconductàssiu aconductàvem aconductàveu aconductés aconductéssem aconductésseu aconductéssim aconductéssiu aconductí bal bal (1) occ sept val v
ajustarse

aconduir /a.kon.duˈi/ /a.kon.duˈiɾ/ /ə.kon.duˈi/ /ə.kun.duˈi/ acondueix acondueixen acondueixes acondueixi acondueixin acondueixis acondueixo aconduesc aconduesqui aconduesquin aconduesquis aconduint aconduir aconduiran aconduirem aconduireu aconduiria aconduirien aconduiries aconduirà aconduiràs aconduiré aconduiríem aconduiríeu aconduí aconduíem aconduíeu aconduírem aconduíreu aconduís aconduíssem aconduísseu aconduíssim aconduíssiu aconduïa aconduïda aconduïdes aconduïen aconduïes aconduïguem aconduïgueu aconduïm aconduïra aconduïren aconduïres aconduïsc aconduïsca aconduïsquen aconduïsques aconduïssen aconduïsses aconduïssin aconduïssis aconduït aconduïts aconduïu aconduïx aconduïxen aconduïxes aconduïxo bal n-occ occ sept val v
colocar
Acomodar les coses a transportar o guardar.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ aconsegueix aconsegueixen aconsegueixes aconsegueixi aconsegueixin aconsegueixis aconsegueixo aconseguesc aconseguesqui aconseguesquin aconseguesquis aconseguia aconseguida aconseguides aconseguien aconseguies aconseguiguem aconseguigueu aconseguim aconseguint aconseguir aconseguira aconseguiran aconseguirem aconseguiren aconseguires aconseguireu aconseguiria aconseguirien aconseguiries aconseguirà aconseguiràs aconseguiré aconseguiríem aconseguiríeu aconseguisc aconseguisca aconseguisquen aconseguisques aconseguissen aconseguisses aconseguissin aconseguissis aconseguit aconseguits aconseguiu aconseguix aconseguixen aconseguixes aconseguixo aconseguí aconseguíem aconseguíeu aconseguírem aconseguíreu aconseguís aconseguíssem aconseguísseu aconseguíssim aconseguíssiu bal n-occ occ sept val v
conseguir
Arribar a assolir un objectiu.

aconsellable /a.kon.seˈʎa.bɫe/ /a.kon.seˈʎa.βɫe/ /a.kon.seˈʎab.bɫe/ /ə.kon.səˈʎab.bɫə/ /ə.kun.səˈjab.bɫə/ /ə.kun.səˈʎa.βɫə/ /ə.kun.səˈʎab.bɫə/ adj
aconsejable

aconsellador /a.kon.se.ʎaˈðo/ /a.kon.se.ʎaˈðoɾ/ /ə.kon.sə.ʎəˈðo/ /ə.kun.sə.jəˈðo/ /ə.kun.sə.ʎəˈðo/ adj masc
aconsejador

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconsell aconsella aconsellada aconsellades aconsellam aconsellant aconsellar aconsellara aconsellaran aconsellarem aconsellaren aconsellares aconsellareu aconsellaria aconsellarien aconsellaries aconsellarà aconsellaràs aconsellaré aconsellaríem aconsellaríeu aconsellassen aconsellasses aconsellassin aconsellassis aconsellat aconsellats aconsellau aconsellava aconsellaven aconsellaves aconselle aconsellem aconsellen aconselles aconsellessen aconsellesses aconsellessin aconsellessis aconselleu aconselli aconsellin aconsellis aconsello aconsellà aconsellàrem aconsellàreu aconsellàs aconsellàssem aconsellàsseu aconsellàssim aconsellàssiu aconsellàvem aconsellàveu aconsellés aconselléssem aconsellésseu aconselléssim aconselléssiu aconsellí alg bal bal (1) occ sept val v
aconsejar

acontentar /a.kon.tenˈta/ /a.kon.tenˈtaɾ/ /ə.kon.tənˈta/ /ə.kun.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acontent acontenta acontentada acontentades acontentam acontentant acontentar acontentara acontentaran acontentarem acontentaren acontentares acontentareu acontentaria acontentarien acontentaries acontentarà acontentaràs acontentaré acontentaríem acontentaríeu acontentassen acontentasses acontentassin acontentassis acontentat acontentats acontentau acontentava acontentaven acontentaves acontente acontentem acontenten acontentes acontentessen acontentesses acontentessin acontentessis acontenteu acontenti acontentin acontentis acontento acontentà acontentàrem acontentàreu acontentàs acontentàssem acontentàsseu acontentàssim acontentàssiu acontentàvem acontentàveu acontentés acontentéssem acontentésseu acontentéssim acontentéssiu acontentí alg bal bal (1) occ sept val v
contentar
Agradar a algú, fer-lo content.
contentarse
(pronominal) quedar-se content.

acopar /a.koˈpa/ /a.koˈpaɾ/ /ə.koˈpa/ /ə.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acop acopa acopada acopades acopam acopant acopar acopara acoparan acoparem acoparen acopares acopareu acoparia acoparien acoparies acoparà acoparàs acoparé acoparíem acoparíeu acopassen acopasses acopassin acopassis acopat acopats acopau acopava acopaven acopaves acope acopem acopen acopes acopessen acopesses acopessin acopessis acopeu acopi acopin acopis acopo acopà acopàrem acopàreu acopàs acopàssem acopàsseu acopàssim acopàssiu acopàvem acopàveu acopés acopéssem acopésseu acopéssim acopéssiu acopí alg bal bal (1) occ sept val v
acopar
Fer de manera que les plantes facin copa.
Donar la forma còncava necessària per encaixar en un lloc convex.

acoquinar /a.ko.kiˈna/ /a.ko.kiˈnaɾ/ /ə.ko.kiˈna/ /ə.ku.kiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acoquina acoquinada acoquinades acoquinam acoquinant acoquinar acoquinara acoquinaran acoquinarem acoquinaren acoquinares acoquinareu acoquinaria acoquinarien acoquinaries acoquinarà acoquinaràs acoquinaré acoquinaríem acoquinaríeu acoquinassen acoquinasses acoquinassin acoquinassis acoquinat acoquinats acoquinau acoquinava acoquinaven acoquinaves acoquine acoquinem acoquinen acoquines acoquinessen acoquinesses acoquinessin acoquinessis acoquineu acoquini acoquinin acoquinis acoquino acoquinà acoquinàrem acoquinàreu acoquinàs acoquinàssem acoquinàsseu acoquinàssim acoquinàssiu acoquinàvem acoquinàveu acoquinés acoquinéssem acoquinésseu acoquinéssim acoquinéssiu acoquiní acoquín bal bal (1) occ sept val v
acoquinar

acorar /a.koˈɾa/ /a.koˈɾaɾ/ /ə.koˈɾa/ /ə.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acor acora acorada acorades acoram acorant acorar acorara acoraran acorarem acoraren acorares acorareu acoraria acorarien acoraries acorarà acoraràs acoraré acoraríem acoraríeu acorassen acorasses acorassin acorassis acorat acorats acorau acorava acoraven acoraves acore acorem acoren acores acoressen acoresses acoressin acoressis acoreu acori acorin acoris acoro acorà acoràrem acoràreu acoràs acoràssem acoràsseu acoràssim acoràssiu acoràvem acoràveu acorés acoréssem acorésseu acoréssim acoréssiu acorí alg bal bal (1) occ sept val v
matar
Matar amb una ferida al cor.
acongojar
Afligir, congoixar.

acord /aˈkɔɾt/ n masc
acuerdo
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
acorde
Diverses notes que sonen simultàniament.

acord de confidencialitat n masc
acuerdo de confidencialidad

acordadament /a.korˌða.ðaˈmen/ /a.koɾˌða.ðaˈmen/ /a.koɾˌða.ðaˈment/ /ə.koɾˌða.ðəˈment/ /ə.kurˌda.ðəˈmen/ /ə.kurˌða.ðəˈmen/ adv
acordadamente

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acord acorda acordada acordades acordam acordant acordar acordara acordaran acordarem acordaren acordares acordareu acordaria acordarien acordaries acordarà acordaràs acordaré acordaríem acordaríeu acordassen acordasses acordassin acordassis acordat acordats acordau acordava acordaven acordaves acorde acordem acorden acordes acordessen acordesses acordessin acordessis acordeu acordi acordin acordis acordo acordà acordàrem acordàreu acordàs acordàssem acordàsseu acordàssim acordàssiu acordàvem acordàveu acordés acordéssem acordésseu acordéssim acordéssiu acordí alg bal bal (1) occ sept val v
acordar
Determinar o resoldre de comú acord, o per majoria de vots, alguna cosa.
(música) Avenir els instruments o veus per a formar harmonia.
ajustarse acordar
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
acordeón

acordió diatònic n masc
acordeón diatónico

acordonar /a.kor.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈnaɾ/ /ə.koɾ.ðoˈna/ /ə.kur.duˈna/ /ə.kur.ðuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acordon acordona acordonada acordonades acordonam acordonant acordonar acordonara acordonaran acordonarem acordonaren acordonares acordonareu acordonaria acordonarien acordonaries acordonarà acordonaràs acordonaré acordonaríem acordonaríeu acordonassen acordonasses acordonassin acordonassis acordonat acordonats acordonau acordonava acordonaven acordonaves acordone acordonem acordonen acordones acordonessen acordonesses acordonessin acordonessis acordoneu acordoni acordonin acordonis acordono acordonà acordonàrem acordonàreu acordonàs acordonàssem acordonàsseu acordonàssim acordonàssiu acordonàvem acordonàveu acordonés acordonéssem acordonésseu acordonéssim acordonéssiu acordoní alg bal bal (1) occ sept val v
acordonar
Tancar una zona amb cordons per impedir-ne l'accés, especialment per motius de seguretat.
(numismàtica) Imprimir un petit cordó en el cantell de les monedes.

acorralar /a.ko.raˈɫa/ /a.ko.raˈɫaɾ/ /ə.ko.rəˈɫa/ /ə.ku.rəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acorral acorrala acorralada acorralades acorralam acorralant acorralar acorralara acorralaran acorralarem acorralaren acorralares acorralareu acorralaria acorralarien acorralaries acorralarà acorralaràs acorralaré acorralaríem acorralaríeu acorralassen acorralasses acorralassin acorralassis acorralat acorralats acorralau acorralava acorralaven acorralaves acorrale acorralem acorralen acorrales acorralessen acorralesses acorralessin acorralessis acorraleu acorrali acorralin acorralis acorralo acorralà acorralàrem acorralàreu acorralàs acorralàssem acorralàsseu acorralàssim acorralàssiu acorralàvem acorralàveu acorralés acorraléssem acorralésseu acorraléssim acorraléssiu acorralí alg bal bal (1) occ sept val v
acorralar
Assetjar per impedir la fuita.

acorriolar-se /a.ko.ri.oˈɫaɾ.se/ /ə.ku.ri.u.ɫəɾˈsə/ /ə.ku.ri.uˈɫar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acorriol acorriola acorriolada acorriolades acorriolam acorriolant acorriolar acorriolara acorriolaran acorriolarem acorriolaren acorriolares acorriolareu acorriolaria acorriolarien acorriolaries acorriolarà acorriolaràs acorriolaré acorriolaríem acorriolaríeu acorriolassen acorriolasses acorriolassin acorriolassis acorriolat acorriolats acorriolau acorriolava acorriolaven acorriolaves acorriole acorriolem acorriolen acorrioles acorriolessen acorriolesses acorriolessin acorriolessis acorrioleu acorrioli acorriolin acorriolis acorriolo acorriolà acorriolàrem acorriolàreu acorriolàs acorriolàssem acorriolàsseu acorriolàssim acorriolàssiu acorriolàvem acorriolàveu acorriolés acorrioléssem acorriolésseu acorrioléssim acorrioléssiu acorriolí bal bal (1) occ sept val v
desfilar

acorruar /a.ko.ruˈa/ /a.ko.ruˈaɾ/ /ə.ko.ruˈa/ /ə.ku.ruˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acorrua acorruada acorruades acorruam acorruant acorruar acorruara acorruaran acorruarem acorruaren acorruares acorruareu acorruaria acorruarien acorruaries acorruarà acorruaràs acorruaré acorruaríem acorruaríeu acorruassen acorruasses acorruassin acorruassis acorruat acorruats acorruau acorruava acorruaven acorruaves acorrue acorruem acorruen acorrues acorruessen acorruesses acorruessin acorruessis acorrueu acorruo acorruu acorruà acorruàrem acorruàreu acorruàs acorruàssem acorruàsseu acorruàssim acorruàssiu acorruàvem acorruàveu acorrués acorruéssem acorruésseu acorruéssim acorruéssiu acorruí acorruï acorruïn acorruïs bal bal (1) occ sept val v
alinear

acostar /a.kosˈta/ /a.kosˈtaɾ/ /ə.kosˈta/ /ə.kusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acost acosta acostada acostades acostam acostant acostar acostara acostaran acostarem acostaren acostares acostareu acostaria acostarien acostaries acostarà acostaràs acostaré acostaríem acostaríeu acostassen acostasses acostassin acostassis acostat acostats acostau acostava acostaven acostaves acoste acostem acosten acostes acostessen acostesses acostessin acostessis acosteu acosti acostin acostis acosto acostà acostàrem acostàreu acostàs acostàssem acostàsseu acostàssim acostàssiu acostàvem acostàveu acostés acostéssem acostésseu acostéssim acostéssiu acostí alg bal bal (1) occ sept val v
acercar
Posar una cosa al costat o a prop d'altra.
acostar
(nàutica) Arrambar el costat d'una nau.

acostumadament /a.kos.tuˌma.ðaˈmen/ /a.kos.tuˌma.ðaˈment/ /ə.kos.tuˌma.ðəˈment/ /ə.kus.tuˌma.ðəˈmen/ adv
acostumbradamente

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acostum acostuma acostumada acostumades acostumam acostumant acostumar acostumara acostumaran acostumarem acostumaren acostumares acostumareu acostumaria acostumarien acostumaries acostumarà acostumaràs acostumaré acostumaríem acostumaríeu acostumassen acostumasses acostumassin acostumassis acostumat acostumats acostumau acostumava acostumaven acostumaves acostume acostumem acostumen acostumes acostumessen acostumesses acostumessin acostumessis acostumeu acostumi acostumin acostumis acostumo acostumà acostumàrem acostumàreu acostumàs acostumàssem acostumàsseu acostumàssim acostumàssiu acostumàvem acostumàveu acostumés acostuméssem acostumésseu acostuméssim acostuméssiu acostumí alg bal bal (1) occ sept val v
acostumbrar habituar
Fer que algú prengui el costum de fer alguna cosa.
(pronominal) Prendre el costum de fer alguna cosa.
acostumbrar
Tenir de costum.

acotació /a.ko.ta.siˈo/ /ə.ku.tə.siˈo/ n fem
acotación

acotar /a.koˈta/ /a.koˈtaɾ/ /ə.koˈta/ /ə.kuˈta/ v
agachar
(pronominal) Inclinar la part superior del cos envers terra.
(eivissenc) Forma alternativa de cotar.
acotar
Tallar una planta arran per a que rebroti des de la soca.
Posar acotacions.

acotiar /a.ko.tiˈa/ /a.ko.tiˈaɾ/ /ə.ko.tiˈa/ /ə.ku.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acotia acotiada acotiades acotiam acotiant acotiar acotiara acotiaran acotiarem acotiaren acotiares acotiareu acotiaria acotiarien acotiaries acotiarà acotiaràs acotiaré acotiaríem acotiaríeu acotiassen acotiasses acotiassin acotiassis acotiat acotiats acotiau acotiava acotiaven acotiaves acotie acotiem acotien acoties acotiessen acotiesses acotiessin acotiessis acotieu acotii acotio acotià acotiàrem acotiàreu acotiàs acotiàssem acotiàsseu acotiàssim acotiàssiu acotiàvem acotiàveu acotiés acotiéssem acotiésseu acotiéssim acotiéssiu acotií acotiï acotiïn acotiïs bal bal (1) occ sept val v
mimar

acotxar /a.koˈt͡ʃa/ /a.koˈt͡ʃaɾ/ /ə.koˈt͡ʃa/ /ə.kuˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acotx acotxa acotxada acotxades acotxam acotxant acotxar acotxara acotxaran acotxarem acotxaren acotxares acotxareu acotxaria acotxarien acotxaries acotxarà acotxaràs acotxaré acotxaríem acotxaríeu acotxassen acotxasses acotxassin acotxassis acotxat acotxats acotxau acotxava acotxaven acotxaves acotxe acotxem acotxen acotxes acotxessen acotxesses acotxessin acotxessis acotxeu acotxi acotxin acotxis acotxo acotxà acotxàrem acotxàreu acotxàs acotxàssem acotxàsseu acotxàssim acotxàssiu acotxàvem acotxàveu acotxés acotxéssem acotxésseu acotxéssim acotxéssiu acotxí bal bal (1) occ sept val v
arropar
Fer que la roba abrigui bé algú, sobretot en el llit.

acovardir /a.ko.vaɾˈðiɾ/ /a.ko.βarˈði/ /a.ko.βaɾˈði/ /ə.ko.vəɾˈði/ /ə.ku.vərˈði/ /ə.ku.βərˈdi/ acovardeix acovardeixen acovardeixes acovardeixi acovardeixin acovardeixis acovardeixo acovardesc acovardesqui acovardesquin acovardesquis acovardia acovardida acovardides acovardien acovardies acovardiguem acovardigueu acovardim acovardint acovardir acovardira acovardiran acovardirem acovardiren acovardires acovardireu acovardiria acovardirien acovardiries acovardirà acovardiràs acovardiré acovardiríem acovardiríeu acovardisc acovardisca acovardisquen acovardisques acovardissen acovardisses acovardissin acovardissis acovardit acovardits acovardiu acovardix acovardixen acovardixes acovardixo acovardí acovardíem acovardíeu acovardírem acovardíreu acovardís acovardíssem acovardísseu acovardíssim acovardíssiu bal n-occ occ sept val v
acobardar
Fer perdre l'esperit o valor, fer por.
acobardarse
(pronominal) Faltar l'esperit o valor.

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ n masc
acre

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ n fem
acreción
(economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
acreditación

acreditar /a.kɾe.ðiˈta/ /a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /ə.kɾə.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acredit acredita acreditada acreditades acreditam acreditant acreditar acreditara acreditaran acreditarem acreditaren acreditares acreditareu acreditaria acreditarien acreditaries acreditarà acreditaràs acreditaré acreditaríem acreditaríeu acreditassen acreditasses acreditassin acreditassis acreditat acreditats acreditau acreditava acreditaven acreditaves acredite acreditem acrediten acredites acreditessen acreditesses acreditessin acreditessis acrediteu acrediti acreditin acreditis acredito acredità acreditàrem acreditàreu acreditàs acreditàssem acreditàsseu acreditàssim acreditàssiu acreditàvem acreditàveu acredités acreditéssem acreditésseu acreditéssim acreditéssiu acredití alg bal bal (1) occ sept val v
acreditar
Abonar, donar reputació a alguna persona o cosa.
Donar proves de la certesa d'alguna cosa.
(pronominal) Adquirir crèdit o reputació.
devengar
Atènyer, tenir guanyat o merescut.

acreditatiu /a.kɾe.ði.taˈtiw/ /ə.kɾə.ði.təˈtiw/ adj masc
acreditativo

acrement /ˌa.kɾeˈmen/ /ˌa.kɾeˈment/ /ˌa.kɾəˈmen/ /ˌa.kɾəˈment/ adv
acremente

acrescent /a.kɾeˈsen/ /a.kɾeˈsent/ /ə.kɾəsˈsen/ /ə.kɾəsˈsent/ /ə.kɾəˈsen/ adj
acrescente

acretar /a.kɾeˈta/ /a.kɾeˈtaɾ/ /ə.kɾəˈta/ acreta acretada acretades acretant acretar acretaran acretarem acretaren acretares acretareu acretaria acretarien acretaries acretarà acretaràs acretaré acretaríem acretaríeu acretat acretats acretava acretaven acretaves acrete acretem acreten acretes acretessen acretesses acretessin acretessis acreteu acreti acretin acretis acreto acretà acretàrem acretàreu acretàvem acretàveu acretés acretéssem acretésseu acretéssim acretéssiu acretí occ sept v
acretar

acretiu /a.kɾeˈtiw/ /ə.kɾəˈtiw/ adj masc
acretivo

acriaturat /a.kɾi.a.tuˈɾat/ /ə.kɾi.ə.tuˈɾat/ adj masc
aniñado

acro- prefix
acro-

acroamàtic /a.kɾo.aˈma.tik/ /ə.kɾu.əˈma.tik/ adj masc
acroamático

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
acrobacia
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrocecidi /a.kɾo.seˈsi.ði/ /ə.kɾo.səˈsi.ði/ /ə.kɾu.səˈsi.ði/ n masc
acrocecidio

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
acrofobia

acrogen /aˈkɾɔ.d͡ʒen/ /aˈkɾɔ.ʒen/ /əˈkɾɔ.ʒən/ adj masc
acrógeno

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ n masc
acrolecto

acroleïna /a.kɾo.ɫeˈi.na/ /ə.kɾo.ɫəˈi.nə/ /ə.kɾu.ɫəˈi.nə/ n fem
acroleína

acromatitzar /a.kɾo.ma.tiˈd͡za/ /a.kɾo.ma.tiˈza/ /a.kɾo.ma.tiˈzaɾ/ /ə.kɾo.mə.tiˈd͡za/ /ə.kɾu.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acromatitz acromatitza acromatitzada acromatitzades acromatitzam acromatitzant acromatitzar acromatitzara acromatitzaran acromatitzarem acromatitzaren acromatitzares acromatitzareu acromatitzaria acromatitzarien acromatitzaries acromatitzarà acromatitzaràs acromatitzaré acromatitzaríem acromatitzaríeu acromatitzassen acromatitzasses acromatitzassin acromatitzassis acromatitzat acromatitzats acromatitzau acromatitzava acromatitzaven acromatitzaves acromatitze acromatitzem acromatitzen acromatitzes acromatitzessen acromatitzesses acromatitzessin acromatitzessis acromatitzeu acromatitzi acromatitzin acromatitzis acromatitzo acromatitzà acromatitzàrem acromatitzàreu acromatitzàs acromatitzàssem acromatitzàsseu acromatitzàssim acromatitzàssiu acromatitzàvem acromatitzàveu acromatitzés acromatitzéssem acromatitzésseu acromatitzéssim acromatitzéssiu acromatitzí bal bal (1) occ sept val v
acromatizar

acromatosi /a.kɾo.maˈtɔ.zi/ /ə.kɾo.məˈtɔ.zi/ /ə.kɾu.məˈtɔ.zi/ n fem
acromatosis

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
acromegalia

acromi /aˈkɾɔ.mi/ /əˈkɾɔ.mi/ n masc
acromion

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
acromático

acronecrosi /a.kɾo.neˈkɾɔ.zi/ /ə.kɾo.nəˈkɾɔ.zi/ /ə.kɾu.nəˈkɾɔ.zi/ n fem
acronecrosis

acronímia /a.kɾoˈni.mi.a/ /ə.kɾoˈni.mi.ə/ /ə.kɾuˈni.mi.ə/ n fem
acronimia

acropleurogen /a.kɾo.pɫewˈɾɔ.d͡ʒen/ /a.kɾo.pɫewˈɾɔ.ʒen/ /ə.kɾo.pɫəwˈɾɔ.ʒən/ /ə.kɾu.pɫəwˈɾɔ.ʒən/ adj masc
acropleurógeno

acroàuxic /a.kɾoˈawk.sik/ /ə.kɾoˈawk.sik/ /ə.kɾuˈawk.sik/ adj masc
acroáuxico

acréixer /aˈkɾe.ʃe/ /aˈkɾej.ʃe/ /aˈkɾej.ʃeɾ/ /əˈkɾe.ʃə/ acreix acreixem acreixen acreixent acreixeran acreixerem acreixeren acreixeres acreixereu acreixeria acreixerien acreixeries acreixerà acreixeràs acreixeré acreixeríem acreixeríeu acreixes acreixessin acreixessis acreixeu acreixi acreixia acreixien acreixies acreixin acreixis acreixo acreixé acreixérem acreixéreu acreixés acreixéssim acreixéssiu acreixí acreixíem acreixíeu acresc acresca acrescuda acrescudes acrescut acrescuts acresquem acresquen acresquera acresqueren acresqueres acresques acresquessen acresquesses acresquessin acresquessis acresqueu acresqui acresquin acresquis acresqué acresquérem acresquéreu acresqués acresquéssem acresquésseu acresquéssim acresquéssiu acresquí acréixer bal occ sept val v
acrecer

acrílic /aˈkɾi.ɫik/ /əˈkɾi.ɫik/ adj masc
acrílico

acròbata /aˈkɾɔ.ba.ta/ /əˈkɾɔ.βə.tə/ n neut
acróbata

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
acrónimo
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.
Mot format amb segments d'altres mots per afèresi o apòcope.

acròpet /aˈkɾɔ.pet/ /əˈkɾɔ.pət/ adj masc
acrópeto

acròspor /aˈkɾɔs.poɾ/ /əˈkɾɔs.poɾ/ /əˈkɾɔs.pur/ adj masc
acrósporo

acròspora /aˈkɾɔs.po.ɾa/ /əˈkɾɔs.po.ɾə/ /əˈkɾɔs.pu.ɾə/ n fem
acróspora

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
acróstico

acròtric /aˈkɾɔ.tɾik/ /əˈkɾɔ.tɾik/ adj masc
acrótrico

acta /ˈak.ta/ n fem
acta

acte /ˈak.te/ n masc
acto
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.
Esdeveniment públic.

acte de parla n masc
acto de habla

acte didàctic n masc
acto didáctico

actini /əkˈti.ni/ n masc
actinio

actinomicosi /ak.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.nu.miˈkɔ.zi/ n fem
actinomicosis

actinomorf /ak.ti.noˈmɔɾf/ /ək.ti.noˈmɔɾf/ /ək.ti.nuˈmɔrf/ adj masc
actinomorfo

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
actitud

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
activo
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ n masc
activo
Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

actiu financer n masc
activo financiero

actiu hereditari n masc
activo hereditario

activament /akˌti.vaˈment/ /akˌti.βaˈmen/ /əkˌti.vəˈmen/ /əkˌti.vəˈment/ /əkˌti.βəˈmen/ adv
activamente

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actiu activ activa activada activades activam activant activar activara activaran activarem activaren activares activareu activaria activarien activaries activarà activaràs activaré activaríem activaríeu activassen activasses activassin activassis activat activats activau activava activaven activaves active activem activen actives activessen activesses activessin activessis activeu activi activin activis activo activà activàrem activàreu activàs activàssem activàsseu activàssim activàssiu activàvem activàveu activés activéssem activésseu activéssim activéssiu activí alg bal bal (1) occ sept val v
activar
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
activismo

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
actividad

activitat comunicativa n fem
actividad comunicativa

activitat d'aprenentatge n fem
actividad de aprendizaje

activitat educativa n fem
actividad educativa

activitat escolar n fem
actividad escolar

activitat extraescolar n fem
actividad extraescolar

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
actor

actriu /akˈtɾiw/ n fem
actriz

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
actuación
Acció d'actuar, realització d'una intenció.
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
actual

actualitat /ak.tu.a.ɫiˈtat/ /ək.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
actualidad

actualitzable /ak.tu.a.ɫiˈd͡za.βɫe/ /ak.tu.a.ɫiˈd͡zab.bɫe/ /ak.tu.a.ɫiˈza.bɫe/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za.βɫə/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡zab.bɫə/ adj
actualizable

actualització /ak.tu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ak.tu.a.ɫi.za.siˈo/ /ək.tu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
actualización

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actualitz actualitza actualitzada actualitzades actualitzam actualitzant actualitzar actualitzara actualitzaran actualitzarem actualitzaren actualitzares actualitzareu actualitzaria actualitzarien actualitzaries actualitzarà actualitzaràs actualitzaré actualitzaríem actualitzaríeu actualitzassen actualitzasses actualitzassin actualitzassis actualitzat actualitzats actualitzau actualitzava actualitzaven actualitzaves actualitze actualitzem actualitzen actualitzes actualitzessen actualitzesses actualitzessin actualitzessis actualitzeu actualitzi actualitzin actualitzis actualitzo actualitzà actualitzàrem actualitzàreu actualitzàs actualitzàssem actualitzàsseu actualitzàssim actualitzàssiu actualitzàvem actualitzàveu actualitzés actualitzéssem actualitzésseu actualitzéssim actualitzéssiu actualitzí alg bal bal (1) occ sept val v
actualizar

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
actualmente ahora

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actua actuada actuades actuam actuant actuar actuara actuaran actuarem actuaren actuares actuareu actuaria actuarien actuaries actuarà actuaràs actuaré actuaríem actuaríeu actuassen actuasses actuassin actuassis actuat actuats actuau actuava actuaven actuaves actue actuem actuen actues actuessen actuesses actuessin actuessis actueu actuo actuu actuà actuàrem actuàreu actuàs actuàssem actuàsseu actuàssim actuàssiu actuàvem actuàveu actués actuéssem actuésseu actuéssim actuéssiu actuí actuï actuïn actuïs alg bal bal (1) occ sept val v
actuar

acubar /a.kuˈbaɾ/ /a.kuˈβa/ /ə.kuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acub acuba acubada acubades acubam acubant acubar acubara acubaran acubarem acubaren acubares acubareu acubaria acubarien acubaries acubarà acubaràs acubaré acubaríem acubaríeu acubassen acubasses acubassin acubassis acubat acubats acubau acubava acubaven acubaves acube acubem acuben acubes acubessen acubesses acubessin acubessis acubeu acubi acubin acubis acubo acubà acubàrem acubàreu acubàs acubàssem acubàsseu acubàssim acubàssiu acubàvem acubàveu acubés acubéssem acubésseu acubéssim acubéssiu acubí bal bal (1) occ sept val v
asfixiar

acubillar /a.ku.biˈʎaɾ/ /a.ku.βiˈʎa/ /ə.ku.βiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acubill acubilla acubillada acubillades acubillam acubillant acubillar acubillara acubillaran acubillarem acubillaren acubillares acubillareu acubillaria acubillarien acubillaries acubillarà acubillaràs acubillaré acubillaríem acubillaríeu acubillassen acubillasses acubillassin acubillassis acubillat acubillats acubillau acubillava acubillaven acubillaves acubille acubillem acubillen acubilles acubillessen acubillesses acubillessin acubillessis acubilleu acubilli acubillin acubillis acubillo acubillà acubillàrem acubillàreu acubillàs acubillàssem acubillàsseu acubillàssim acubillàssiu acubillàvem acubillàveu acubillés acubilléssem acubillésseu acubilléssim acubilléssiu acubillí bal bal (1) occ sept val v
cubrir
Posar roba per damunt per abrigar-se.
resguardarse
(pronominal) Posar-se a redós.

acudir /a.kuˈði/ /a.kuˈðiɾ/ /ə.kuˈði/ acuda acudeix acudeixen acudeixes acudeixi acudeixin acudeixis acudeixo acuden acudes acudesc acudesqui acudesquin acudesquis acudi acudia acudida acudides acudien acudies acudiguem acudigueu acudim acudin acudint acudir acudira acudiran acudirem acudiren acudires acudireu acudiria acudirien acudiries acudirà acudiràs acudiré acudiríem acudiríeu acudis acudisc acudisca acudisquen acudisques acudissen acudisses acudissin acudissis acudit acudits acudiu acudix acudixen acudixes acudixo acudo acudí acudíem acudíeu acudírem acudíreu acudís acudíssem acudísseu acudíssim acudíssiu acut acuts bal centr n-occ occ sept val v
acudir
Arribar algú al lloc a on li convé o és cridat.
(arcaisme, alguerès) Anar a donar ajuda a algú, atendre.
Recórrer a algú o valdre's d'ell.
ocurrirse
(pronominal) Ocórrer, venir al pensament sobtadament.

acudit n masc
ocurrencia
Dita aguda, enginyosa.
chiste broma
Història breu còmica d’intenció humorística.

acugular /a.ku.ɣuˈɫa/ /a.ku.ɣuˈɫaɾ/ /ə.ku.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acugul acugula acugulada acugulades acugulam acugulant acugular acugulara acugularan acugularem acugularen acugulares acugulareu acugularia acugularien acugularies acugularà acugularàs acugularé acugularíem acugularíeu acugulassen acugulasses acugulassin acugulassis acugulat acugulats acugulau acugulava acugulaven acugulaves acugule acugulem acugulen acugules acugulessen acugulesses acugulessin acugulessis acuguleu acuguli acugulin acugulis acugulo acugulà acugulàrem acugulàreu acugulàs acugulàssem acugulàsseu acugulàssim acugulàssiu acugulàvem acugulàveu acugulés acuguléssem acugulésseu acuguléssim acuguléssiu acugulí bal bal (1) occ sept val v
cubrir

acuindar /a.kwinˈda/ /a.kwinˈdaɾ/ /ə.kwinˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acuind acuinda acuindada acuindades acuindam acuindant acuindar acuindara acuindaran acuindarem acuindaren acuindares acuindareu acuindaria acuindarien acuindaries acuindarà acuindaràs acuindaré acuindaríem acuindaríeu acuindassen acuindasses acuindassin acuindassis acuindat acuindats acuindau acuindava acuindaven acuindaves acuinde acuindem acuinden acuindes acuindessen acuindesses acuindessin acuindessis acuindeu acuindi acuindin acuindis acuindo acuindà acuindàrem acuindàreu acuindàs acuindàssem acuindàsseu acuindàssim acuindàssiu acuindàvem acuindàveu acuindés acuindéssem acuindésseu acuindéssim acuindéssiu acuindí bal bal (1) occ sept val v
desafiar

acuit /aˈkujt/ /əˈkujt/ n masc
acoso

acuitar /a.kujˈta/ /a.kujˈtaɾ/ /ə.kujˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acuit acuita acuitada acuitades acuitam acuitant acuitar acuitara acuitaran acuitarem acuitaren acuitares acuitareu acuitaria acuitarien acuitaries acuitarà acuitaràs acuitaré acuitaríem acuitaríeu acuitassen acuitasses acuitassin acuitassis acuitat acuitats acuitau acuitava acuitaven acuitaves acuite acuitem acuiten acuites acuitessen acuitesses acuitessin acuitessis acuiteu acuiti acuitin acuitis acuito acuità acuitàrem acuitàreu acuitàs acuitàssem acuitàsseu acuitàssim acuitàssiu acuitàvem acuitàveu acuités acuitéssem acuitésseu acuitéssim acuitéssiu acuití bal bal (1) occ sept val v
acuciar
Pressionar per fer les coses de pressa, o anar de pressa.

acular /a.kuˈɫa/ /a.kuˈɫaɾ/ /ə.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acul acula aculada aculades aculam aculant acular aculara acularan acularem acularen aculares aculareu acularia acularien acularies acularà acularàs acularé acularíem acularíeu aculassen aculasses aculassin aculassis aculat aculats aculau aculava aculaven aculaves acule aculem aculen acules aculessen aculesses aculessin aculessis aculeu aculi aculin aculis aculo aculà aculàrem aculàreu aculàs aculàssem aculàsseu aculàssim aculàssiu aculàvem aculàveu aculés aculéssem aculésseu aculéssim aculéssiu aculí alg bal bal (1) occ sept val v
acular
Arrambar per la part del darrere a alguna cosa.
arrinconar
Fer recular fins a acorralar.
cerrarse
(pronominal) Resistir-se, negar-se a la voluntat d'una altra persona.

aculi /aˈku.ɫi/ /əˈku.ɫi/ n masc
acúleo

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
aculturación
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

aculturar /a.kuɫ.tuˈɾa/ /a.kuɫ.tuˈɾaɾ/ /ə.kuɫ.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acultur acultura aculturada aculturades aculturam aculturant aculturar aculturara aculturaran aculturarem aculturaren aculturares aculturareu aculturaria aculturarien aculturaries aculturarà aculturaràs aculturaré aculturaríem aculturaríeu aculturassen aculturasses aculturassin aculturassis aculturat aculturats aculturau aculturava aculturaven aculturaves aculture aculturem aculturen acultures aculturessen aculturesses aculturessin aculturessis acultureu aculturi aculturin aculturis aculturo aculturà aculturàrem aculturàreu aculturàs aculturàssem aculturàsseu aculturàssim aculturàssiu aculturàvem aculturàveu aculturés aculturéssem aculturésseu aculturéssim aculturéssiu aculturí bal bal (1) occ sept val v
aculturar

acumen /aˈku.men/ /əˈku.mən/ n masc
acumen

acuminat /a.ku.miˈnat/ /ə.ku.miˈnat/ adj masc
acuminado

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acumul acumula acumulada acumulades acumulam acumulant acumular acumulara acumularan acumularem acumularen acumulares acumulareu acumularia acumularien acumularies acumularà acumularàs acumularé acumularíem acumularíeu acumulassen acumulasses acumulassin acumulassis acumulat acumulats acumulau acumulava acumulaven acumulaves acumule acumulem acumulen acumules acumulessen acumulesses acumulessin acumulessis acumuleu acumuli acumulin acumulis acumulo acumulà acumulàrem acumulàreu acumulàs acumulàssem acumulàsseu acumulàssim acumulàssiu acumulàvem acumulàveu acumulés acumuléssem acumulésseu acumuléssim acumuléssiu acumulí alg bal bal (1) occ sept val v
acumular
Ajuntar i amuntonar.
(dret) Imputar algun delicte o culpa.

acumulativament /a.ku.mu.ɫaˌti.vaˈment/ /a.ku.mu.ɫaˌti.βaˈmen/ /ə.ku.mu.ɫəˌti.vəˈmen/ /ə.ku.mu.ɫəˌti.vəˈment/ /ə.ku.mu.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
acumulativamente

acunçar /a.kunˈsa/ /a.kunˈsaɾ/ /ə.kunˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acunce acuncem acuncen acunces acuncessen acuncesses acuncessin acuncessis acunceu acunci acuncin acuncis acuncés acuncéssem acuncésseu acuncéssim acuncéssiu acuncí acunç acunça acunçada acunçades acunçam acunçant acunçar acunçara acunçaran acunçarem acunçaren acunçares acunçareu acunçaria acunçarien acunçaries acunçarà acunçaràs acunçaré acunçaríem acunçaríeu acunçassen acunçasses acunçassin acunçassis acunçat acunçats acunçau acunçava acunçaven acunçaves acunço acunçà acunçàrem acunçàreu acunçàs acunçàssem acunçàsseu acunçàssim acunçàssiu acunçàvem acunçàveu bal bal (1) occ sept val v
aderezar
Arranjar convenientment.
pulir
Polir, fer lluent, especialment pedres precioses.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
acupuntura

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
esmeradamente

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
acusación

acusador /a.ku.zaˈðo/ /a.ku.zaˈðoɾ/ /ə.ku.zəˈðo/ adj masc
acusador
Relatiu a l'acusació.
(també substantivat) El qui fa una acusació.

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acusa acusada acusades acusam acusant acusar acusara acusaran acusarem acusaren acusares acusareu acusaria acusarien acusaries acusarà acusaràs acusaré acusaríem acusaríeu acusassen acusasses acusassin acusassis acusat acusats acusau acusava acusaven acusaves acuse acusem acusen acuses acusessen acusesses acusessin acusessis acuseu acusi acusin acusis acuso acusà acusàrem acusàreu acusàs acusàssem acusàsseu acusàssim acusàssiu acusàvem acusàveu acusés acuséssem acusésseu acuséssim acuséssiu acusí acús alg bal bal (1) occ sept val v
acusar
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
acusativo
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
acusativo
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
acacia

acèrrimament /aˌsɛ.ri.maˈmen/ /aˌsɛ.ri.maˈment/ /əˌsɛ.ri.məˈmen/ /əˌsɛ.ri.məˈment/ adv
acérrimamente

acèrvul /aˈsɛr.βuɫ/ /aˈsɛɾ.vuɫ/ /aˈsɛɾ.βuɫ/ /əˈsɛr.buɫ/ /əˈsɛɾ.vuɫ/ n masc
acérvulo

acètic /aˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
acético

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
acólito

acórrer /aˈko.re/ /aˈko.reɾ/ /əˈko.rə/ acorr acorre acorregem acorregeu acorreguda acorregudes acorreguem acorreguera acorregueren acorregueres acorreguessen acorreguesses acorreguessin acorreguessis acorregut acorreguts acorregué acorreguérem acorreguéreu acorregués acorreguéssem acorreguésseu acorreguéssim acorreguéssiu acorreguí acorregéreu acorrem acorren acorrent acorreran acorrerem acorrereu acorreria acorrerien acorreries acorrerà acorreràs acorreré acorreríem acorreríeu acorres acorreu acorri acorria acorrien acorries acorrin acorris acorro acorrs acorríem acorríeu acórrec acórrega acórregen acórreguen acórregues acórrer bal occ sept val v
correr
(arcaisme) Avergonyir i confondre.
socorrer
Acudir per a socórrer.

adagi /aˈða.d͡ʒi/ /aˈða.ʒi/ /əˈða.ʒi/ n masc
adagio

adalil /a.ðaˈɫiɫ/ /ə.ðəˈɫiɫ/ n masc
adalid
Guia, capdavanter, líder.

adamisme /a.ðaˈmiz.me/ /ə.ðəˈmiz.mə/ n masc
adanismo

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
adaptación
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.
(handbol) Ajust de les mans a la pilota gràcies al qual el jugador aconsegueix de dominar-la i manejar-la.

adaptació curricular n fem
adaptación curricular

adaptació curricular individualitzada n fem
adaptación curricular individualizada

adaptació social n fem
adaptación social

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adapt adapta adaptada adaptades adaptam adaptant adaptar adaptara adaptaran adaptarem adaptaren adaptares adaptareu adaptaria adaptarien adaptaries adaptarà adaptaràs adaptaré adaptaríem adaptaríeu adaptassen adaptasses adaptassin adaptassis adaptat adaptats adaptau adaptava adaptaven adaptaves adapte adaptem adapten adaptes adaptessen adaptesses adaptessin adaptessis adapteu adapti adaptin adaptis adapto adaptà adaptàrem adaptàreu adaptàs adaptàssem adaptàsseu adaptàssim adaptàssiu adaptàvem adaptàveu adaptés adaptéssem adaptésseu adaptéssim adaptéssiu adaptí alg bal bal (1) occ sept val v
adaptar

adargar /a.ðarˈɣa/ /a.ðaɾˈɣa/ /a.ðaɾˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adarg adarga adargada adargades adargam adargant adargar adargara adargaran adargarem adargaren adargares adargareu adargaria adargarien adargaries adargarà adargaràs adargaré adargaríem adargaríeu adargassen adargasses adargassin adargassis adargat adargats adargau adargava adargaven adargaves adargo adargue adarguem adarguen adargues adarguessen adarguesses adarguessin adarguessis adargueu adargui adarguin adarguis adargués adarguéssem adarguésseu adarguéssim adarguéssiu adarguí adargà adargàrem adargàreu adargàs adargàssem adargàsseu adargàssim adargàssiu adargàvem adargàveu bal bal (1) occ sept val v
adargar

adaxial /a.ða.t͡ʃiˈaɫ/ /ə.ðə.ʃiˈaɫ/ adj
adaxial

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
adicción

addicció als videojocs n fem
adicción a los videojuegos

addicionar /a.ði.si.oˈna/ /a.ði.si.oˈnaɾ/ /ad.di.si.oˈna/ /əd.di.si.oˈna/ /əd.di.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. addicion addiciona addicionada addicionades addicionam addicionant addicionar addicionara addicionaran addicionarem addicionaren addicionares addicionareu addicionaria addicionarien addicionaries addicionarà addicionaràs addicionaré addicionaríem addicionaríeu addicionassen addicionasses addicionassin addicionassis addicionat addicionats addicionau addicionava addicionaven addicionaves addicione addicionem addicionen addiciones addicionessen addicionesses addicionessin addicionessis addicioneu addicioni addicionin addicionis addiciono addicionà addicionàrem addicionàreu addicionàs addicionàssem addicionàsseu addicionàssim addicionàssiu addicionàvem addicionàveu addicionés addicionéssem addicionésseu addicionéssim addicionéssiu addicioní alg bal bal (1) occ sept val v
adicionar

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
adición suma
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ adj masc
adicto
Molt inclinat a alguna cosa, dedicat, dependent.
Partidari, seguidor, molt unit a alguna persona, institució, idea.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
adicto
Persona molt inclinada a alguna cosa.

addictiu /a.ðikˈtiw/ /ad.dikˈtiw/ /əd.dikˈtiw/ adj masc
adictivo

adduir /a.ðuˈi/ /a.ðuˈiɾ/ /ad.duˈi/ /əd.duˈi/ addueix addueixen addueixes addueixi addueixin addueixis addueixo adduesc adduesqui adduesquin adduesquis adduint adduir adduiran adduirem adduireu adduiria adduirien adduiries adduirà adduiràs adduiré adduiríem adduiríeu adduí adduíem adduíeu adduírem adduíreu adduís adduíssem adduísseu adduíssim adduíssiu adduïa adduïda adduïdes adduïen adduïes adduïguem adduïgueu adduïm adduïra adduïren adduïres adduïsc adduïsca adduïsquen adduïsques adduïssen adduïsses adduïssin adduïssis adduït adduïts adduïu adduïx adduïxen adduïxes adduïxo bal n-occ occ sept val v
aducir

adeleradament /a.ðe.ɫeˌɾa.ðaˈmen/ /a.ðe.ɫeˌɾa.ðaˈment/ /ə.ðə.ɫəˌɾa.ðəˈmen/ /ə.ðə.ɫəˌɾa.ðəˈment/ adv
eagerly vehementemente

adelerar-se /a.ðe.ɫeˈɾaɾ.se/ /ə.ðə.ɫəˈɾar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adeler adelera adelerada adelerades adeleram adelerant adelerar adelerara adeleraran adelerarem adeleraren adelerares adelerareu adeleraria adelerarien adeleraries adelerarà adeleraràs adeleraré adeleraríem adeleraríeu adelerassen adelerasses adelerassin adelerassis adelerat adelerats adelerau adelerava adeleraven adeleraves adelere adelerem adeleren adeleres adeleressen adeleresses adeleressin adeleressis adelereu adeleri adelerin adeleris adelero adelerà adeleràrem adeleràreu adeleràs adeleràssem adeleràsseu adeleràssim adeleràssiu adeleràvem adeleràveu adelerés adeleréssem adelerésseu adeleréssim adeleréssiu adelerí bal bal (1) occ sept val v
desalarse

adelita /a.ðeˈɫi.ta/ /ə.ðəˈɫi.tə/ n fem
adelita

adelitar /a.ðe.ɫiˈta/ /a.ðe.ɫiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adelit adelita adelitada adelitades adelitam adelitant adelitar adelitara adelitaran adelitarem adelitaren adelitares adelitareu adelitaria adelitarien adelitaries adelitarà adelitaràs adelitaré adelitaríem adelitaríeu adelitassen adelitasses adelitassin adelitassis adelitat adelitats adelitau adelitava adelitaven adelitaves adelite adelitem adeliten adelites adelitessen adelitesses adelitessin adelitessis adeliteu adeliti adelitin adelitis adelito adelità adelitàrem adelitàreu adelitàs adelitàssem adelitàsseu adelitàssim adelitàssiu adelitàvem adelitàveu adelités adelitéssem adelitésseu adelitéssim adelitéssiu adelití bal bal (1) occ sept val v
deleitar

ademusser /a.ðe.muˈse/ /a.ðe.muˈseɾ/ adj masc
ademucero
Originari, pertanyent o relatiu a Ademús (el Racó d'Ademús).

ademusser /a.ðe.muˈse/ /a.ðe.muˈseɾ/ n masc
ademucero
Natural d'Ademús (el Racó d'Ademús).

adeno- prefix
adeno-

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
adenocarcinoma

adenohipòfisi /ə.ðə.nu.iˈpɔ.fi.zi/ n fem
adenohipófisis

adenoide /a.ðeˈnɔj.ðe/ /ə.ðəˈnɔj.ðə/ adj
adenoide
Que té aspecte de glàndula o gangli.

adenoide /a.ðeˈnɔj.ðe/ /ə.ðəˈnɔj.ðə/ n fem
adenoide
(anatomia, normalment en plural) Una de les dues masses de teixit limfoide situades prop de l'orifici intern de les fosses nasals, al sostre de la nasofaringe.

adenoïdal /a.ðe.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.nu.iˈðaɫ/ adj
adenoideo

adequadament /a.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /a.ðeˌkwa.ðaˈment/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈment/ adv
adecuadamente

adequar /a.ðeˈkwa/ /a.ðeˈkwaɾ/ /ə.ðəˈkwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adequa adequada adequades adequam adequant adequar adequara adequaran adequarem adequaren adequares adequareu adequaria adequarien adequaries adequarà adequaràs adequaré adequaríem adequaríeu adequassen adequasses adequassin adequassis adequat adequats adequau adequava adequaven adequaves adequo adequà adequàrem adequàreu adequàs adequàssem adequàsseu adequàssim adequàssiu adequàvem adequàveu adeqüe adeqüem adeqüen adeqües adeqüessen adeqüesses adeqüessin adeqüessis adeqüeu adeqüi adeqüin adeqüis adeqüés adeqüéssem adeqüésseu adeqüéssim adeqüéssiu adeqüí alg bal bal (1) occ sept val v
adecuar

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
adecuado

adessiu /a.ðeˈsiw/ /ə.ðəˈsiw/ n masc
adesivo

adherir /a.ðeˈɾi/ /a.ðeˈɾiɾ/ /ə.ðəˈɾi/ adhereix adhereixen adhereixes adhereixi adhereixin adhereixis adhereixo adheresc adheresqui adheresquin adheresquis adheria adherida adherides adherien adheries adheriguem adherigueu adherim adherint adherir adherira adheriran adherirem adheriren adherires adherireu adheriria adheririen adheriries adherirà adheriràs adheriré adheriríem adheriríeu adherisc adherisca adherisquen adherisques adherissen adherisses adherissin adherissis adherit adherits adheriu adherix adherixen adherixes adherixo adherí adheríem adheríeu adherírem adheríreu adherís adheríssem adherísseu adheríssim adheríssiu bal n-occ occ sept val v
adherir

adherència /a.ðeˈɾɛn.si.a/ n fem
adherencia

adhesiu /a.ðeˈziw/ adj masc
adhesivo
Que s'adhereix.

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
pegatina
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
adhesivo pegatina
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
adiabático

adiar /a.ðiˈa/ /a.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adia adiada adiades adiam adiant adiar adiara adiaran adiarem adiaren adiares adiareu adiaria adiarien adiaries adiarà adiaràs adiaré adiaríem adiaríeu adiassen adiasses adiassin adiassis adiat adiats adiau adiava adiaven adiaves adie adiem adien adies adiessen adiesses adiessin adiessis adieu adii adio adià adiàrem adiàreu adiàs adiàssem adiàsseu adiàssim adiàssiu adiàvem adiàveu adiés adiéssem adiésseu adiéssim adiéssiu adií adiï adiïn adiïs alg bal bal (1) occ sept val v
adiar
Assenyalar dia.

adició /a.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
adición
Acceptació d'una herència.

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ adj
adecuado

adigué /a.ðiˈɣe/ /ə.ðiˈɣe/ n neut
adigués
Llengua de la branca abkhazoadigué, de la família caucàsica, originària d’Adiguèsia.

adinerar /a.ði.neˈɾa/ /a.ði.neˈɾaɾ/ /ə.ði.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adiner adinera adinerada adinerades adineram adinerant adinerar adinerara adineraran adinerarem adineraren adinerares adinerareu adineraria adinerarien adineraries adinerarà adineraràs adineraré adineraríem adineraríeu adinerassen adinerasses adinerassin adinerassis adinerat adinerats adinerau adinerava adineraven adineraves adinere adinerem adineren adineres adineressen adineresses adineressin adineressis adinereu adineri adinerin adineris adinero adinerà adineràrem adineràreu adineràs adineràssem adineràsseu adineràssim adineràssiu adineràvem adineràveu adinerés adineréssem adinerésseu adineréssim adineréssiu adinerí bal bal (1) occ sept val v
enriquecerse
(intransitiu) Arreplegar diners.

adir /aˈði/ /aˈðiɾ/ /əˈði/ v
adir

adir-se /aˈðiɾ.se/ /ə.ðirˈsə/ /əˈðir.sə/ /əˈðiɾ.sə/ L'imperatiu «adis» s'usa en parlars valencians pronominalment. adeia adeien adeies adeim adeis adic adiem adient adieu adiga adigau adiguem adiguen adiguera adigueren adigueres adigues adiguessen adiguesses adiguessin adiguessis adigueu adigui adiguin adiguis adigué adiguérem adiguéreu adigués adiguéssem adiguésseu adiguéssim adiguéssiu adiguí adir adiran adirem adireu adiria adirien adiries adirà adiràs adiré adiríem adiríeu adis adit adita adites adits adiu adiuen adius adèiem adèieu adéiem adéieu bal occ val v
avenirse

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ adj
adyacente

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
adjetivo

adjectivació /ad.d͡ʒek.ti.va.siˈo/ /ad.d͡ʒek.ti.βa.siˈo/ /əd.ʒək.ti.və.siˈo/ /əd.ʒək.ti.βə.siˈo/ n fem
adjetivación

adjectivament /ad.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ad.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈment/ /əd.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
adjectivamente

adjectivar /ad.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /ad.d͡ʒek.tiˈβa/ /əd.ʒək.tiˈva/ /əd.ʒək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adjectiu adjectiv adjectiva adjectivada adjectivades adjectivam adjectivant adjectivar adjectivara adjectivaran adjectivarem adjectivaren adjectivares adjectivareu adjectivaria adjectivarien adjectivaries adjectivarà adjectivaràs adjectivaré adjectivaríem adjectivaríeu adjectivassen adjectivasses adjectivassin adjectivassis adjectivat adjectivats adjectivau adjectivava adjectivaven adjectivaves adjective adjectivem adjectiven adjectives adjectivessen adjectivesses adjectivessin adjectivessis adjectiveu adjectivi adjectivin adjectivis adjectivo adjectivà adjectivàrem adjectivàreu adjectivàs adjectivàssem adjectivàsseu adjectivàssim adjectivàssiu adjectivàvem adjectivàveu adjectivés adjectivéssem adjectivésseu adjectivéssim adjectivéssiu adjectiví alg bal bal (1) occ sept val v
adjetivar

adjudicar /a.d͡ʒu.ðiˈka/ /a.d͡ʒu.ðiˈkaɾ/ /əd.ʒu.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adjudic adjudica adjudicada adjudicades adjudicam adjudicant adjudicar adjudicara adjudicaran adjudicarem adjudicaren adjudicares adjudicareu adjudicaria adjudicarien adjudicaries adjudicarà adjudicaràs adjudicaré adjudicaríem adjudicaríeu adjudicassen adjudicasses adjudicassin adjudicassis adjudicat adjudicats adjudicau adjudicava adjudicaven adjudicaves adjudico adjudicà adjudicàrem adjudicàreu adjudicàs adjudicàssem adjudicàsseu adjudicàssim adjudicàssiu adjudicàvem adjudicàveu adjudique adjudiquem adjudiquen adjudiques adjudiquessen adjudiquesses adjudiquessin adjudiquessis adjudiqueu adjudiqui adjudiquin adjudiquis adjudiqués adjudiquéssem adjudiquésseu adjudiquéssim adjudiquéssiu adjudiquí alg bal bal (1) occ sept val v
adjudicar
Declarar a algú el seu dret, posar-lo en possessió.
Concedir al millor postor.

adjuntar /ad.d͡ʒunˈta/ /ad.d͡ʒunˈtaɾ/ adjunt adjunta adjuntada adjuntades adjuntaia adjuntaien adjuntaies adjuntam adjuntant adjuntar adjuntara adjuntaran adjuntarem adjuntaren adjuntares adjuntareu adjuntaria adjuntarien adjuntaries adjuntariva adjuntariven adjuntarives adjuntarà adjuntaràs adjuntaré adjuntaríem adjuntaríeu adjuntarívem adjuntaríveu adjuntassen adjuntasses adjuntassin adjuntassis adjuntat adjuntats adjuntau adjuntava adjuntaven adjuntaves adjuntavi adjuntavo adjunte adjunteguem adjunteguessa adjunteguessen adjunteguesses adjuntegueu adjuntegués adjunteguéssom adjunteguéssou adjuntem adjunten adjuntes adjuntessa adjuntessen adjuntesses adjuntessi adjuntessin adjuntessis adjunteu adjunti adjuntin adjuntis adjunto adjuntos adjunts adjuntà adjuntàiem adjuntàieu adjuntàrem adjuntàreu adjuntàs adjuntàssem adjuntàsseu adjuntàssim adjuntàssiu adjuntàvem adjuntàvets adjuntàveu adjuntàvom adjuntés adjuntéssem adjuntésseu adjuntéssim adjuntéssiu adjuntí alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
adjuntar

adjurar /ad.d͡ʒuˈɾa/ /ad.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əd.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adjur adjura adjurada adjurades adjuram adjurant adjurar adjurara adjuraran adjurarem adjuraren adjurares adjurareu adjuraria adjurarien adjuraries adjurarà adjuraràs adjuraré adjuraríem adjuraríeu adjurassen adjurasses adjurassin adjurassis adjurat adjurats adjurau adjurava adjuraven adjuraves adjure adjurem adjuren adjures adjuressen adjuresses adjuressin adjuressis adjureu adjuri adjurin adjuris adjuro adjurà adjuràrem adjuràreu adjuràs adjuràssem adjuràsseu adjuràssim adjuràssiu adjuràvem adjuràveu adjurés adjuréssem adjurésseu adjuréssim adjuréssiu adjurí bal bal (1) occ sept val v
adjurar

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ admesa admeses admesos admet admeta admetem admeten admetent admetera admeteren admeteres admetes admetessen admetesses admetessin admetessis admeteu admeti admetia admetien admeties admetin admetis admeto admetran admetre admetrem admetreu admetria admetrien admetries admetrà admetràs admetré admetríem admetríeu admets admeté admetérem admetéreu admetés admetéssem admetésseu admetéssim admetéssiu admetí admetíem admetíeu admès admés bal occ sept val v
admitir
Rebre, donar entrada o audiència.
Permetre o sofrir.

adminicle /ad.miˈni.kɫe/ /əd.miˈni.kɫə/ n masc
adminículo

adminicular /ad.mi.ni.kuˈɫa/ /ad.mi.ni.kuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adminicul adminicula adminiculada adminiculades adminiculam adminiculant adminicular adminiculara adminicularan adminicularem adminicularen adminiculares adminiculareu adminicularia adminicularien adminicularies adminicularà adminicularàs adminicularé adminicularíem adminicularíeu adminiculassen adminiculasses adminiculassin adminiculassis adminiculat adminiculats adminiculau adminiculava adminiculaven adminiculaves adminicule adminiculem adminiculen adminicules adminiculessen adminiculesses adminiculessin adminiculessis adminiculeu adminiculi adminiculin adminiculis adminiculo adminiculà adminiculàrem adminiculàreu adminiculàs adminiculàssem adminiculàsseu adminiculàssim adminiculàssiu adminiculàvem adminiculàveu adminiculés adminiculéssem adminiculésseu adminiculéssim adminiculéssiu adminiculí bal bal (1) occ sept val v
adminicular

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
administración

administració educativa n fem
administración educativa

administració escolar n fem
administración escolar
Conjunt d'actuacions orientades a la gestió adequada dels recursos materials, humans i financers en una institució educativa.
Òrgan o servei d'una institució educativa que porta a terme l'administració escolar.

administrador de centre n masc
administrador de centro

administrador de joc n masc
administrador de juego

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. administr administra administrada administrades administram administrant administrar administrara administraran administrarem administraren administrares administrareu administraria administrarien administraries administrarà administraràs administraré administraríem administraríeu administrassen administrasses administrassin administrassis administrat administrats administrau administrava administraven administraves administre administrem administren administres administressen administresses administressin administressis administreu administri administrin administris administro administrà administràrem administràreu administràs administràssem administràsseu administràssim administràssiu administràvem administràveu administrés administréssem administrésseu administréssim administréssiu administrí alg bal bal (1) occ sept val v
administrar

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
administrativo

administrativament /ad.mi.nis.tɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.nis.tɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.βəˈmen/ adv
administrativamente

admirablement /ad.miˌɾa.bɫeˈment/ /ad.miˌɾa.βɫeˈmen/ /ad.miˌɾab.bɫeˈmen/ /əd.miˌɾa.βɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈment/ adv
admirablemente

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
admiración

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. admir admira admirada admirades admiram admirant admirar admirara admiraran admirarem admiraren admirares admirareu admiraria admirarien admiraries admirarà admiraràs admiraré admiraríem admiraríeu admirassen admirasses admirassin admirassis admirat admirats admirau admirava admiraven admiraves admire admirem admiren admires admiressen admiresses admiressin admiressis admireu admiri admirin admiris admiro admirà admiràrem admiràreu admiràs admiràssem admiràsseu admiràssim admiràssiu admiràvem admiràveu admirés admiréssem admirésseu admiréssim admiréssiu admirí alg bal bal (1) occ sept val v
admirar
Mirar, contemplar amb admiració.
Causar sorpresa.

admirativament /ad.mi.ɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.ɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.ɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.ɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
admirativamente

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
admisión

admonició /ad.mo.ni.siˈo/ /əd.mo.ni.siˈo/ /əd.mu.ni.siˈo/ n fem
admonición

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
adobo
Reposició o composició de quelcom.
Barreja d’ingredients que hom fa per a assaonar les pells.
condimento
Ingredient usat per a l’amaniment de les viandes.
abono fertilizante
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adobar /a.ðoˈbaɾ/ /a.ðoˈβa/ /ə.ðoˈba/ /ə.ðuˈba/ /ə.ðuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adob adoba adobada adobades adobam adobant adobar adobara adobaran adobarem adobaren adobares adobareu adobaria adobarien adobaries adobarà adobaràs adobaré adobaríem adobaríeu adobassen adobasses adobassin adobassis adobat adobats adobau adobava adobaven adobaves adobe adobem adoben adobes adobessen adobesses adobessin adobessis adobeu adobi adobin adobis adobo adobà adobàrem adobàreu adobàs adobàssem adobàsseu adobàssim adobàssiu adobàvem adobàveu adobés adobéssem adobésseu adobéssim adobéssiu adobí alg bal bal (1) occ sept val v
remendar
Compondre, reparar alguna cosa espatllada.
adobar
Assaonar les pells.
abonar
Femar, engreixar o enriquir les terres.

adobassar /a.ðo.baˈsaɾ/ /a.ðo.βaˈsa/ /ə.ðo.bəˈsa/ /ə.ðu.bəˈsa/ /ə.ðu.βəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adobassa adobassada adobassades adobassant adobassar adobassara adobassaran adobassarem adobassaren adobassares adobassareu adobassaria adobassarien adobassaries adobassarà adobassaràs adobassaré adobassaríem adobassaríeu adobassassen adobassasses adobassat adobassats adobassava adobassaven adobassaves adobasse adobassem adobassen adobasses adobassessen adobassesses adobassessin adobassessis adobasseu adobassi adobassin adobassis adobasso adobassà adobassàrem adobassàreu adobassàssem adobassàsseu adobassàvem adobassàveu adobassés adobasséssem adobassésseu adobasséssim adobasséssiu adobassí occ val val (1) v
apañar

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
curtición curtiduría

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
adoctrinamiento

adoctrinar /a.ðok.tɾiˈna/ /a.ðok.tɾiˈnaɾ/ /ə.ðok.tɾiˈna/ /ə.ðuk.tɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adoctrina adoctrinada adoctrinades adoctrinam adoctrinant adoctrinar adoctrinara adoctrinaran adoctrinarem adoctrinaren adoctrinares adoctrinareu adoctrinaria adoctrinarien adoctrinaries adoctrinarà adoctrinaràs adoctrinaré adoctrinaríem adoctrinaríeu adoctrinassen adoctrinasses adoctrinassin adoctrinassis adoctrinat adoctrinats adoctrinau adoctrinava adoctrinaven adoctrinaves adoctrine adoctrinem adoctrinen adoctrines adoctrinessen adoctrinesses adoctrinessin adoctrinessis adoctrineu adoctrini adoctrinin adoctrinis adoctrino adoctrinà adoctrinàrem adoctrinàreu adoctrinàs adoctrinàssem adoctrinàsseu adoctrinàssim adoctrinàssiu adoctrinàvem adoctrinàveu adoctrinés adoctrinéssem adoctrinésseu adoctrinéssim adoctrinéssiu adoctriní adoctrín alg bal bal (1) occ sept val v
adoctrinar
Instruir algú en alguna cosa.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
adolescente
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
adolescente
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
adolescencia

adoloradament /a.ðo.ɫoˌɾa.ðaˈmen/ /a.ðo.ɫoˌɾa.ðaˈment/ /ə.ðo.ɫoˌɾa.ðəˈment/ /ə.ðu.ɫuˌɾa.ðəˈmen/ adv
doloridamente

adolorar /a.ðo.ɫoˈɾa/ /a.ðo.ɫoˈɾaɾ/ /ə.ðo.ɫoˈɾa/ /ə.ðu.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adolor adolora adolorada adolorades adoloram adolorant adolorar adolorara adoloraran adolorarem adoloraren adolorares adolorareu adoloraria adolorarien adoloraries adolorarà adoloraràs adoloraré adoloraríem adoloraríeu adolorassen adolorasses adolorassin adolorassis adolorat adolorats adolorau adolorava adoloraven adoloraves adolore adolorem adoloren adolores adoloressen adoloresses adoloressin adoloressis adoloreu adolori adolorin adoloris adoloro adolorà adoloràrem adoloràreu adoloràs adoloràssem adoloràsseu adoloràssim adoloràssiu adoloràvem adoloràveu adolorés adoloréssem adolorésseu adoloréssim adoloréssiu adolorí bal bal (1) occ sept val v
adolorar

adolorir /a.ðo.ɫoˈɾi/ /a.ðo.ɫoˈɾiɾ/ /ə.ðo.ɫoˈɾi/ /ə.ðu.ɫuˈɾi/ adoloreix adoloreixen adoloreixes adoloreixi adoloreixin adoloreixis adoloreixo adoloresc adoloresqui adoloresquin adoloresquis adoloria adolorida adolorides adolorien adolories adoloriguem adolorigueu adolorim adolorint adolorir adolorira adoloriran adolorirem adoloriren adolorires adolorireu adoloriria adoloririen adoloriries adolorirà adoloriràs adoloriré adoloriríem adoloriríeu adolorisc adolorisca adolorisquen adolorisques adolorissen adolorisses adolorissin adolorissis adolorit adolorits adoloriu adolorix adolorixen adolorixes adolorixo adolorí adoloríem adoloríeu adolorírem adoloríreu adolorís adoloríssem adolorísseu adoloríssim adoloríssiu bal n-occ occ sept val v
lastimar
Causar dolor.

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ adj masc
dolorido

adomassar /a.ðo.maˈsa/ /a.ðo.maˈsaɾ/ /ə.ðu.məˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adomassa adomassada adomassades adomassam adomassant adomassar adomassara adomassaran adomassarem adomassaren adomassares adomassareu adomassaria adomassarien adomassaries adomassarà adomassaràs adomassaré adomassaríem adomassaríeu adomassassen adomassasses adomassassin adomassassis adomassat adomassats adomassau adomassava adomassaven adomassaves adomasse adomassem adomassen adomasses adomassessen adomassesses adomassessin adomassessis adomasseu adomassi adomassin adomassis adomasso adomassà adomassàrem adomassàreu adomassàs adomassàssem adomassàsseu adomassàssim adomassàssiu adomassàvem adomassàveu adomassés adomasséssem adomassésseu adomasséssim adomasséssiu adomassí adomàs bal bal (1) occ sept val v
adamascar

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adon adona adonada adonades adonam adonant adonar adonara adonaran adonarem adonaren adonares adonareu adonaria adonarien adonaries adonarà adonaràs adonaré adonaríem adonaríeu adonassen adonasses adonassin adonassis adonat adonats adonau adonava adonaven adonaves adone adonem adonen adones adonessen adonesses adonessin adonessis adoneu adoni adonin adonis adono adonà adonàrem adonàreu adonàs adonàssem adonàsseu adonàssim adonàssiu adonàvem adonàveu adonés adonéssem adonésseu adonéssim adonéssiu adoní alg bal bal (1) occ sept val v
percatarse

adonis n masc
adonis

adonitzar /a.ðo.niˈd͡za/ /a.ðo.niˈza/ /a.ðo.niˈzaɾ/ /ə.ðo.niˈd͡za/ /ə.ðu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adonitz adonitza adonitzada adonitzades adonitzam adonitzant adonitzar adonitzara adonitzaran adonitzarem adonitzaren adonitzares adonitzareu adonitzaria adonitzarien adonitzaries adonitzarà adonitzaràs adonitzaré adonitzaríem adonitzaríeu adonitzassen adonitzasses adonitzassin adonitzassis adonitzat adonitzats adonitzau adonitzava adonitzaven adonitzaves adonitze adonitzem adonitzen adonitzes adonitzessen adonitzesses adonitzessin adonitzessis adonitzeu adonitzi adonitzin adonitzis adonitzo adonitzà adonitzàrem adonitzàreu adonitzàs adonitzàssem adonitzàsseu adonitzàssim adonitzàssiu adonitzàvem adonitzàveu adonitzés adonitzéssem adonitzésseu adonitzéssim adonitzéssiu adonitzí bal bal (1) occ sept val v
adonizarse

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
adopción

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adopt adopta adoptada adoptades adoptam adoptant adoptar adoptara adoptaran adoptarem adoptaren adoptares adoptareu adoptaria adoptarien adoptaries adoptarà adoptaràs adoptaré adoptaríem adoptaríeu adoptassen adoptasses adoptassin adoptassis adoptat adoptats adoptau adoptava adoptaven adoptaves adopte adoptem adopten adoptes adoptessen adoptesses adoptessin adoptessis adopteu adopti adoptin adoptis adopto adoptà adoptàrem adoptàreu adoptàs adoptàssem adoptàsseu adoptàssim adoptàssiu adoptàvem adoptàveu adoptés adoptéssem adoptésseu adoptéssim adoptéssiu adoptí alg bal bal (1) occ sept val v
adoptar
Afillar un estrany.
Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adorablement /a.ðoˌɾa.bɫeˈment/ /a.ðoˌɾa.βɫeˈmen/ /a.ðoˌɾab.bɫeˈmen/ /ə.ðoˌɾab.bɫəˈment/ /ə.ðuˌɾa.βɫəˈmen/ /ə.ðuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
adorablemente

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ador adora adorada adorades adoram adorant adorar adorara adoraran adorarem adoraren adorares adorareu adoraria adorarien adoraries adorarà adoraràs adoraré adoraríem adoraríeu adorassen adorasses adorassin adorassis adorat adorats adorau adorava adoraven adoraves adore adorem adoren adores adoressen adoresses adoressin adoressis adoreu adori adorin adoris adoro adorà adoràrem adoràreu adoràs adoràssem adoràsseu adoràssim adoràssiu adoràvem adoràveu adorés adoréssem adorésseu adoréssim adoréssiu adorí alg bal bal (1) occ sept val v
adorar
Honrar, reverenciar amb culte exterior.
Amar en extrem.
Besar la mà al Papa reconeixent-lo com a successor de sant Pere.

adorer /a.ðoˈɾe/ /a.ðoˈɾeɾ/ /ə.ðoˈɾe/ /ə.ðuˈɾe/ adj masc
adorero
Originari, pertanyent o relatiu a Ador (la Safor).

adorer /a.ðoˈɾe/ /a.ðoˈɾeɾ/ /ə.ðoˈɾe/ /ə.ðuˈɾe/ n masc
adorero
Natural d'Ador (la Safor).

adormir /a.ðorˈmi/ /a.ðoɾˈmi/ /a.ðoɾˈmiɾ/ /ə.ðoɾˈmi/ /ə.ðurˈmi/ adorm adorma adormen adormes adormi adormia adormida adormides adormien adormies adormiguem adormigueu adormim adormin adormint adormir adormira adormiran adormirem adormiren adormires adormireu adormiria adormirien adormiries adormirà adormiràs adormiré adormiríem adormiríeu adormis adormissen adormisses adormissin adormissis adormit adormits adormiu adormo adorms adormí adormíem adormíeu adormírem adormíreu adormís adormíssem adormísseu adormíssim adormíssiu alg bal occ sept val v
adormecer
Causar son o fer dormir.
dormirse
Agafar la son.
Descuidar-se, obrar amb negligència.
adormecerse
Endormiscar-se algú, vèncer-lo la son.
Entorpir-se algun membre del cos.

adormissar-se /a.ðoɾ.miˈsaɾ.se/ /ə.ðoɾ.mi.səɾˈsə/ /ə.ður.miˈsar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adormissa adormissada adormissades adormissam adormissant adormissar adormissara adormissaran adormissarem adormissaren adormissares adormissareu adormissaria adormissarien adormissaries adormissarà adormissaràs adormissaré adormissaríem adormissaríeu adormissassen adormissasses adormissassin adormissassis adormissat adormissats adormissau adormissava adormissaven adormissaves adormisse adormissem adormissen adormisses adormissessen adormissesses adormissessin adormissessis adormisseu adormissi adormissin adormissis adormisso adormissà adormissàrem adormissàreu adormissàs adormissàssem adormissàsseu adormissàssim adormissàssiu adormissàvem adormissàveu adormissés adormisséssem adormissésseu adormisséssim adormisséssiu adormissí adormís alg bal bal (1) occ sept val v
adormecerse

adormit /a.ðoɾˈmit/ /ə.ðoɾˈmit/ /ə.ðurˈmit/ adj
dormido

adornament /a.ðor.naˈmen/ /a.ðoɾ.naˈmen/ /a.ðoɾ.naˈment/ /ə.ðoɾ.nəˈment/ /ə.ður.nəˈmen/ n masc
adorno

adornar /a.ðorˈna/ /a.ðoɾˈna/ /a.ðoɾˈnaɾ/ /ə.ðoɾˈna/ /ə.ðurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adorn adorna adornada adornades adornam adornant adornar adornara adornaran adornarem adornaren adornares adornareu adornaria adornarien adornaries adornarà adornaràs adornaré adornaríem adornaríeu adornassen adornasses adornassin adornassis adornat adornats adornau adornava adornaven adornaves adorne adornem adornen adornes adornessen adornesses adornessin adornessis adorneu adorni adornin adornis adorno adornà adornàrem adornàreu adornàs adornàssem adornàsseu adornàssim adornàssiu adornàvem adornàveu adornés adornéssem adornésseu adornéssim adornéssiu adorní bal bal (1) occ sept val v
adornar

adossar /a.ðoˈsa/ /a.ðoˈsaɾ/ /ə.ðoˈsa/ /ə.ðuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adossa adossada adossades adossam adossant adossar adossara adossaran adossarem adossaren adossares adossareu adossaria adossarien adossaries adossarà adossaràs adossaré adossaríem adossaríeu adossassen adossasses adossassin adossassis adossat adossats adossau adossava adossaven adossaves adosse adossem adossen adosses adossessen adossesses adossessin adossessis adosseu adossi adossin adossis adosso adossà adossàrem adossàreu adossàs adossàssem adossàsseu adossàssim adossàssiu adossàvem adossàveu adossés adosséssem adossésseu adosséssim adosséssiu adossí adòs bal bal (1) occ sept val v
echarse

adotzenar /a.ðo.d͡zeˈna/ /a.ðo.d͡zeˈnaɾ/ /ə.ðo.d͡zəˈna/ /ə.ðu.d͡zəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adotzena adotzenada adotzenades adotzenam adotzenant adotzenar adotzenara adotzenaran adotzenarem adotzenaren adotzenares adotzenareu adotzenaria adotzenarien adotzenaries adotzenarà adotzenaràs adotzenaré adotzenaríem adotzenaríeu adotzenassen adotzenasses adotzenassin adotzenassis adotzenat adotzenats adotzenau adotzenava adotzenaven adotzenaves adotzene adotzenem adotzenen adotzenes adotzenessen adotzenesses adotzenessin adotzenessis adotzeneu adotzeni adotzenin adotzenis adotzeno adotzenà adotzenàrem adotzenàreu adotzenàs adotzenàssem adotzenàsseu adotzenàssim adotzenàssiu adotzenàvem adotzenàveu adotzenés adotzenéssem adotzenésseu adotzenéssim adotzenéssiu adotzení adotzèn bal bal (1) occ sept val v
adocenar
Separar per dotzenes.
Fer-se amb gent baixa.

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ adquireix adquireixen adquireixes adquireixi adquireixin adquireixis adquireixo adquiresc adquiresqui adquiresquin adquiresquis adquiria adquirida adquirides adquirien adquiries adquiriguem adquirigueu adquirim adquirint adquirir adquirira adquiriran adquirirem adquiriren adquirires adquirireu adquiriria adquiririen adquiriries adquirirà adquiriràs adquiriré adquiriríem adquiriríeu adquirisc adquirisca adquirisquen adquirisques adquirissen adquirisses adquirissin adquirissis adquirit adquirits adquiriu adquirix adquirixen adquirixes adquirixo adquirí adquiríem adquiríeu adquirírem adquiríreu adquirís adquiríssem adquirísseu adquiríssim adquiríssiu bal n-occ occ sept val v
adquirir
Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
adquisición
Acció d’adquirir.
Allò que s’adquireix.

adquisició del llenguatge n fem
adquisición del lenguaje

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrenalina

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
dirección
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçador /a.ðɾe.saˈðo/ /a.ðɾe.saˈðoɾ/ /ə.ðɾə.səˈðo/ adj masc
enderezador

adreçador /a.ðɾe.saˈðo/ /a.ðɾe.saˈðoɾ/ /ə.ðɾə.səˈðo/ n masc
juntera
Eina de fuster consistent en una garlopa amb una guia per ajustar-la al cantell de la peça.

adreçament /a.ðɾe.saˈmen/ /a.ðɾe.saˈment/ /ə.ðɾə.səˈmen/ /ə.ðɾə.səˈment/ n masc
enderezamiento

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adrece adrecem adrecen adreces adrecessen adrecesses adrecessin adrecessis adreceu adreci adrecin adrecis adrecés adrecéssem adrecésseu adrecéssim adrecéssiu adrecí adreç adreça adreçada adreçades adreçam adreçant adreçar adreçara adreçaran adreçarem adreçaren adreçares adreçareu adreçaria adreçarien adreçaries adreçarà adreçaràs adreçaré adreçaríem adreçaríeu adreçassen adreçasses adreçassin adreçassis adreçat adreçats adreçau adreçava adreçaven adreçaves adreço adreçà adreçàrem adreçàreu adreçàs adreçàssem adreçàsseu adreçàssim adreçàssiu adreçàvem adreçàveu bal bal (1) occ sept val v
enderezar
Posar dret allò que està tort.
Arreglar, redreçar o reformar.
encaminar jaharrar
Encaminar, anar tot dret a algun lloc.
levantar
Aixecar, alçar el que ha caigut o estès a terra.
atajar
Anar per una drecera.
dirigirse
(pronominal) Dirigir-se a algú.

adrianenc /a.ðɾi.aˈneŋ/ /a.ðɾi.aˈneŋk/ /ə.ðɾi.əˈnəŋk/ /ə.ðɾi.əˈnɛŋ/ /ə.ðɾi.əˈnɛŋk/ adj
adrianense

adroguer /a.ðɾoˈɣe/ /a.ðɾoˈɣeɾ/ /ə.ðɾoˈɣe/ /ə.ðɾuˈɣe/ n masc
tendero

adrogueria /a.ðɾo.ɣeˈɾi.a/ /ə.ðɾo.ɣəˈɾi.ə/ /ə.ðɾu.ɣəˈɾi.ə/ n fem
colmado

adscriure /asˈkɾiw.ɾe/ /atsˈkɾiw.ɾe/ adscric adscriga adscriguem adscriguen adscriguera adscrigueren adscrigueres adscrigues adscriguessen adscriguesses adscriguessin adscriguessis adscrigueu adscrigui adscriguin adscriguis adscrigué adscriguérem adscriguéreu adscrigués adscriguéssem adscriguésseu adscriguéssim adscriguéssiu adscriguí adscrit adscrita adscrites adscrits adscriu adscriuen adscriuran adscriure adscriurem adscriureu adscriuria adscriurien adscriuries adscriurà adscriuràs adscriuré adscriuríem adscriuríeu adscrius adscrivia adscrivien adscrivies adscrivim adscrivint adscriviren adscrivires adscrivissin adscrivissis adscriviu adscriví adscrivíem adscrivíeu adscrivírem adscrivíreu adscrivís adscrivíssim adscrivíssiu bal occ val v
adscribir

adstrat /asˈtɾat/ /atsˈtɾat/ /ətsˈtɾat/ n masc
adstrato

adular /a.ðuˈɫa/ /a.ðuˈɫaɾ/ /ə.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adul adula adulada adulades adulam adulant adular adulara adularan adularem adularen adulares adulareu adularia adularien adularies adularà adularàs adularé adularíem adularíeu adulassen adulasses adulassin adulassis adulat adulats adulau adulava adulaven adulaves adule adulem adulen adules adulessen adulesses adulessin adulessis aduleu aduli adulin adulis adulo adulà adulàrem adulàreu adulàs adulàssem adulàsseu adulàssim adulàssiu adulàvem adulàveu adulés aduléssem adulésseu aduléssim aduléssiu adulí alg bal bal (1) occ sept val v
adular

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
adulto
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
adulto
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulterar /a.ðuɫ.teˈɾa/ /a.ðuɫ.teˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adulter adultera adulterada adulterades adulteram adulterant adulterar adulterara adulteraran adulterarem adulteraren adulterares adulterareu adulteraria adulterarien adulteraries adulterarà adulteraràs adulteraré adulteraríem adulteraríeu adulterassen adulterasses adulterassin adulterassis adulterat adulterats adulterau adulterava adulteraven adulteraves adultere adulterem adulteren adulteres adulteressen adulteresses adulteressin adulteressis adultereu adulteri adulterin adulteris adultero adulterà adulteràrem adulteràreu adulteràs adulteràssem adulteràsseu adulteràssim adulteràssiu adulteràvem adulteràveu adulterés adulteréssem adulterésseu adulteréssim adulteréssiu adulterí alg bal bal (1) occ sept val v
adulterar

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
adulterio

adunació /a.ðu.na.siˈo/ /ə.ðu.nə.siˈo/ n fem
reunión

adunar /a.ðuˈna/ /a.ðuˈnaɾ/ /ə.ðuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adun aduna adunada adunades adunam adunant adunar adunara adunaran adunarem adunaren adunares adunareu adunaria adunarien adunaries adunarà adunaràs adunaré adunaríem adunaríeu adunassen adunasses adunassin adunassis adunat adunats adunau adunava adunaven adunaves adune adunem adunen adunes adunessen adunesses adunessin adunessis aduneu aduni adunin adunis aduno adunà adunàrem adunàreu adunàs adunàssem adunàsseu adunàssim adunàssiu adunàvem adunàveu adunés adunéssem adunésseu adunéssim adunéssiu aduní alg bal bal (1) occ sept val v
adunar

adustament /aˌðus.taˈmen/ /aˌðus.taˈment/ /əˌðus.təˈmen/ /əˌðus.təˈment/ adv
adustamente

advenir /ad.beˈni/ /ad.veˈniɾ/ /əb.vəˈni/ /əd.bəˈni/ advenc advendran advendrem advendreu advendria advendrien advendries advendrà advendràs advendré advendríem advendríeu advenen advenguda advengudes advenguem advengueren advengueres advenguessin advenguessis advengueu advengui advenguin advenguis advengut advenguts advengué advenguérem advenguéreu advengués advenguéssim advenguéssiu advenguí advenia advenien advenies advenim advenint advenir adveniu advens adveníem adveníeu advinc advindran advindrem advindreu advindria advindrien advindries advindrà advindràs advindré advindríem advindríeu advinga advinguda advingudes advinguem advinguen advinguera advingueren advingueres advingues advinguessen advinguesses advinguessin advinguessis advingueu advingui advinguin advinguis advingut advinguts advingué advinguérem advinguéreu advingués advinguéssem advinguésseu advinguéssim advinguéssiu advinguí advé advén alg bal occ val v
advenir

adventisme /ad.benˈtiz.me/ /ad.venˈtiz.me/ /əb.vənˈtiz.mə/ /əd.bənˈtiz.mə/ n masc
adventismo
Qualsevol de les doctrines cristianes que creuen en el prompte retorn de Jesucrist.

adventista /ad.benˈtis.ta/ /ad.benˈtis.te/ /ad.venˈtis.ta/ /ad.venˈtis.te/ /əb.vənˈtis.tə/ /əd.bənˈtis.tə/ n neut
adventista

adventual /ad.ben.tuˈaɫ/ /ad.ven.tuˈaɫ/ /əb.vən.tuˈaɫ/ /əd.bən.tuˈaɫ/ adj
adventual

adventíciament /ad.benˌti.si.aˈmen/ /ad.venˌti.si.aˈment/ /əb.vənˌti.si.əˈmen/ /əb.vənˌti.si.əˈment/ /əd.bənˌti.si.əˈmen/ adv
adventiciamente

adverar /ad.beˈɾa/ /ad.veˈɾaɾ/ /əb.vəˈɾa/ /əd.bəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adver advera adverada adverades adveram adverant adverar adverara adveraran adverarem adveraren adverares adverareu adveraria adverarien adveraries adverarà adveraràs adveraré adveraríem adveraríeu adverassen adverasses adverassin adverassis adverat adverats adverau adverava adveraven adveraves advere adverem adveren adveres adveressen adveresses adveressin adveressis advereu adveri adverin adveris advero adverà adveràrem adveràreu adveràs adveràssem adveràsseu adveràssim adveràssiu adveràvem adveràveu adverés adveréssem adverésseu adveréssim adveréssiu adverí alg bal bal (1) occ sept val v
adverar

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
adverbio

adverbialització /ad.ber.βi.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ad.beɾ.βi.a.ɫi.za.siˈo/ /ad.veɾ.bi.a.ɫi.za.siˈo/ /əb.vəɾ.bi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /əd.bər.bi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
adverbialización

adverbialitzar /ad.ber.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ad.beɾ.βi.a.ɫiˈza/ /ad.veɾ.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /əb.vəɾ.bi.ə.ɫiˈd͡za/ /əd.bər.bi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adverbialitz adverbialitza adverbialitzada adverbialitzades adverbialitzam adverbialitzant adverbialitzar adverbialitzara adverbialitzaran adverbialitzarem adverbialitzaren adverbialitzares adverbialitzareu adverbialitzaria adverbialitzarien adverbialitzaries adverbialitzarà adverbialitzaràs adverbialitzaré adverbialitzaríem adverbialitzaríeu adverbialitzassen adverbialitzasses adverbialitzassin adverbialitzassis adverbialitzat adverbialitzats adverbialitzau adverbialitzava adverbialitzaven adverbialitzaves adverbialitze adverbialitzem adverbialitzen adverbialitzes adverbialitzessen adverbialitzesses adverbialitzessin adverbialitzessis adverbialitzeu adverbialitzi adverbialitzin adverbialitzis adverbialitzo adverbialitzà adverbialitzàrem adverbialitzàreu adverbialitzàs adverbialitzàssem adverbialitzàsseu adverbialitzàssim adverbialitzàssiu adverbialitzàvem adverbialitzàveu adverbialitzés adverbialitzéssem adverbialitzésseu adverbialitzéssim adverbialitzéssiu adverbialitzí bal bal (1) occ sept val v
adverbializar

adverbialment /ad.ber.βiˌaɫˈmen/ /ad.beɾ.βiˌaɫˈmen/ /ad.veɾ.biˌaɫˈment/ /əb.vər.biˌaɫˈmen/ /əb.vəɾ.biˌaɫˈment/ /əd.bər.biˌaɫˈmen/ adv
adverbialmente

advers /adˈbɛrs/ /adˈbɛɾs/ /adˈvɛɾs/ /əbˈvɛɾs/ /ədˈbɛrs/ adj masc
adverso

adversament /adˌbɛr.saˈmen/ /adˌbɛɾ.saˈmen/ /adˌvɛɾ.saˈment/ /əbˌvɛr.səˈmen/ /əbˌvɛɾ.səˈment/ /ədˌbɛr.səˈmen/ adv
adversamente

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
adversario

advertidament /ad.berˌti.ðaˈmen/ /ad.beɾˌti.ðaˈmen/ /ad.veɾˌti.ðaˈment/ /əb.vərˌti.ðəˈmen/ /əb.vəɾˌti.ðəˈment/ /əd.bərˌti.ðəˈmen/ adv
advertidamente

advertiment /ad.ber.tiˈmen/ /ad.beɾ.tiˈmen/ /ad.veɾ.tiˈment/ /əb.vər.tiˈmen/ /əb.vəɾ.tiˈment/ n masc
advertencia
Acció i efecte d’advertir cridant l’atenció sobre alguna cosa.

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ adverteix adverteixen adverteixes adverteixi adverteixin adverteixis adverteixo advertesc advertesqui advertesquin advertesquis advertia advertida advertides advertien adverties advertiguem advertigueu advertim advertint advertir advertira advertiran advertirem advertiren advertires advertireu advertiria advertirien advertiries advertirà advertiràs advertiré advertiríem advertiríeu advertisc advertisca advertisquen advertisques advertissen advertisses advertissin advertissis advertit advertits advertiu advertix advertixen advertixes advertixo advertí advertíem advertíeu advertírem advertíreu advertís advertíssem advertísseu advertíssim advertíssiu bal n-occ occ sept val v
advertir
Reparar, observar.
Prevenir, avisar, aconsellar.
(pilota basca) Avisar, un servidor, el jugador o equip adversari que es disposa a servir.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
advertencia

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. advoc advoca advocada advocades advocam advocant advocar advocara advocaran advocarem advocaren advocares advocareu advocaria advocarien advocaries advocarà advocaràs advocaré advocaríem advocaríeu advocassen advocasses advocassin advocassis advocat advocats advocau advocava advocaven advocaves advoco advocà advocàrem advocàreu advocàs advocàssem advocàsseu advocàssim advocàssiu advocàvem advocàveu advoque advoquem advoquen advoques advoquessen advoquesses advoquessin advoquessis advoqueu advoqui advoquin advoquis advoqués advoquéssem advoquésseu advoquéssim advoquéssiu advoquí bal bal (1) occ sept val v
abogar

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
abogado

adés /aˈðes/ /əˈðes/ adv
poco

adéu /əˈðew/ Interjection
adiós
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adéu-siau /aˌðew.siˈaw/ /əˌðew.siˈaw/ Interjection
adiós

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
adúltero
Que comet o implica adulteri.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ n masc
adúltero
Persona que comet adulteri.

aeri /aˈɛ.ɾi/ /əˈɛ.ɾi/ aèria adj masc
aéreo
Relatiu a l'aire.

aerificar /a.e.ɾi.fiˈka/ /a.e.ɾi.fiˈkaɾ/ /ə.e.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aerific aerifica aerificada aerificades aerificam aerificant aerificar aerificara aerificaran aerificarem aerificaren aerificares aerificareu aerificaria aerificarien aerificaries aerificarà aerificaràs aerificaré aerificaríem aerificaríeu aerificassen aerificasses aerificassin aerificassis aerificat aerificats aerificau aerificava aerificaven aerificaves aerifico aerificà aerificàrem aerificàreu aerificàs aerificàssem aerificàsseu aerificàssim aerificàssiu aerificàvem aerificàveu aerifique aerifiquem aerifiquen aerifiques aerifiquessen aerifiquesses aerifiquessin aerifiquessis aerifiqueu aerifiqui aerifiquin aerifiquis aerifiqués aerifiquéssem aerifiquésseu aerifiquéssim aerifiquéssiu aerifiquí bal bal (1) occ sept val v
aerificar

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ aeròbia adj masc
aerobio
Que viu només en presència de l'oxigen.

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ n masc
aerobio
Microorganisme o bacteri que pot viure en presència d'oxigen.

aerobiosi /a.e.ɾo.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾo.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾu.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾu.βiˈɔ.zi/ n fem
aerobiosis

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
aerodeslizador

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
aeronave
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
aeronáutica

aeroplà /aˌe.ɾoˈpɫa/ /əˌe.ɾoˈpɫa/ /əˌe.ɾuˈpɫa/ n masc
aeroplano

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
aeropuerto

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
aerosol

aerostàtic /aˌe.ɾosˈta.tik/ /əˌe.ɾosˈta.tik/ /əˌe.ɾusˈta.tik/ adj masc
aerostático

aerostàtica /aˌe.ɾosˈta.ti.ka/ /əˌe.ɾosˈta.ti.kə/ /əˌe.ɾusˈta.ti.kə/ n fem
aerostática

aeròbic /a.eˈɾɔ.bik/ adj masc
aeróbico

aeròfon /a.eˈɾɔ.fon/ /ə.eˈɾɔ.fun/ adj
aerófono

afable /aˈfa.bɫe/ /aˈfa.βɫe/ /aˈfab.bɫe/ /əˈfa.βɫə/ /əˈfab.bɫə/ adj
afable

afablement /aˌfa.bɫeˈment/ /aˌfa.βɫeˈmen/ /aˌfab.bɫeˈmen/ /əˌfa.βɫəˈmen/ /əˌfab.bɫəˈmen/ /əˌfab.bɫəˈment/ adv
afablemente

afaenar-se /a.fa.eˈnaɾ.se/ /ə.fə.e.nərˈsə/ /ə.fə.eˈnar.sə/ /ə.fə.eˈnaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afaena afaenada afaenades afaenam afaenant afaenar afaenara afaenaran afaenarem afaenaren afaenares afaenareu afaenaria afaenarien afaenaries afaenarà afaenaràs afaenaré afaenaríem afaenaríeu afaenassen afaenasses afaenassin afaenassis afaenat afaenats afaenau afaenava afaenaven afaenaves afaene afaenem afaenen afaenes afaenessen afaenesses afaenessin afaenessis afaeneu afaeni afaenin afaenis afaeno afaenà afaenàrem afaenàreu afaenàs afaenàssem afaenàsseu afaenàssim afaenàssiu afaenàvem afaenàveu afaenés afaenéssem afaenésseu afaenéssim afaenéssiu afaení afaén alg bal bal (1) occ sept val v
afanarse
Ocupar-se de moltes faenes.

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afait afaita afaitada afaitades afaitam afaitant afaitar afaitara afaitaran afaitarem afaitaren afaitares afaitareu afaitaria afaitarien afaitaries afaitarà afaitaràs afaitaré afaitaríem afaitaríeu afaitassen afaitasses afaitassin afaitassis afaitat afaitats afaitau afaitava afaitaven afaitaves afaite afaitem afaiten afaites afaitessen afaitesses afaitessin afaitessis afaiteu afaiti afaitin afaitis afaito afaità afaitàrem afaitàreu afaitàs afaitàssem afaitàsseu afaitàssim afaitàssiu afaitàvem afaitàveu afaités afaitéssem afaitésseu afaitéssim afaitéssiu afaití bal bal (1) occ sept val v
afeitar
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.
Compondre amb afaits a algú.

afaiçonar /a.faj.soˈna/ /a.faj.soˈnaɾ/ /ə.fəj.soˈna/ /ə.fəj.suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afaiçon afaiçona afaiçonada afaiçonades afaiçonam afaiçonant afaiçonar afaiçonara afaiçonaran afaiçonarem afaiçonaren afaiçonares afaiçonareu afaiçonaria afaiçonarien afaiçonaries afaiçonarà afaiçonaràs afaiçonaré afaiçonaríem afaiçonaríeu afaiçonassen afaiçonasses afaiçonassin afaiçonassis afaiçonat afaiçonats afaiçonau afaiçonava afaiçonaven afaiçonaves afaiçone afaiçonem afaiçonen afaiçones afaiçonessen afaiçonesses afaiçonessin afaiçonessis afaiçoneu afaiçoni afaiçonin afaiçonis afaiçono afaiçonà afaiçonàrem afaiçonàreu afaiçonàs afaiçonàssem afaiçonàsseu afaiçonàssim afaiçonàssiu afaiçonàvem afaiçonàveu afaiçonés afaiçonéssem afaiçonésseu afaiçonéssim afaiçonéssiu afaiçoní bal bal (1) occ sept val v
figurar

afalagadorament /a.fa.ɫa.ɣaˌðo.ɾaˈmen/ /a.fa.ɫa.ɣaˌðo.ɾaˈment/ /ə.fə.ɫə.ɣəˌðo.ɾəˈmen/ /ə.fə.ɫə.ɣəˌðo.ɾəˈment/ adv
halagadoramente

afalagar /a.fa.ɫaˈɣa/ /a.fa.ɫaˈɣaɾ/ /ə.fə.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afalag afalaga afalagada afalagades afalagam afalagant afalagar afalagara afalagaran afalagarem afalagaren afalagares afalagareu afalagaria afalagarien afalagaries afalagarà afalagaràs afalagaré afalagaríem afalagaríeu afalagassen afalagasses afalagassin afalagassis afalagat afalagats afalagau afalagava afalagaven afalagaves afalago afalague afalaguem afalaguen afalagues afalaguessen afalaguesses afalaguessin afalaguessis afalagueu afalagui afalaguin afalaguis afalagués afalaguéssem afalaguésseu afalaguéssim afalaguéssiu afalaguí afalagà afalagàrem afalagàreu afalagàs afalagàssem afalagàsseu afalagàssim afalagàssiu afalagàvem afalagàveu bal bal (1) occ sept val v
halagar

afalconar /a.faɫ.koˈna/ /a.faɫ.koˈnaɾ/ /ə.fəɫ.koˈna/ /ə.fəɫ.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afalcon afalcona afalconada afalconades afalconam afalconant afalconar afalconara afalconaran afalconarem afalconaren afalconares afalconareu afalconaria afalconarien afalconaries afalconarà afalconaràs afalconaré afalconaríem afalconaríeu afalconassen afalconasses afalconassin afalconassis afalconat afalconats afalconau afalconava afalconaven afalconaves afalcone afalconem afalconen afalcones afalconessen afalconesses afalconessin afalconessis afalconeu afalconi afalconin afalconis afalcono afalconà afalconàrem afalconàreu afalconàs afalconàssem afalconàsseu afalconàssim afalconàssiu afalconàvem afalconàveu afalconés afalconéssem afalconésseu afalconéssim afalconéssiu afalconí bal bal (1) occ sept val v
acometer
Instar algú perquè vagi més de pressa.
fisgarse
Fer burla d'algú.

afal·lerar-se /a.faɫ.ɫe.ɾəɾˈsə/ /a.faɫ.ɫeˈɾaɾ.se/ /ə.fəɫ.ɫəˈɾar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afal·ler afal·lera afal·lerada afal·lerades afal·leram afal·lerant afal·lerar afal·lerara afal·leraran afal·lerarem afal·leraren afal·lerares afal·lerareu afal·leraria afal·lerarien afal·leraries afal·lerarà afal·leraràs afal·leraré afal·leraríem afal·leraríeu afal·lerassen afal·lerasses afal·lerassin afal·lerassis afal·lerat afal·lerats afal·lerau afal·lerava afal·leraven afal·leraves afal·lere afal·lerem afal·leren afal·leres afal·leressen afal·leresses afal·leressin afal·leressis afal·lereu afal·leri afal·lerin afal·leris afal·lero afal·lerà afal·leràrem afal·leràreu afal·leràs afal·leràssem afal·leràsseu afal·leràssim afal·leràssiu afal·leràvem afal·leràveu afal·lerés afal·leréssem afal·lerésseu afal·leréssim afal·leréssiu afal·lerí bal bal (1) occ sept val v
obsesionarse

afamar /a.faˈma/ /a.faˈmaɾ/ /ə.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afam afama afamada afamades afamam afamant afamar afamara afamaran afamarem afamaren afamares afamareu afamaria afamarien afamaries afamarà afamaràs afamaré afamaríem afamaríeu afamassen afamasses afamassin afamassis afamat afamats afamau afamava afamaven afamaves afame afamem afamen afames afamessen afamesses afamessin afamessis afameu afami afamin afamis afamo afamà afamàrem afamàreu afamàs afamàssem afamàsseu afamàssim afamàssiu afamàvem afamàveu afamés afaméssem afamésseu afaméssim afaméssiu afamí alg bal bal (1) occ sept val v
hambrear
Fer patir fam.
ganas
Fer venir gana de menjar.

afamegar /a.fa.meˈɣa/ /a.fa.meˈɣaɾ/ /ə.fə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afameg afamega afamegada afamegades afamegam afamegant afamegar afamegara afamegaran afamegarem afamegaren afamegares afamegareu afamegaria afamegarien afamegaries afamegarà afamegaràs afamegaré afamegaríem afamegaríeu afamegassen afamegasses afamegassin afamegassis afamegat afamegats afamegau afamegava afamegaven afamegaves afamego afamegue afameguem afameguen afamegues afameguessen afameguesses afameguessin afameguessis afamegueu afamegui afameguin afameguis afamegués afameguéssem afameguésseu afameguéssim afameguéssiu afameguí afamegà afamegàrem afamegàreu afamegàs afamegàssem afamegàsseu afamegàssim afamegàssiu afamegàvem afamegàveu alg bal bal (1) occ sept val v
hacer pasar hambre

afanar /a.faˈna/ /a.faˈnaɾ/ /ə.fəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afan afana afanada afanades afanam afanant afanar afanara afanaran afanarem afanaren afanares afanareu afanaria afanarien afanaries afanarà afanaràs afanaré afanaríem afanaríeu afanassen afanasses afanassin afanassis afanat afanats afanau afanava afanaven afanaves afane afanem afanen afanes afanessen afanesses afanessin afanessis afaneu afani afanin afanis afano afanà afanàrem afanàreu afanàs afanàssem afanàsseu afanàssim afanàssiu afanàvem afanàveu afanés afanéssem afanésseu afanéssim afanéssiu afaní alg bal bal (1) occ sept val v
afanar

afany /aˈfaɲ/ /əˈfaɲ/ n masc
afán
Dedicació amb esforç per aconseguir algun objectiu.
Desig intens.

afanyadament /a.faˌɲa.ðaˈmen/ /a.faˌɲa.ðaˈment/ /ə.fəˌɲa.ðəˈmen/ /ə.fəˌɲa.ðəˈment/ adv
afanadamente

afanyar /a.faˈɲa/ /a.faˈɲaɾ/ /ə.fəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afany afanya afanyada afanyades afanyam afanyant afanyar afanyara afanyaran afanyarem afanyaren afanyares afanyareu afanyaria afanyarien afanyaries afanyarà afanyaràs afanyaré afanyaríem afanyaríeu afanyassen afanyasses afanyassin afanyassis afanyat afanyats afanyau afanyava afanyaven afanyaves afanye afanyem afanyen afanyes afanyessen afanyesses afanyessin afanyessis afanyeu afanyi afanyin afanyis afanyo afanyà afanyàrem afanyàreu afanyàs afanyàssem afanyàsseu afanyàssim afanyàssiu afanyàvem afanyàveu afanyés afanyéssem afanyésseu afanyéssim afanyéssiu afanyí bal bal (1) occ sept val v
apresurarse
Guanyar amb afany.

afarrossar-se /a.fa.roˈsaɾ.se/ /ə.fə.roˈsaɾ.sə/ /ə.fə.ru.sərˈsə/ /ə.fə.ruˈsar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afarrossa afarrossada afarrossades afarrossam afarrossant afarrossar afarrossara afarrossaran afarrossarem afarrossaren afarrossares afarrossareu afarrossaria afarrossarien afarrossaries afarrossarà afarrossaràs afarrossaré afarrossaríem afarrossaríeu afarrossassen afarrossasses afarrossassin afarrossassis afarrossat afarrossats afarrossau afarrossava afarrossaven afarrossaves afarrosse afarrossem afarrossen afarrosses afarrossessen afarrossesses afarrossessin afarrossessis afarrosseu afarrossi afarrossin afarrossis afarrosso afarrossà afarrossàrem afarrossàreu afarrossàs afarrossàssem afarrossàsseu afarrossàssim afarrossàssiu afarrossàvem afarrossàveu afarrossés afarrosséssem afarrossésseu afarrosséssim afarrosséssiu afarrossí afarrós bal bal (1) occ sept val v
hartarse

afartapobles /aˌfar.taˈpɔb.bɫes/ /aˌfaɾ.taˈpɔ.bɫes/ /aˌfaɾ.taˈpɔ.βɫes/ /əˌfar.təˈpɔ.βɫəs/ /əˌfar.təˈpɔb.bɫəs/ /əˌfaɾ.təˈpɔb.bɫəs/ n masc
airén

afartar /a.farˈta/ /a.faɾˈta/ /a.faɾˈtaɾ/ /ə.fərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afart afarta afartada afartades afartam afartant afartar afartara afartaran afartarem afartaren afartares afartareu afartaria afartarien afartaries afartarà afartaràs afartaré afartaríem afartaríeu afartassen afartasses afartassin afartassis afartat afartats afartau afartava afartaven afartaves afarte afartem afarten afartes afartessen afartesses afartessin afartessis afarteu afarti afartin afartis afarto afartà afartàrem afartàreu afartàs afartàssem afartàsseu afartàssim afartàssiu afartàvem afartàveu afartés afartéssem afartésseu afartéssim afartéssiu afartí bal bal (1) occ sept val v
hartar
Satisfer o saciar amb excés les ganes de menjar o beure.
Satisfer el gust o desig d'alguna cosa.
Donar abundància o multitud d'allò que expressen els noms amb que es junta.

afavorir /a.fa.voˈɾiɾ/ /a.fa.βoˈɾi/ /ə.fə.voˈɾi/ /ə.fə.vuˈɾi/ /ə.fə.βuˈɾi/ afavoreix afavoreixen afavoreixes afavoreixi afavoreixin afavoreixis afavoreixo afavoresc afavoresqui afavoresquin afavoresquis afavoria afavorida afavorides afavorien afavories afavoriguem afavorigueu afavorim afavorint afavorir afavorira afavoriran afavorirem afavoriren afavorires afavorireu afavoriria afavoririen afavoriries afavorirà afavoriràs afavoriré afavoriríem afavoriríeu afavorisc afavorisca afavorisquen afavorisques afavorissen afavorisses afavorissin afavorissis afavorit afavorits afavoriu afavorix afavorixen afavorixes afavorixo afavorí afavoríem afavoríeu afavorírem afavoríreu afavorís afavoríssem afavorísseu afavoríssim afavoríssiu bal n-occ occ sept val v
favorecer
Emparar, ajudar, defensar, protegir.
Fer algun favor.

afeblir /a.febˈbɫi/ /a.feˈbɫiɾ/ /a.feˈβɫi/ /ə.fəbˈbɫi/ /ə.fəˈβɫi/ afebleix afebleixen afebleixes afebleixi afebleixin afebleixis afebleixo afeblesc afeblesqui afeblesquin afeblesquis afeblia afeblida afeblides afeblien afeblies afebliguem afebligueu afeblim afeblint afeblir afeblira afebliran afeblirem afebliren afeblires afeblireu afebliria afeblirien afebliries afeblirà afebliràs afebliré afebliríem afebliríeu afeblisc afeblisca afeblisquen afeblisques afeblissen afeblisses afeblissin afeblissis afeblit afeblits afebliu afeblix afeblixen afeblixes afeblixo afeblí afeblíem afeblíeu afeblírem afeblíreu afeblís afeblíssem afeblísseu afeblíssim afeblíssiu bal n-occ occ sept val v
debilitar

afeccionar-se /a.fek.si.oˈnaɾ.se/ /ə.fək.si.o.nəɾˈsə/ /ə.fək.si.uˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afeccion afecciona afeccionada afeccionades afeccionam afeccionant afeccionar afeccionara afeccionaran afeccionarem afeccionaren afeccionares afeccionareu afeccionaria afeccionarien afeccionaries afeccionarà afeccionaràs afeccionaré afeccionaríem afeccionaríeu afeccionassen afeccionasses afeccionassin afeccionassis afeccionat afeccionats afeccionau afeccionava afeccionaven afeccionaves afeccione afeccionem afeccionen afecciones afeccionessen afeccionesses afeccionessin afeccionessis afeccioneu afeccioni afeccionin afeccionis afecciono afeccionà afeccionàrem afeccionàreu afeccionàs afeccionàssem afeccionàsseu afeccionàssim afeccionàssiu afeccionàvem afeccionàveu afeccionés afeccionéssem afeccionésseu afeccionéssim afeccionéssiu afeccioní alg bal bal (1) occ sept val v
aficionarse

afecció /a.fek.siˈo/ /ə.fək.siˈo/ n fem
afección
Alteració orgànica, símptoma mòrbid, malaltia.

afectació /a.fek.ta.siˈo/ /ə.fək.tə.siˈo/ n fem
afectación

afectadament /a.fekˌta.ðaˈmen/ /a.fekˌta.ðaˈment/ /ə.fəkˌta.ðəˈmen/ /ə.fəkˌta.ðəˈment/ adv
afectadamente

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afect afecta afectada afectades afectam afectant afectar afectara afectaran afectarem afectaren afectares afectareu afectaria afectarien afectaries afectarà afectaràs afectaré afectaríem afectaríeu afectassen afectasses afectassin afectassis afectat afectats afectau afectava afectaven afectaves afecte afectem afecten afectes afectessen afectesses afectessin afectessis afecteu afecti afectin afectis afecto afectà afectàrem afectàreu afectàs afectàssem afectàsseu afectàssim afectàssiu afectàvem afectàveu afectés afectéssem afectésseu afectéssim afectéssiu afectí alg bal bal (1) occ sept val v
afectar
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
afecto
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectivitat /a.fek.ti.viˈtat/ /a.fek.ti.βiˈtat/ /ə.fək.ti.viˈtat/ /ə.fək.ti.βiˈtat/ n fem
afectividad

afectuosament /a.fek.tuˌo.zaˈmen/ /a.fek.tuˌo.zaˈment/ /ə.fək.tuˌo.zəˈmen/ /ə.fək.tuˌo.zəˈment/ adv
afectuosamente

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
afectuoso cariñoso

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ afegeix afegeixen afegeixes afegeixi afegeixin afegeixis afegeixo afegesc afegesqui afegesquin afegesquis afegia afegida afegides afegien afegies afegiguem afegigueu afegim afegint afegir afegira afegiran afegirem afegiren afegires afegireu afegiria afegirien afegiries afegirà afegiràs afegiré afegiríem afegiríeu afegisc afegisca afegisquen afegisques afegissen afegisses afegissin afegissis afegit afegits afegiu afegix afegixen afegixes afegixo afegí afegíem afegíeu afegírem afegíreu afegís afegíssem afegísseu afegíssim afegíssiu afig afigen afiges afigi afigin afigis afija bal n-occ occ sept val v
añadir
Augmentar, posar-ne més.
unirse
(pronominal, rugbi) Passar a formar part voluntàriament, un jugador, d'una melé ordenada, una melé espontània o un mol.

afeixegar /a.fe.ʃeˈɣa/ /a.fej.ʃeˈɣa/ /a.fej.ʃeˈɣaɾ/ /ə.fə.ʃəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afeixega afeixegada afeixegades afeixegant afeixegar afeixegara afeixegaran afeixegarem afeixegaren afeixegares afeixegareu afeixegaria afeixegarien afeixegaries afeixegarà afeixegaràs afeixegaré afeixegaríem afeixegaríeu afeixegassen afeixegasses afeixegat afeixegats afeixegava afeixegaven afeixegaves afeixego afeixegue afeixeguem afeixeguen afeixegues afeixeguessen afeixeguesses afeixeguessin afeixeguessis afeixegueu afeixegui afeixeguin afeixeguis afeixegués afeixeguéssem afeixeguésseu afeixeguéssim afeixeguéssiu afeixeguí afeixegà afeixegàrem afeixegàreu afeixegàssem afeixegàsseu afeixegàvem afeixegàveu occ val val (1) v
agavillar

afeixugar /a.fe.ʃuˈɣa/ /a.fej.ʃuˈɣa/ /a.fej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.fə.ʃuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afeixug afeixuga afeixugada afeixugades afeixugam afeixugant afeixugar afeixugara afeixugaran afeixugarem afeixugaren afeixugares afeixugareu afeixugaria afeixugarien afeixugaries afeixugarà afeixugaràs afeixugaré afeixugaríem afeixugaríeu afeixugassen afeixugasses afeixugassin afeixugassis afeixugat afeixugats afeixugau afeixugava afeixugaven afeixugaves afeixugo afeixugue afeixuguem afeixuguen afeixugues afeixuguessen afeixuguesses afeixuguessin afeixuguessis afeixugueu afeixugui afeixuguin afeixuguis afeixugués afeixuguéssem afeixuguésseu afeixuguéssim afeixuguéssiu afeixuguí afeixugà afeixugàrem afeixugàreu afeixugàs afeixugàssem afeixugàsseu afeixugàssim afeixugàssiu afeixugàvem afeixugàveu bal bal (1) occ sept val v
aglomerar
Carregar amb un pes feixuc.
apechugar
Tirar endavant, carregant amb la conseqüència dels errors comesos.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ n masc
asunto
Cosa rellevant a fer.
quehacer
Ocupació que requereix treball o atenció.

afermançar /a.fer.manˈsa/ /a.fer.manˈsaɾ/ /ə.fər.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afermance afermancem afermancen afermances afermancessen afermancesses afermancessin afermancessis afermanceu afermanci afermancin afermancis afermancés afermancéssem afermancésseu afermancéssim afermancéssiu afermancí afermanç afermança afermançada afermançades afermançam afermançant afermançar afermançara afermançaran afermançarem afermançaren afermançares afermançareu afermançaria afermançarien afermançaries afermançarà afermançaràs afermançaré afermançaríem afermançaríeu afermançassen afermançasses afermançassin afermançassis afermançat afermançats afermançau afermançava afermançaven afermançaves afermanço afermançà afermançàrem afermançàreu afermançàs afermançàssem afermançàsseu afermançàssim afermançàssiu afermançàvem afermançàveu bal bal (1) occ sept val v
garantizar

afermar /a.ferˈma/ /a.feɾˈma/ /a.feɾˈmaɾ/ /ə.fərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aferm aferma afermada afermades afermam afermant afermar afermara afermaran afermarem afermaren afermares afermareu afermaria afermarien afermaries afermarà afermaràs afermaré afermaríem afermaríeu afermassen afermasses afermassin afermassis afermat afermats afermau afermava afermaven afermaves aferme afermem afermen afermes afermessen afermesses afermessin afermessis afermeu afermi afermin afermis afermo afermà afermàrem afermàreu afermàs afermàssem afermàsseu afermàssim afermàssiu afermàvem afermàveu afermés aferméssem afermésseu aferméssim aferméssiu afermí bal bal (1) occ sept val v
afirmar

aferrall /a.feˈraʎ/ /ə.fəˈraj/ /ə.fəˈraʎ/ n masc
estriberón
Rengle de troncs o pedres que hi ha als camins per evitar relliscades.

aferrapedres /aˌfɛ.raˈpe.ðɾes/ /əˌfɛ.rəˈpe.ðɾəs/ n masc
chafarrocas
Peix de la família dels gobiesòcids que s’adhereix a les roques amb una ventosa (Diplecogaster bimaculata).
Peix de la família dels gobiesòcids que viu en fons rocosos (Lepadogaster lepadogaster).

aferrar /a.feˈra/ /a.feˈraɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aferr aferra aferrada aferrades aferram aferrant aferrar aferrara aferraran aferrarem aferraren aferrares aferrareu aferraria aferrarien aferraries aferrarà aferraràs aferraré aferraríem aferraríeu aferrassen aferrasses aferrassin aferrassis aferrat aferrats aferrau aferrava aferraven aferraves aferre aferrem aferren aferres aferressen aferresses aferressin aferressis aferreu aferri aferrin aferris aferro aferrà aferràrem aferràreu aferràs aferràssem aferràsseu aferràssim aferràssiu aferràvem aferràveu aferrés aferréssem aferrésseu aferréssim aferréssiu aferrí bal bal (1) occ sept val v
aferrar
Agafar fortament.
Plegar la vela sobre la verga i assegurar-la.
apegarse
(pronominal) Quedar-se atrapat, no poder separar-se d’algú o d’alguna cosa.

aferrissadament /a.fe.riˌsa.ðaˈmen/ /a.fe.riˌsa.ðaˈment/ /ə.fə.riˌsa.ðəˈmen/ /ə.fə.riˌsa.ðəˈment/ adv
encarnizadamente

aferrissar-se /a.fe.riˈsaɾ.se/ /ə.fə.ri.səɾˈsə/ /ə.fə.riˈsar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aferrissa aferrissada aferrissades aferrissam aferrissant aferrissar aferrissara aferrissaran aferrissarem aferrissaren aferrissares aferrissareu aferrissaria aferrissarien aferrissaries aferrissarà aferrissaràs aferrissaré aferrissaríem aferrissaríeu aferrissassen aferrissasses aferrissassin aferrissassis aferrissat aferrissats aferrissau aferrissava aferrissaven aferrissaves aferrisse aferrissem aferrissen aferrisses aferrissessen aferrissesses aferrissessin aferrissessis aferrisseu aferrissi aferrissin aferrissis aferrisso aferrissà aferrissàrem aferrissàreu aferrissàs aferrissàssem aferrissàsseu aferrissàssim aferrissàssiu aferrissàvem aferrissàveu aferrissés aferrisséssem aferrissésseu aferrisséssim aferrisséssiu aferrissí aferrís bal bal (1) occ sept val v
aferrarse

aferrissat /a.fe.riˈsat/ /ə.fə.riˈsat/ adj masc
encarnizado

afetgegar /a.fe.d͡ʒeˈɣa/ /a.fe.d͡ʒeˈɣaɾ/ /ə.fəd.ʒəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afetgeg afetgega afetgegada afetgegades afetgegam afetgegant afetgegar afetgegara afetgegaran afetgegarem afetgegaren afetgegares afetgegareu afetgegaria afetgegarien afetgegaries afetgegarà afetgegaràs afetgegaré afetgegaríem afetgegaríeu afetgegassen afetgegasses afetgegassin afetgegassis afetgegat afetgegats afetgegau afetgegava afetgegaven afetgegaves afetgego afetgegue afetgeguem afetgeguen afetgegues afetgeguessen afetgeguesses afetgeguessin afetgeguessis afetgegueu afetgegui afetgeguin afetgeguis afetgegués afetgeguéssem afetgeguésseu afetgeguéssim afetgeguéssiu afetgeguí afetgegà afetgegàrem afetgegàreu afetgegàs afetgegàssem afetgegàsseu afetgegàssim afetgegàssiu afetgegàvem afetgegàveu bal bal (1) occ sept val v
aplastar

afgani /avˈɣa.ni/ /əvˈɣa.ni/ n masc
afgani

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
afgano

afiblar /a.fibˈbɫa/ /a.fiˈbɫaɾ/ /a.fiˈβɫa/ /ə.fibˈbɫa/ /ə.fiˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afibl afibla afiblada afiblades afiblam afiblant afiblar afiblara afiblaran afiblarem afiblaren afiblares afiblareu afiblaria afiblarien afiblaries afiblarà afiblaràs afiblaré afiblaríem afiblaríeu afiblassen afiblasses afiblassin afiblassis afiblat afiblats afiblau afiblava afiblaven afiblaves afible afiblem afiblen afibles afiblessen afiblesses afiblessin afiblessis afibleu afibli afiblin afiblis afiblo afiblà afiblàrem afiblàreu afiblàs afiblàssem afiblàsseu afiblàssim afiblàssiu afiblàvem afiblàveu afiblés afibléssem afiblésseu afibléssim afibléssiu afiblí bal bal (1) occ sept val v
abrochar

aficionar-se /a.fi.si.oˈnaɾ.se/ /ə.fi.si.uˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aficion aficiona aficionada aficionades aficionam aficionant aficionar aficionara aficionaran aficionarem aficionaren aficionares aficionareu aficionaria aficionarien aficionaries aficionarà aficionaràs aficionaré aficionaríem aficionaríeu aficionassen aficionasses aficionassin aficionassis aficionat aficionats aficionau aficionava aficionaven aficionaves aficione aficionem aficionen aficiones aficionessen aficionesses aficionessin aficionessis aficioneu aficioni aficionin aficionis aficiono aficionà aficionàrem aficionàreu aficionàs aficionàssem aficionàsseu aficionàssim aficionàssiu aficionàvem aficionàveu aficionés aficionéssem aficionésseu aficionéssim aficionéssiu aficioní bal bal (1) occ sept val v
aficionarse

aficionat /a.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.uˈnat/ adj masc
aficionado
Que cultiva alguna afició no professionalment.

aficionat /a.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.uˈnat/ n masc
aficionado
Qui cultiva alguna afició no professionalment.

afició /a.fi.siˈo/ /ə.fi.siˈo/ n fem
afición
Inclinació a una activitat.
Conjunt d’aficionats.

afiganyar /a.fi.ɣaˈɲa/ /a.fi.ɣaˈɲaɾ/ /ə.fi.ɣəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afigany afiganya afiganyada afiganyades afiganyam afiganyant afiganyar afiganyara afiganyaran afiganyarem afiganyaren afiganyares afiganyareu afiganyaria afiganyarien afiganyaries afiganyarà afiganyaràs afiganyaré afiganyaríem afiganyaríeu afiganyassen afiganyasses afiganyassin afiganyassis afiganyat afiganyats afiganyau afiganyava afiganyaven afiganyaves afiganye afiganyem afiganyen afiganyes afiganyessen afiganyesses afiganyessin afiganyessis afiganyeu afiganyi afiganyin afiganyis afiganyo afiganyà afiganyàrem afiganyàreu afiganyàs afiganyàssem afiganyàsseu afiganyàssim afiganyàssiu afiganyàvem afiganyàveu afiganyés afiganyéssem afiganyésseu afiganyéssim afiganyéssiu afiganyí bal bal (1) occ sept val v
machucar

afigat /a.fiˈɣat/ /ə.fiˈɣat/ adj masc
débil
Mancat de fermesa.

afigurar /a.fi.ɣuˈɾa/ /a.fi.ɣuˈɾaɾ/ /ə.fi.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afigur afigura afigurada afigurades afiguram afigurant afigurar afigurara afiguraran afigurarem afiguraren afigurares afigurareu afiguraria afigurarien afiguraries afigurarà afiguraràs afiguraré afiguraríem afiguraríeu afigurassen afigurasses afigurassin afigurassis afigurat afigurats afigurau afigurava afiguraven afiguraves afigure afigurem afiguren afigures afiguressen afiguresses afiguressin afiguressis afigureu afiguri afigurin afiguris afiguro afigurà afiguràrem afiguràreu afiguràs afiguràssem afiguràsseu afiguràssim afiguràssiu afiguràvem afiguràveu afigurés afiguréssem afigurésseu afiguréssim afiguréssiu afigurí bal bal (1) occ sept val v
divisar figurarse
(pronominal) Passar a algú per la imaginació alguna cosa que no és certa.

afilar /a.fiˈɫa/ /a.fiˈɫaɾ/ /ə.fiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afil afila afilada afilades afilam afilant afilar afilara afilaran afilarem afilaren afilares afilareu afilaria afilarien afilaries afilarà afilaràs afilaré afilaríem afilaríeu afilassen afilasses afilassin afilassis afilat afilats afilau afilava afilaven afilaves afile afilem afilen afiles afilessen afilesses afilessin afilessis afileu afili afilin afilis afilo afilà afilàrem afilàreu afilàs afilàssem afilàsseu afilàssim afilàssiu afilàvem afilàveu afilés afiléssem afilésseu afiléssim afiléssiu afilí alg bal bal (1) occ sept val v
afilar

afilerar /a.fi.ɫeˈɾa/ /a.fi.ɫeˈɾaɾ/ /ə.fi.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afiler afilera afilerada afilerades afileram afilerant afilerar afilerara afileraran afilerarem afileraren afilerares afilerareu afileraria afilerarien afileraries afilerarà afileraràs afileraré afileraríem afileraríeu afilerassen afilerasses afilerassin afilerassis afilerat afilerats afilerau afilerava afileraven afileraves afilere afilerem afileren afileres afileressen afileresses afileressin afileressis afilereu afileri afilerin afileris afilero afilerà afileràrem afileràreu afileràs afileràssem afileràsseu afileràssim afileràssiu afileràvem afileràveu afilerés afileréssem afilerésseu afileréssim afileréssiu afilerí alg bal bal (1) occ sept val v
alinear

afiliar /a.fi.ɫiˈa/ /a.fi.ɫiˈaɾ/ /ə.fi.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afilia afiliada afiliades afiliam afiliant afiliar afiliara afiliaran afiliarem afiliaren afiliares afiliareu afiliaria afiliarien afiliaries afiliarà afiliaràs afiliaré afiliaríem afiliaríeu afiliassen afiliasses afiliassin afiliassis afiliat afiliats afiliau afiliava afiliaven afiliaves afilie afiliem afilien afilies afiliessen afiliesses afiliessin afiliessis afilieu afilii afilio afilià afiliàrem afiliàreu afiliàs afiliàssem afiliàsseu afiliàssim afiliàssiu afiliàvem afiliàveu afiliés afiliéssem afiliésseu afiliéssim afiliéssiu afilií afiliï afiliïn afiliïs alg bal bal (1) occ sept val v
afiliar

afillar /a.fiˈʎa/ /a.fiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afill afilla afillada afillades afillam afillant afillar afillara afillaran afillarem afillaren afillares afillareu afillaria afillarien afillaries afillarà afillaràs afillaré afillaríem afillaríeu afillassen afillasses afillassin afillassis afillat afillats afillau afillava afillaven afillaves afille afillem afillen afilles afillessen afillesses afillessin afillessis afilleu afilli afillin afillis afillo afillà afillàrem afillàreu afillàs afillàssem afillàsseu afillàssim afillàssiu afillàvem afillàveu afillés afilléssem afillésseu afilléssim afilléssiu afillí alg bal bal (1) occ sept val v
ahijar

afillolar /a.fi.ʎoˈɫa/ /a.fi.ʎoˈɫaɾ/ /ə.fi.ʎoˈɫa/ /ə.fi.ʎuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afillol afillola afillolada afillolades afillolam afillolant afillolar afillolara afillolaran afillolarem afillolaren afillolares afillolareu afillolaria afillolarien afillolaries afillolarà afillolaràs afillolaré afillolaríem afillolaríeu afillolassen afillolasses afillolassin afillolassis afillolat afillolats afillolau afillolava afillolaven afillolaves afillole afillolem afillolen afilloles afillolessen afillolesses afillolessin afillolessis afilloleu afilloli afillolin afillolis afillolo afillolà afillolàrem afillolàreu afillolàs afillolàssem afillolàsseu afillolàssim afillolàssiu afillolàvem afillolàveu afillolés afilloléssem afillolésseu afilloléssim afilloléssiu afillolí bal bal (1) occ sept val v
apadrinar

afil·le /aˈfi.ɫe/ /aˈfiɫ.ɫe/ /əˈfi.ɫə/ /əˈfiɫ.ɫə/ adj masc
afilo

afinadament /a.fiˌna.ðaˈmen/ /a.fiˌna.ðaˈment/ /ə.fiˌna.ðəˈmen/ /ə.fiˌna.ðəˈment/ adv
afinadamente

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afina afinada afinades afinam afinant afinar afinara afinaran afinarem afinaren afinares afinareu afinaria afinarien afinaries afinarà afinaràs afinaré afinaríem afinaríeu afinassen afinasses afinassin afinassis afinat afinats afinau afinava afinaven afinaves afine afinem afinen afines afinessen afinesses afinessin afinessis afineu afini afinin afinis afino afinà afinàrem afinàreu afinàs afinàssem afinàsseu afinàssim afinàssiu afinàvem afinàveu afinés afinéssem afinésseu afinéssim afinéssiu afiní afín alg bal bal (1) occ sept val v
afinar
Donar a una cosa la perfecció de què és capaç.
Trempar els instruments dels músics.
Purificar els metalls en el gresol.
Cantar, sonar amb afinació.
abalanzar
Posar les balances al fi.

afinestrar-se /a.fi.nasˈtɾaɾ.sa/ afinestr afinestra afinestrada afinestrades afinestrant afinestrar afinestraran afinestrarem afinestraren afinestrares afinestrareu afinestraria afinestrarien afinestraries afinestrarà afinestraràs afinestraré afinestraríem afinestraríeu afinestrat afinestrats afinestrau afinestrava afinestraven afinestraves afinestrem afinestren afinestres afinestressin afinestressis afinestreu afinestri afinestrin afinestris afinestrà afinestràrem afinestràreu afinestràvem afinestràveu afinestréssim afinestréssiu afinestrí alg v
asomarse a la ventana

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
afinidad

afirmació /a.fiɾ.ma.siˈo/ /ə.fir.mə.siˈo/ n fem
afirmación

afirmar /a.firˈma/ /a.fiɾˈma/ /a.fiɾˈmaɾ/ /ə.firˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afirm afirma afirmada afirmades afirmam afirmant afirmar afirmara afirmaran afirmarem afirmaren afirmares afirmareu afirmaria afirmarien afirmaries afirmarà afirmaràs afirmaré afirmaríem afirmaríeu afirmassen afirmasses afirmassin afirmassis afirmat afirmats afirmau afirmava afirmaven afirmaves afirme afirmem afirmen afirmes afirmessen afirmesses afirmessin afirmessis afirmeu afirmi afirmin afirmis afirmo afirmà afirmàrem afirmàreu afirmàs afirmàssem afirmàsseu afirmàssim afirmàssiu afirmàvem afirmàveu afirmés afirméssem afirmésseu afirméssim afirméssiu afirmí alg bal bal (1) occ sept val v
afirmar

afirmativament /a.fir.maˌti.βaˈmen/ /a.fiɾ.maˌti.vaˈment/ /a.fiɾ.maˌti.βaˈmen/ /ə.fir.məˌti.vəˈmen/ /ə.fir.məˌti.βəˈmen/ /ə.fiɾ.məˌti.vəˈment/ adv
afirmativamente

afitorar /a.fi.toˈɾa/ /a.fi.toˈɾaɾ/ /ə.fi.toˈɾa/ /ə.fi.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afitor afitora afitorada afitorades afitoram afitorant afitorar afitorara afitoraran afitorarem afitoraren afitorares afitorareu afitoraria afitorarien afitoraries afitorarà afitoraràs afitoraré afitoraríem afitoraríeu afitorassen afitorasses afitorassin afitorassis afitorat afitorats afitorau afitorava afitoraven afitoraves afitore afitorem afitoren afitores afitoressen afitoresses afitoressin afitoressis afitoreu afitori afitorin afitoris afitoro afitorà afitoràrem afitoràreu afitoràs afitoràssem afitoràsseu afitoràssim afitoràssiu afitoràvem afitoràveu afitorés afitoréssem afitorésseu afitoréssim afitoréssiu afitorí bal bal (1) occ sept val v
arponear
Ferir amb la fitora.
hurgar
Burxar amb un pal o quelcom punxegut.
fisgar
Esforçar la vista per veure-hi.

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
afijo
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.
(matemàtiques) Punt del pla assenyalat per les components, en la notació cartesiana, d'un nombre complex, que fan la funció de coordenades.

afixar /a.fikˈsa/ /a.fikˈsaɾ/ /ə.fikˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afix afixa afixada afixades afixam afixant afixar afixara afixaran afixarem afixaren afixares afixareu afixaria afixarien afixaries afixarà afixaràs afixaré afixaríem afixaríeu afixassen afixasses afixassin afixassis afixat afixats afixau afixava afixaven afixaves afixe afixem afixen afixes afixessen afixesses afixessin afixessis afixeu afixi afixin afixis afixo afixà afixàrem afixàreu afixàs afixàssem afixàsseu afixàssim afixàssiu afixàvem afixàveu afixés afixéssem afixésseu afixéssim afixéssiu afixí bal bal (1) occ sept val v
afijar
Afegir un afix a l'arrel d'un mot.
fijar
Posar un cartell en una paret o plantar-lo sobre un suport.

aflacar /a.fɫaˈka/ /a.fɫaˈkaɾ/ /ə.fɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aflaca aflacada aflacades aflacant aflacar aflacara aflacaran aflacarem aflacaren aflacares aflacareu aflacaria aflacarien aflacaries aflacarà aflacaràs aflacaré aflacaríem aflacaríeu aflacassen aflacasses aflacat aflacats aflacava aflacaven aflacaves aflaco aflacà aflacàrem aflacàreu aflacàssem aflacàsseu aflacàvem aflacàveu aflaque aflaquem aflaquen aflaques aflaquessen aflaquesses aflaquessin aflaquessis aflaqueu aflaqui aflaquin aflaquis aflaqués aflaquéssem aflaquésseu aflaquéssim aflaquéssiu aflaquí occ val val (1) v
menguar

aflaquir /a.fɫaˈki/ /a.fɫaˈkiɾ/ /ə.fɫəˈki/ aflaqueix aflaqueixen aflaqueixes aflaqueixi aflaqueixin aflaqueixis aflaqueixo aflaquesc aflaquesqui aflaquesquin aflaquesquis aflaquia aflaquida aflaquides aflaquien aflaquies aflaquiguem aflaquigueu aflaquim aflaquint aflaquir aflaquira aflaquiran aflaquirem aflaquiren aflaquires aflaquireu aflaquiria aflaquirien aflaquiries aflaquirà aflaquiràs aflaquiré aflaquiríem aflaquiríeu aflaquisc aflaquisca aflaquisquen aflaquisques aflaquissen aflaquisses aflaquissin aflaquissis aflaquit aflaquits aflaquiu aflaquix aflaquixen aflaquixes aflaquixo aflaquí aflaquíem aflaquíeu aflaquírem aflaquíreu aflaquís aflaquíssem aflaquísseu aflaquíssim aflaquíssiu bal n-occ occ sept val v
enflaquecer

aflatoxina /a.fɫa.tokˈsi.na/ /ə.fɫə.tokˈsi.nə/ /ə.fɫə.tukˈsi.nə/ n fem
aflatoxina

aflicció /a.fɫik.siˈo/ /ə.fɫik.siˈo/ n fem
aflicción

afligidament /a.fɫiˌd͡ʒi.ðaˈmen/ /a.fɫiˌd͡ʒi.ðaˈment/ /a.fɫiˌʒi.ðaˈmen/ /ə.fɫiˌʒi.ðəˈmen/ /ə.fɫiˌʒi.ðəˈment/ adv
afligidamente

afligir /a.fɫiˈd͡ʒi/ /a.fɫiˈd͡ʒiɾ/ /a.fɫiˈʒi/ /ə.fɫiˈʒi/ afligeix afligeixen afligeixes afligeixi afligeixin afligeixis afligeixo afligesc afligesqui afligesquin afligesquis afligia afligida afligides afligien afligies afligiguem afligigueu afligim afligint afligir afligira afligiran afligirem afligiren afligires afligireu afligiria afligirien afligiries afligirà afligiràs afligiré afligiríem afligiríeu afligisc afligisca afligisquen afligisques afligissen afligisses afligissin afligissis afligit afligits afligiu afligix afligixen afligixes afligixo afligí afligíem afligíeu afligírem afligíreu afligís afligíssem afligísseu afligíssim afligíssiu bal n-occ occ sept val v
afligir

afligit /a.fɫiˈd͡ʒit/ /a.fɫiˈʒit/ /ə.fɫiˈʒit/ adj masc
afligido

aflonjar /a.fɫoɲˈd͡ʒa/ /a.fɫoɲˈd͡ʒaɾ/ /ə.fɫoɲˈʒa/ /ə.fɫuɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aflonge aflongem aflongen aflonges aflongessen aflongesses aflongessin aflongessis aflongeu aflongi aflongin aflongis aflongés aflongéssem aflongésseu aflongéssim aflongéssiu aflongí aflonj aflonja aflonjada aflonjades aflonjam aflonjant aflonjar aflonjara aflonjaran aflonjarem aflonjaren aflonjares aflonjareu aflonjaria aflonjarien aflonjaries aflonjarà aflonjaràs aflonjaré aflonjaríem aflonjaríeu aflonjassen aflonjasses aflonjassin aflonjassis aflonjat aflonjats aflonjau aflonjava aflonjaven aflonjaves aflonjo aflonjà aflonjàrem aflonjàreu aflonjàs aflonjàssem aflonjàsseu aflonjàssim aflonjàssiu aflonjàvem aflonjàveu bal bal (1) occ sept val v
ablandar

aflorar /a.fɫoˈɾa/ /a.fɫoˈɾaɾ/ /ə.fɫoˈɾa/ /ə.fɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aflor aflora aflorada aflorades afloram aflorant aflorar aflorara afloraran aflorarem afloraren aflorares aflorareu afloraria aflorarien afloraries aflorarà afloraràs afloraré afloraríem afloraríeu aflorassen aflorasses aflorassin aflorassis aflorat aflorats aflorau aflorava afloraven afloraves aflore aflorem afloren aflores afloressen afloresses afloressin afloressis afloreu aflori aflorin afloris afloro aflorà afloràrem afloràreu afloràs afloràssem afloràsseu afloràssim afloràssiu afloràvem afloràveu aflorés afloréssem aflorésseu afloréssim afloréssiu aflorí bal bal (1) occ sept val v
aflorar

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ adj
afluente
Que aflueix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ n masc
afluente
Curs d’aigua que aboca les seves aigües en un altre de més important.

afluir /a.fɫuˈi/ /a.fɫuˈiɾ/ /ə.fɫuˈi/ aflueix aflueixen aflueixes aflueixi aflueixin aflueixis aflueixo afluesc afluesqui afluesquin afluesquis afluint afluir afluiran afluirem afluireu afluiria afluirien afluiries afluirà afluiràs afluiré afluiríem afluiríeu afluí afluíem afluíeu afluírem afluíreu afluís afluíssem afluísseu afluíssim afluíssiu afluïa afluïda afluïdes afluïen afluïes afluïguem afluïgueu afluïm afluïra afluïren afluïres afluïsc afluïsca afluïsquen afluïsques afluïssen afluïsses afluïssin afluïssis afluït afluïts afluïu afluïx afluïxen afluïxes afluïxo bal n-occ occ sept val v
afluir

afluixar /a.fɫujˈʃa/ /a.fɫujˈʃaɾ/ /a.fɫuˈʃa/ /ə.fɫuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afluix afluixa afluixada afluixades afluixam afluixant afluixar afluixara afluixaran afluixarem afluixaren afluixares afluixareu afluixaria afluixarien afluixaries afluixarà afluixaràs afluixaré afluixaríem afluixaríeu afluixassen afluixasses afluixassin afluixassis afluixat afluixats afluixau afluixava afluixaven afluixaves afluixe afluixem afluixen afluixes afluixessen afluixesses afluixessin afluixessis afluixeu afluixi afluixin afluixis afluixo afluixà afluixàrem afluixàreu afluixàs afluixàssem afluixàsseu afluixàssim afluixàssiu afluixàvem afluixàveu afluixés afluixéssem afluixésseu afluixéssim afluixéssiu afluixí bal bal (1) occ sept val v
aflojar
Posar fluix allò que està estret o tibant.
Perdre la força alguna cosa, com la febre, la malaltia...
Entebeir-se, disminuir el fervor o aplicació amb que es feia alguna cosa.
soltar
Deixar anar.

afluència /a.fɫuˈɛn.si.a/ /ə.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
afluencia

afocat /a.foˈkat/ /ə.foˈkat/ /ə.fuˈkat/ adj masc
censado
(històric) Inscrit en el fogatjament.

afogar /a.foˈɣa/ /a.foˈɣaɾ/ /ə.foˈɣa/ /ə.fuˈɣa/ afoga afogada afogades afogant afogar afogaran afogarem afogaren afogares afogareu afogaria afogarien afogaries afogarà afogaràs afogaré afogaríem afogaríeu afogat afogats afogava afogaven afogaves afogo afogue afoguem afoguen afogues afoguessen afoguesses afoguessin afoguessis afogueu afogui afoguin afoguis afogués afoguéssem afoguésseu afoguéssim afoguéssiu afoguí afogà afogàrem afogàreu afogàvem afogàveu occ sept v
quemar
Calar foc.

afollar /a.foˈʎa/ /a.foˈʎaɾ/ /ə.foˈʎa/ /ə.fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afoll afolla afollada afollades afollam afollant afollar afollara afollaran afollarem afollaren afollares afollareu afollaria afollarien afollaries afollarà afollaràs afollaré afollaríem afollaríeu afollassen afollasses afollassin afollassis afollat afollats afollau afollava afollaven afollaves afolle afollem afollen afolles afollessen afollesses afollessin afollessis afolleu afolli afollin afollis afollo afollà afollàrem afollàreu afollàs afollàssem afollàsseu afollàssim afollàssiu afollàvem afollàveu afollés afolléssem afollésseu afolléssim afolléssiu afollí alg bal bal (1) occ sept val v
hollar
Trepitjar, xafar.
maltratar
Malmetre o maltractar alguna cosa; fer malbé.
oprimir
oprimir
lastimar maltratar
Malmetre algun membre del cos; mutilar.
enloquecer
(pronominal) Malparir, embogir, tornar-se boig.

afonia /a.foˈni.a/ /ə.foˈni.ə/ /ə.fuˈni.ə/ n fem
afonía

aforament /a.fo.ɾaˈmen/ /a.fo.ɾaˈment/ /ə.fo.ɾəˈment/ /ə.fu.ɾəˈmen/ n masc
aforo
Quantitat de fluid que passa per una canalització.
(castellanisme) Capacitat, cabuda (d’un local).

aforar /a.foˈɾa/ /a.foˈɾaɾ/ /ə.foˈɾa/ /ə.fuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afor afora aforada aforades aforam aforant aforar aforara aforaran aforarem aforaren aforares aforareu aforaria aforarien aforaries aforarà aforaràs aforaré aforaríem aforaríeu aforassen aforasses aforassin aforassis aforat aforats aforau aforava aforaven aforaves afore aforem aforen afores aforessen aforesses aforessin aforessis aforeu afori aforin aforis aforo aforà aforàrem aforàreu aforàs aforàssem aforàsseu aforàssim aforàssiu aforàvem aforàveu aforés aforéssem aforésseu aforéssim aforéssiu aforí bal bal (1) occ sept val v
aforar

afores /aˈfɔ.ɾes/ /əˈfɔ.ɾəs/ n masc
afueras

aforestar /a.fo.ɾesˈta/ /a.fo.ɾesˈtaɾ/ /ə.fo.ɾəsˈta/ /ə.fu.ɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aforest aforesta aforestada aforestades aforestam aforestant aforestar aforestara aforestaran aforestarem aforestaren aforestares aforestareu aforestaria aforestarien aforestaries aforestarà aforestaràs aforestaré aforestaríem aforestaríeu aforestassen aforestasses aforestassin aforestassis aforestat aforestats aforestau aforestava aforestaven aforestaves aforeste aforestem aforesten aforestes aforestessen aforestesses aforestessin aforestessis aforesteu aforesti aforestin aforestis aforesto aforestà aforestàrem aforestàreu aforestàs aforestàssem aforestàsseu aforestàssim aforestàssiu aforestàvem aforestàveu aforestés aforestéssem aforestésseu aforestéssim aforestéssiu aforestí bal bal (1) occ sept val v
forestar
Convertir en forest.

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
aforismo

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
afortunadamente

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ adj masc
afortunado

afranquir /a.fɾaŋˈki/ /a.fɾaŋˈkiɾ/ /ə.fɾəŋˈki/ afranqueix afranqueixen afranqueixes afranqueixi afranqueixin afranqueixis afranqueixo afranquesc afranquesqui afranquesquin afranquesquis afranquia afranquida afranquides afranquien afranquies afranquiguem afranquigueu afranquim afranquint afranquir afranquira afranquiran afranquirem afranquiren afranquires afranquireu afranquiria afranquirien afranquiries afranquirà afranquiràs afranquiré afranquiríem afranquiríeu afranquisc afranquisca afranquisquen afranquisques afranquissen afranquisses afranquissin afranquissis afranquit afranquits afranquiu afranquix afranquixen afranquixes afranquixo afranquí afranquíem afranquíeu afranquírem afranquíreu afranquís afranquíssem afranquísseu afranquíssim afranquíssiu bal n-occ occ sept val v
ahorrar

afrenellar /a.fɾe.neˈʎa/ /a.fɾe.neˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afrenell afrenella afrenellada afrenellades afrenellam afrenellant afrenellar afrenellara afrenellaran afrenellarem afrenellaren afrenellares afrenellareu afrenellaria afrenellarien afrenellaries afrenellarà afrenellaràs afrenellaré afrenellaríem afrenellaríeu afrenellassen afrenellasses afrenellassin afrenellassis afrenellat afrenellats afrenellau afrenellava afrenellaven afrenellaves afrenelle afrenellem afrenellen afrenelles afrenellessen afrenellesses afrenellessin afrenellessis afrenelleu afrenelli afrenellin afrenellis afrenello afrenellà afrenellàrem afrenellàreu afrenellàs afrenellàssem afrenellàsseu afrenellàssim afrenellàssiu afrenellàvem afrenellàveu afrenellés afrenelléssem afrenellésseu afrenelléssim afrenelléssiu afrenellí bal bal (1) occ sept val v
afrenillar

africat /a.fɾiˈkat/ /ə.fɾiˈkat/ adj masc
africado

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
africano
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
africano
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
afrikáans

afrofuturisme /a.fɾo.fu.tuˈɾiz.me/ /ə.fɾo.fu.tuˈɾiz.mə/ /ə.fɾu.fu.tuˈɾiz.mə/ n masc
afrofuturismo

afront /aˈfɾon/ /aˈfɾont/ /əˈfɾon/ /əˈfɾont/ n masc
afrenta

afrontar /a.fɾonˈta/ /a.fɾonˈtaɾ/ /ə.fɾonˈta/ /ə.fɾunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afront afronta afrontada afrontades afrontam afrontant afrontar afrontara afrontaran afrontarem afrontaren afrontares afrontareu afrontaria afrontarien afrontaries afrontarà afrontaràs afrontaré afrontaríem afrontaríeu afrontassen afrontasses afrontassin afrontassis afrontat afrontats afrontau afrontava afrontaven afrontaves afronte afrontem afronten afrontes afrontessen afrontesses afrontessin afrontessis afronteu afronti afrontin afrontis afronto afrontà afrontàrem afrontàreu afrontàs afrontàssem afrontàsseu afrontàssim afrontàssiu afrontàvem afrontàveu afrontés afrontéssem afrontésseu afrontéssim afrontéssiu afrontí alg bal bal (1) occ sept val v
afrontar
Confrontar.
afrentar
Causar afront.

afrontat /a.fɾonˈtat/ /ə.fɾonˈtat/ /ə.fɾunˈtat/ adj masc
afrontado

afrontosament /a.fɾonˌto.zaˈmen/ /a.fɾonˌto.zaˈment/ /ə.fɾonˌto.zəˈment/ /ə.fɾunˌto.zəˈmen/ adv
afrentoso

afta /ˈaf.ta/ /ˈaf.tə/ n fem
afta

afuar /a.fuˈa/ /a.fuˈaɾ/ /ə.fuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afua afuada afuades afuam afuant afuar afuara afuaran afuarem afuaren afuares afuareu afuaria afuarien afuaries afuarà afuaràs afuaré afuaríem afuaríeu afuassen afuasses afuassin afuassis afuat afuats afuau afuava afuaven afuaves afue afuem afuen afues afuessen afuesses afuessin afuessis afueu afuo afuu afuà afuàrem afuàreu afuàs afuàssem afuàsseu afuàssim afuàssiu afuàvem afuàveu afués afuéssem afuésseu afuéssim afuéssiu afuí afuï afuïn afuïs bal bal (1) occ sept val v
agudizar

afusar /a.fuˈza/ /a.fuˈzaɾ/ /ə.fuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afusa afusada afusades afusam afusant afusar afusara afusaran afusarem afusaren afusares afusareu afusaria afusarien afusaries afusarà afusaràs afusaré afusaríem afusaríeu afusassen afusasses afusassin afusassis afusat afusats afusau afusava afusaven afusaves afuse afusem afusen afuses afusessen afusesses afusessin afusessis afuseu afusi afusin afusis afuso afusà afusàrem afusàreu afusàs afusàssem afusàsseu afusàssim afusàssiu afusàvem afusàveu afusés afuséssem afusésseu afuséssim afuséssiu afusí afús alg bal bal (1) occ sept val v
ahusar
Donar forma de fus.

afusellament /a.fu.ze.ʎaˈmen/ /a.fu.ze.ʎaˈment/ /ə.fu.zə.ʎəˈmen/ /ə.fu.zə.ʎəˈment/ n masc
fusilamiento

afusellar /a.fu.zeˈʎa/ /a.fu.zeˈʎaɾ/ /ə.fu.zəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afusell afusella afusellada afusellades afusellam afusellant afusellar afusellara afusellaran afusellarem afusellaren afusellares afusellareu afusellaria afusellarien afusellaries afusellarà afusellaràs afusellaré afusellaríem afusellaríeu afusellassen afusellasses afusellassin afusellassis afusellat afusellats afusellau afusellava afusellaven afusellaves afuselle afusellem afusellen afuselles afusellessen afusellesses afusellessin afusellessis afuselleu afuselli afusellin afusellis afusello afusellà afusellàrem afusellàreu afusellàs afusellàssem afusellàsseu afusellàssim afusellàssiu afusellàvem afusellàveu afusellés afuselléssem afusellésseu afuselléssim afuselléssiu afusellí bal bal (1) occ sept val v
fusilar

afzèlia /avˈzɛ.ɫi.a/ /əvˈzɛ.ɫi.ə/ n fem
afzelia

afèresi /aˈfɛ.ɾe.zi/ /əˈfɛ.ɾə.zi/ n fem
aféresis

afí /aˈfi/ /əˈfi/ adj
afín
Que té afinitat, proximitat o semblança amb una altra entitat.

afí /aˈfi/ /əˈfi/ n neut
afín
Parent per afinitat, parent polític o per padrinatge.

afònic /aˈfɔ.nik/ /əˈfɔ.nik/ adj
afónico

agabellar /a.ɣa.beˈʎaɾ/ /a.ɣa.βeˈʎa/ /ə.ɣə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agabell agabella agabellada agabellades agabellam agabellant agabellar agabellara agabellaran agabellarem agabellaren agabellares agabellareu agabellaria agabellarien agabellaries agabellarà agabellaràs agabellaré agabellaríem agabellaríeu agabellassen agabellasses agabellassin agabellassis agabellat agabellats agabellau agabellava agabellaven agabellaves agabelle agabellem agabellen agabelles agabellessen agabellesses agabellessin agabellessis agabelleu agabelli agabellin agabellis agabello agabellà agabellàrem agabellàreu agabellàs agabellàssem agabellàsseu agabellàssim agabellàssiu agabellàvem agabellàveu agabellés agabelléssem agabellésseu agabelléssim agabelléssiu agabellí bal bal (1) occ sept val v
arrebañar
Arreplegar sense deixar res.
atravesar
Comprar molt gènere per estancar-lo, i vendre'l més car.
agavillar
Fer gabelles de blat.
agavillarse
(pronominal) Amuntonar-se, ajuntar-se sens ordre.

agafa-roques /aˌɣa.faˈrɔ.kes/ /əˌɣa.fəˈrɔ.kəs/ n masc
sapo de mar

agafada /a.ɣaˈfa.ða/ /ə.ɣəˈfa.ðə/ n fem
agarrada

agafada lliure n fem
atrapada libre

agafador /a.ɣa.faˈðo/ /a.ɣa.faˈðoɾ/ /ə.ɣə.fəˈðo/ n masc
agarradero

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agaf agafa agafada agafades agafam agafant agafar agafara agafaran agafarem agafaren agafares agafareu agafaria agafarien agafaries agafarà agafaràs agafaré agafaríem agafaríeu agafassen agafasses agafassin agafassis agafat agafats agafau agafava agafaven agafaves agafe agafem agafen agafes agafessen agafesses agafessin agafessis agafeu agafi agafin agafis agafo agafà agafàrem agafàreu agafàs agafàssem agafàsseu agafàssim agafàssiu agafàvem agafàveu agafés agaféssem agafésseu agaféssim agaféssiu agafí alg bal bal (1) occ sept val v
asir tomar
Prendre amb la mà alguna cosa.
pegar
Apegar, enganxar.
coger
Prendre un reu o algú que fuig.
Contraure.
Ocupar un espai o certa distància física.
Emportar-se allò que es troba de passada, apoderar-se.
tomar
Sobrevenir.
Prendre, acceptar alguna cosa.
asir
Arrelar les plantes.
agarrar
(esports de combat, esports de pilota) Cometre una falta consistent a subjectar un adversari amb un braç o amb tots dos per limitar-li els moviments d'atac o de defensa.
atrapar
(beisbol) Fer-se seva amb el guant o la mà, un defensor, una pilota batuda o llançada.
agarrarse
(pronominal) Sostenir-se amb les mans per a no caure.
pegarse
(pronominal) Unir-se dues coses naturalment.

agafar un rebot v
rebotear

agafar-se /a.ɣaˈfaɾ.se/ /ə.ɣəˈfar.sə/ v
agarrarse
Forma pronominal de agafar.

agalla del coll n fem
agalla del cuello

agambar /a.ɣamˈba/ /a.ɣamˈbaɾ/ /ə.ɣəmˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agamb agamba agambada agambades agambam agambant agambar agambara agambaran agambarem agambaren agambares agambareu agambaria agambarien agambaries agambarà agambaràs agambaré agambaríem agambaríeu agambassen agambasses agambassin agambassis agambat agambats agambau agambava agambaven agambaves agambe agambem agamben agambes agambessen agambesses agambessin agambessis agambeu agambi agambin agambis agambo agambà agambàrem agambàreu agambàs agambàssem agambàsseu agambàssim agambàssiu agambàvem agambàveu agambés agambéssem agambésseu agambéssim agambéssiu agambí bal bal (1) occ sept val v
criar

agapornis /a.ɣaˈpɔɾ.nis/ /ə.ɣəˈpɔr.nis/ n masc
agapornis

agar-agar /aˌɣaɾ.aˈɣaɾ/ /əˌɣar.əˈɣar/ n masc
agar-agar

agarbar /a.ɣarˈβa/ /a.ɣaɾˈbaɾ/ /a.ɣaɾˈβa/ /ə.ɣərˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarb agarba agarbada agarbades agarbam agarbant agarbar agarbara agarbaran agarbarem agarbaren agarbares agarbareu agarbaria agarbarien agarbaries agarbarà agarbaràs agarbaré agarbaríem agarbaríeu agarbassen agarbasses agarbassin agarbassis agarbat agarbats agarbau agarbava agarbaven agarbaves agarbe agarbem agarben agarbes agarbessen agarbesses agarbessin agarbessis agarbeu agarbi agarbin agarbis agarbo agarbà agarbàrem agarbàreu agarbàs agarbàssem agarbàsseu agarbàssim agarbàssiu agarbàvem agarbàveu agarbés agarbéssem agarbésseu agarbéssim agarbéssiu agarbí alg bal bal (1) occ sept val v
agavillar

agarberar /a.ɣar.βeˈɾa/ /a.ɣaɾ.beˈɾaɾ/ /a.ɣaɾ.βeˈɾa/ /ə.ɣər.bəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarber agarbera agarberada agarberades agarberam agarberant agarberar agarberara agarberaran agarberarem agarberaren agarberares agarberareu agarberaria agarberarien agarberaries agarberarà agarberaràs agarberaré agarberaríem agarberaríeu agarberassen agarberasses agarberassin agarberassis agarberat agarberats agarberau agarberava agarberaven agarberaves agarbere agarberem agarberen agarberes agarberessen agarberesses agarberessin agarberessis agarbereu agarberi agarberin agarberis agarbero agarberà agarberàrem agarberàreu agarberàs agarberàssem agarberàsseu agarberàssim agarberàssiu agarberàvem agarberàveu agarberés agarberéssem agarberésseu agarberéssim agarberéssiu agarberí bal bal (1) occ sept val v
agavillar

agarbir-se /a.ɣaɾˈbiɾ.se/ /ə.ɣər.birˈsə/ /ə.ɣərˈbir.sə/ /ə.ɣəɾˈbiɾ.sə/ agarbeix agarbeixen agarbeixes agarbeixi agarbeixin agarbeixis agarbeixo agarbesc agarbesqui agarbesquin agarbesquis agarbia agarbida agarbides agarbien agarbies agarbiguem agarbigueu agarbim agarbint agarbir agarbira agarbiran agarbirem agarbiren agarbires agarbireu agarbiria agarbirien agarbiries agarbirà agarbiràs agarbiré agarbiríem agarbiríeu agarbisc agarbisca agarbisquen agarbisques agarbissen agarbisses agarbissin agarbissis agarbit agarbits agarbiu agarbix agarbixen agarbixes agarbixo agarbí agarbíem agarbíeu agarbírem agarbíreu agarbís agarbíssem agarbísseu agarbíssim agarbíssiu bal n-occ occ sept val v
enzarzarse

agarbonar /a.ɣar.βoˈna/ /a.ɣaɾ.boˈnaɾ/ /a.ɣaɾ.βoˈna/ /ə.ɣər.buˈna/ /ə.ɣəɾ.boˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarbon agarbona agarbonada agarbonades agarbonam agarbonant agarbonar agarbonara agarbonaran agarbonarem agarbonaren agarbonares agarbonareu agarbonaria agarbonarien agarbonaries agarbonarà agarbonaràs agarbonaré agarbonaríem agarbonaríeu agarbonassen agarbonasses agarbonassin agarbonassis agarbonat agarbonats agarbonau agarbonava agarbonaven agarbonaves agarbone agarbonem agarbonen agarbones agarbonessen agarbonesses agarbonessin agarbonessis agarboneu agarboni agarbonin agarbonis agarbono agarbonà agarbonàrem agarbonàreu agarbonàs agarbonàssem agarbonàsseu agarbonàssim agarbonàssiu agarbonàvem agarbonàveu agarbonés agarbonéssem agarbonésseu agarbonéssim agarbonéssiu agarboní bal bal (1) occ sept val v
agavillar
Fer garbons.
agarrafarse
(pronominal) Abraonar-se, agafar-se els que es barallen.

agarbuixar /a.ɣar.βujˈʃa/ /a.ɣaɾ.bujˈʃaɾ/ /a.ɣaɾ.βuˈʃa/ /ə.ɣər.buˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarbuix agarbuixa agarbuixada agarbuixades agarbuixam agarbuixant agarbuixar agarbuixara agarbuixaran agarbuixarem agarbuixaren agarbuixares agarbuixareu agarbuixaria agarbuixarien agarbuixaries agarbuixarà agarbuixaràs agarbuixaré agarbuixaríem agarbuixaríeu agarbuixassen agarbuixasses agarbuixassin agarbuixassis agarbuixat agarbuixats agarbuixau agarbuixava agarbuixaven agarbuixaves agarbuixe agarbuixem agarbuixen agarbuixes agarbuixessen agarbuixesses agarbuixessin agarbuixessis agarbuixeu agarbuixi agarbuixin agarbuixis agarbuixo agarbuixà agarbuixàrem agarbuixàreu agarbuixàs agarbuixàssem agarbuixàsseu agarbuixàssim agarbuixàssiu agarbuixàvem agarbuixàveu agarbuixés agarbuixéssem agarbuixésseu agarbuixéssim agarbuixéssiu agarbuixí bal bal (1) occ sept val v
liar

agarosa /a.ɣaˈɾo.za/ /ə.ɣəˈɾo.zə/ n fem
agarosa

agarrar /a.ɣaˈra/ /a.ɣaˈraɾ/ /ə.ɣəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarr agarra agarrada agarrades agarram agarrant agarrar agarrara agarraran agarrarem agarraren agarrares agarrareu agarraria agarrarien agarraries agarrarà agarraràs agarraré agarraríem agarraríeu agarrassen agarrasses agarrassin agarrassis agarrat agarrats agarrau agarrava agarraven agarraves agarre agarrem agarren agarres agarressen agarresses agarressin agarressis agarreu agarri agarrin agarris agarro agarrà agarràrem agarràreu agarràs agarràssem agarràsseu agarràssim agarràssiu agarràvem agarràveu agarrés agarréssem agarrésseu agarréssim agarréssiu agarrí bal bal (1) occ sept val v
agarrar
Agafar fortament amb la mà alguna cosa.
agarrarse
(pronominal) aferrar-se

agarrofar-se /a.ɣa.roˈfaɾ.se/ /ə.ɣə.roˈfaɾ.sə/ /ə.ɣə.ru.fərˈsə/ /ə.ɣə.ruˈfar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarrof agarrofa agarrofada agarrofades agarrofam agarrofant agarrofar agarrofara agarrofaran agarrofarem agarrofaren agarrofares agarrofareu agarrofaria agarrofarien agarrofaries agarrofarà agarrofaràs agarrofaré agarrofaríem agarrofaríeu agarrofassen agarrofasses agarrofassin agarrofassis agarrofat agarrofats agarrofau agarrofava agarrofaven agarrofaves agarrofe agarrofem agarrofen agarrofes agarrofessen agarrofesses agarrofessin agarrofessis agarrofeu agarrofi agarrofin agarrofis agarrofo agarrofà agarrofàrem agarrofàreu agarrofàs agarrofàssem agarrofàsseu agarrofàssim agarrofàssiu agarrofàvem agarrofàveu agarrofés agarroféssem agarrofésseu agarroféssim agarroféssiu agarrofí bal bal (1) occ sept val v
encarrujarse

agegantar /a.d͡ʒe.ɣanˈta/ /a.d͡ʒe.ɣanˈtaɾ/ /ə.ʒə.ɣənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agegant ageganta agegantada agegantades agegantam agegantant agegantar agegantara agegantaran agegantarem agegantaren agegantares agegantareu agegantaria agegantarien agegantaries agegantarà agegantaràs agegantaré agegantaríem agegantaríeu agegantassen agegantasses agegantassin agegantassis agegantat agegantats agegantau agegantava agegantaven agegantaves agegante agegantem ageganten agegantes agegantessen agegantesses agegantessin agegantessis ageganteu ageganti agegantin agegantis ageganto agegantà agegantàrem agegantàreu agegantàs agegantàssem agegantàsseu agegantàssim agegantàssiu agegantàvem agegantàveu agegantés agegantéssem agegantésseu agegantéssim agegantéssiu agegantí bal bal (1) occ sept val v
agigantar

agemolir-se /a.d͡ʒe.moˈɫiɾ.se/ /a.ʒe.moˈɫir.se/ /ə.ʒə.moˈɫiɾ.sə/ /ə.ʒə.mu.ɫirˈsə/ /ə.ʒə.muˈɫir.sə/ agemoleix agemoleixen agemoleixes agemoleixi agemoleixin agemoleixis agemoleixo agemolesc agemolesqui agemolesquin agemolesquis agemolia agemolida agemolides agemolien agemolies agemoliguem agemoligueu agemolim agemolint agemolir agemolira agemoliran agemolirem agemoliren agemolires agemolireu agemoliria agemolirien agemoliries agemolirà agemoliràs agemoliré agemoliríem agemoliríeu agemolisc agemolisca agemolisquen agemolisques agemolissen agemolisses agemolissin agemolissis agemolit agemolits agemoliu agemolix agemolixen agemolixes agemolixo agemolí agemolíem agemolíeu agemolírem agemolíreu agemolís agemolíssem agemolísseu agemolíssim agemolíssiu bal n-occ occ sept val v
encogerse
(antic) Arrupir-se de fred.
allanarse
Doblegar el cos en sentit d'humiliació o tenir l'actitud de cedir moralment.

agenciar /a.d͡ʒen.siˈa/ /a.d͡ʒen.siˈaɾ/ /a.ʒen.siˈa/ /ə.ʒən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agencia agenciada agenciades agenciam agenciant agenciar agenciara agenciaran agenciarem agenciaren agenciares agenciareu agenciaria agenciarien agenciaries agenciarà agenciaràs agenciaré agenciaríem agenciaríeu agenciassen agenciasses agenciassin agenciassis agenciat agenciats agenciau agenciava agenciaven agenciaves agencie agenciem agencien agencies agenciessen agenciesses agenciessin agenciessis agencieu agencii agencio agencià agenciàrem agenciàreu agenciàs agenciàssem agenciàsseu agenciàssim agenciàssiu agenciàvem agenciàveu agenciés agenciéssem agenciésseu agenciéssim agenciéssiu agencií agenciï agenciïn agenciïs bal bal (1) occ sept val v
agenciar

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
agenda

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agenoll agenolla agenollada agenollades agenollam agenollant agenollar agenollara agenollaran agenollarem agenollaren agenollares agenollareu agenollaria agenollarien agenollaries agenollarà agenollaràs agenollaré agenollaríem agenollaríeu agenollassen agenollasses agenollassin agenollassis agenollat agenollats agenollau agenollava agenollaven agenollaves agenolle agenollem agenollen agenolles agenollessen agenollesses agenollessin agenollessis agenolleu agenolli agenollin agenollis agenollo agenollà agenollàrem agenollàreu agenollàs agenollàssem agenollàsseu agenollàssim agenollàssiu agenollàvem agenollàveu agenollés agenolléssem agenollésseu agenolléssim agenolléssiu agenollí bal bal (1) occ sept val v
arrodillarse

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ adj
agente
Que obra.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
agente
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent comercial n neut
agente comercial

agent de l'educació n neut
agente de la educación

agent rural n neut
agente rural

agent turístic n masc
agente turístico
Persona que treballa principalment en les companyies del sector turístic (buros, serveis de turisme de negocis i operadors turístics)

agençar /a.d͡ʒenˈsa/ /a.d͡ʒenˈsaɾ/ /a.ʒenˈsa/ /ə.ʒənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agence agencem agencen agences agencessen agencesses agencessin agencessis agenceu agenci agencin agencis agencés agencéssem agencésseu agencéssim agencéssiu agencí agenç agença agençada agençades agençam agençant agençar agençara agençaran agençarem agençaren agençares agençareu agençaria agençarien agençaries agençarà agençaràs agençaré agençaríem agençaríeu agençassen agençasses agençassin agençassis agençat agençats agençau agençava agençaven agençaves agenço agençà agençàrem agençàreu agençàs agençàssem agençàsseu agençàssim agençàssiu agençàvem agençàveu bal bal (1) occ sept val v
asear

agermanament /a.d͡ʒeɾ.ma.naˈmen/ /a.d͡ʒeɾ.ma.naˈment/ /a.ʒer.ma.naˈmen/ /ə.ʒər.mə.nəˈmen/ /ə.ʒəɾ.mə.nəˈment/ n masc
hermanamiento

agermanar /a.d͡ʒeɾ.maˈna/ /a.d͡ʒeɾ.maˈnaɾ/ /a.ʒer.maˈna/ /ə.ʒər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agerman agermana agermanada agermanades agermanam agermanant agermanar agermanara agermanaran agermanarem agermanaren agermanares agermanareu agermanaria agermanarien agermanaries agermanarà agermanaràs agermanaré agermanaríem agermanaríeu agermanassen agermanasses agermanassin agermanassis agermanat agermanats agermanau agermanava agermanaven agermanaves agermane agermanem agermanen agermanes agermanessen agermanesses agermanessin agermanessis agermaneu agermani agermanin agermanis agermano agermanà agermanàrem agermanàreu agermanàs agermanàssem agermanàsseu agermanàssim agermanàssiu agermanàvem agermanàveu agermanés agermanéssem agermanésseu agermanéssim agermanéssiu agermaní alg bal bal (1) occ sept val v
hermanar
Fer germans místicament.
Unir, ajuntar.

agibellar /a.d͡ʒi.beˈʎaɾ/ /a.d͡ʒi.βeˈʎa/ /a.ʒi.βeˈʎa/ /ə.ʒi.βəˈʎa/ agibella agibellada agibellades agibellant agibellar agibellaran agibellarem agibellaren agibellares agibellareu agibellaria agibellarien agibellaries agibellarà agibellaràs agibellaré agibellaríem agibellaríeu agibellat agibellats agibellava agibellaven agibellaves agibelle agibellem agibellen agibelles agibellessen agibellesses agibellessin agibellessis agibelleu agibelli agibellin agibellis agibello agibellà agibellàrem agibellàreu agibellàvem agibellàveu agibellés agibelléssem agibellésseu agibelléssim agibelléssiu agibellí occ v
arreglar

agilitació /a.d͡ʒi.ɫi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ɫi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.ɫi.tə.siˈo/ n fem
agilización

agilitar /a.d͡ʒi.ɫiˈta/ /a.d͡ʒi.ɫiˈtaɾ/ /a.ʒi.ɫiˈta/ /ə.ʒi.ɫiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agilit agilita agilitada agilitades agilitam agilitant agilitar agilitara agilitaran agilitarem agilitaren agilitares agilitareu agilitaria agilitarien agilitaries agilitarà agilitaràs agilitaré agilitaríem agilitaríeu agilitassen agilitasses agilitassin agilitassis agilitat agilitats agilitau agilitava agilitaven agilitaves agilite agilitem agiliten agilites agilitessen agilitesses agilitessin agilitessis agiliteu agiliti agilitin agilitis agilito agilità agilitàrem agilitàreu agilitàs agilitàssem agilitàsseu agilitàssim agilitàssiu agilitàvem agilitàveu agilités agilitéssem agilitésseu agilitéssim agilitéssiu agilití bal bal (1) occ sept val v
agilitar

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ n fem
agilidad

agitació /a.d͡ʒi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.tə.siˈo/ n fem
agitación

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agit agita agitada agitades agitam agitant agitar agitara agitaran agitarem agitaren agitares agitareu agitaria agitarien agitaries agitarà agitaràs agitaré agitaríem agitaríeu agitassen agitasses agitassin agitassis agitat agitats agitau agitava agitaven agitaves agite agitem agiten agites agitessen agitesses agitessin agitessis agiteu agiti agitin agitis agito agità agitàrem agitàreu agitàs agitàssem agitàsseu agitàssim agitàssiu agitàvem agitàveu agités agitéssem agitésseu agitéssim agitéssiu agití alg bal bal (1) occ sept val v
agitar

agitat /a.d͡ʒiˈtat/ /a.ʒiˈtat/ /ə.ʒiˈtat/ adj masc
agitado

aglanar /a.ɣɫaˈna/ /a.ɣɫaˈnaɾ/ /ə.ɣɫəˈna/ n masc
bellotero

aglanar /a.ɣɫaˈna/ /a.ɣɫaˈnaɾ/ /ə.ɣɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aglan aglana aglanada aglanades aglanam aglanant aglanar aglanara aglanaran aglanarem aglanaren aglanares aglanareu aglanaria aglanarien aglanaries aglanarà aglanaràs aglanaré aglanaríem aglanaríeu aglanassen aglanasses aglanassin aglanassis aglanat aglanats aglanau aglanava aglanaven aglanaves aglane aglanem aglanen aglanes aglanessen aglanesses aglanessin aglanessis aglaneu aglani aglanin aglanis aglano aglanà aglanàrem aglanàreu aglanàs aglanàssem aglanàsseu aglanàssim aglanàssiu aglanàvem aglanàveu aglanés aglanéssem aglanésseu aglanéssim aglanéssiu aglaní bal bal (1) occ sept val v
bellotear

aglomeració /a.ɣɫo.me.ɾa.siˈo/ /ə.ɣɫo.mə.ɾə.siˈo/ /ə.ɣɫu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
aglomeración
Acció i efecte d’aglomerar o aglomerar-se.
Multitud de coses o persones concentrades en un lloc.

aglomerar /a.ɣɫo.meˈɾa/ /a.ɣɫo.meˈɾaɾ/ /ə.ɣɫo.məˈɾa/ /ə.ɣɫu.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aglomer aglomera aglomerada aglomerades aglomeram aglomerant aglomerar aglomerara aglomeraran aglomerarem aglomeraren aglomerares aglomerareu aglomeraria aglomerarien aglomeraries aglomerarà aglomeraràs aglomeraré aglomeraríem aglomeraríeu aglomerassen aglomerasses aglomerassin aglomerassis aglomerat aglomerats aglomerau aglomerava aglomeraven aglomeraves aglomere aglomerem aglomeren aglomeres aglomeressen aglomeresses aglomeressin aglomeressis aglomereu aglomeri aglomerin aglomeris aglomero aglomerà aglomeràrem aglomeràreu aglomeràs aglomeràssem aglomeràsseu aglomeràssim aglomeràssiu aglomeràvem aglomeràveu aglomerés aglomeréssem aglomerésseu aglomeréssim aglomeréssiu aglomerí alg bal bal (1) occ sept val v
aglomerar

aglutinar /a.ɣɫu.tiˈna/ /a.ɣɫu.tiˈnaɾ/ /ə.ɣɫu.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aglutina aglutinada aglutinades aglutinam aglutinant aglutinar aglutinara aglutinaran aglutinarem aglutinaren aglutinares aglutinareu aglutinaria aglutinarien aglutinaries aglutinarà aglutinaràs aglutinaré aglutinaríem aglutinaríeu aglutinassen aglutinasses aglutinassin aglutinassis aglutinat aglutinats aglutinau aglutinava aglutinaven aglutinaves aglutine aglutinem aglutinen aglutines aglutinessen aglutinesses aglutinessin aglutinessis aglutineu aglutini aglutinin aglutinis aglutino aglutinà aglutinàrem aglutinàreu aglutinàs aglutinàssem aglutinàsseu aglutinàssim aglutinàssiu aglutinàvem aglutinàveu aglutinés aglutinéssem aglutinésseu aglutinéssim aglutinéssiu aglutiní aglutín alg bal bal (1) occ sept val v
aglutinar

agnat /aŋˈnat/ /aɡˈnat/ /əŋˈnat/ n masc
agnado

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
agnosticismo

agnus-dei /ˌaŋ.nuzˈdɛj/ /ˌaŋ.nuzˈðej/ /ˌaɡ.nuzˈðej/ n masc
agnusdéi

agnòsia /aŋˈnɔ.zi.a/ /aɡˈnɔ.zi.a/ /əŋˈnɔ.zi.ə/ n fem
agnosia

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnóstico

agomboiar /a.ɣom.boˈja/ /a.ɣom.boˈjaɾ/ /ə.ɣom.boˈja/ /ə.ɣum.buˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agomboi agomboia agomboiada agomboiades agomboiam agomboiant agomboiar agomboiara agomboiaran agomboiarem agomboiaren agomboiares agomboiareu agomboiaria agomboiarien agomboiaries agomboiarà agomboiaràs agomboiaré agomboiaríem agomboiaríeu agomboiassen agomboiasses agomboiassin agomboiassis agomboiat agomboiats agomboiau agomboiava agomboiaven agomboiaves agomboie agomboiem agomboien agomboies agomboiessen agomboiesses agomboiessin agomboiessis agomboieu agomboio agomboià agomboiàrem agomboiàreu agomboiàs agomboiàssem agomboiàsseu agomboiàssim agomboiàssiu agomboiàvem agomboiàveu agomboiés agomboiéssem agomboiésseu agomboiéssim agomboiéssiu agomboí agomboï agomboïn agomboïs bal bal (1) occ sept val v
agregarse

agombolament /a.ɣom.bo.ɫaˈmen/ /a.ɣom.bo.ɫaˈment/ /ə.ɣom.bo.ɫəˈment/ /ə.ɣum.bu.ɫəˈmen/ n masc
amparo

agonal /a.ɣoˈnaɫ/ /ə.ɣoˈnaɫ/ /ə.ɣuˈnaɫ/ adj
agonal

agonals /a.ɣoˈnaɫs/ /ə.ɣuˈnaɫs/ n fem
agonales

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
agonía

agonitzar /a.ɣo.niˈd͡za/ /a.ɣo.niˈza/ /a.ɣo.niˈzaɾ/ /ə.ɣo.niˈd͡za/ /ə.ɣu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agonitz agonitza agonitzada agonitzades agonitzam agonitzant agonitzar agonitzara agonitzaran agonitzarem agonitzaren agonitzares agonitzareu agonitzaria agonitzarien agonitzaries agonitzarà agonitzaràs agonitzaré agonitzaríem agonitzaríeu agonitzassen agonitzasses agonitzassin agonitzassis agonitzat agonitzats agonitzau agonitzava agonitzaven agonitzaves agonitze agonitzem agonitzen agonitzes agonitzessen agonitzesses agonitzessin agonitzessis agonitzeu agonitzi agonitzin agonitzis agonitzo agonitzà agonitzàrem agonitzàreu agonitzàs agonitzàssem agonitzàsseu agonitzàssim agonitzàssiu agonitzàvem agonitzàveu agonitzés agonitzéssem agonitzésseu agonitzéssim agonitzéssiu agonitzí bal bal (1) occ sept val v
agonizar
Estar el malalt en l'agonia de la mort.

agosaradament /a.ɣo.zaˌɾa.ðaˈmen/ /a.ɣo.zaˌɾa.ðaˈment/ /ə.ɣo.zəˌɾa.ðəˈment/ /ə.ɣu.zəˌɾa.ðəˈmen/ adv
osadamente

agosarat /a.ɣo.zaˈɾat/ /ə.ɣo.zəˈɾat/ /ə.ɣu.zəˈɾat/ adj masc
osado

agost /əˈɣost/ n masc
agosto
Vuitè mes de l'any.

agostejar /a.ɣos.teˈd͡ʒa/ /a.ɣos.teˈd͡ʒaɾ/ /a.ɣos.teˈʒa/ /ə.ɣos.təˈd͡ʒa/ /ə.ɣus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agostege agostegem agostegen agosteges agostegessen agostegesses agostegessin agostegessis agostegeu agostegi agostegin agostegis agostegés agostegéssem agostegésseu agostegéssim agostegéssiu agostegí agosteig agosteja agostejada agostejades agostejam agostejant agostejar agostejara agostejaran agostejarem agostejaren agostejares agostejareu agostejaria agostejarien agostejaries agostejarà agostejaràs agostejaré agostejaríem agostejaríeu agostejassen agostejasses agostejassin agostejassis agostejat agostejats agostejau agostejava agostejaven agostejaves agostejo agostejà agostejàrem agostejàreu agostejàs agostejàssem agostejàsseu agostejàssim agostejàssiu agostejàvem agostejàveu bal bal (1) occ sept val v
agostar

agostenc /a.ɣosˈteŋ/ /a.ɣosˈteŋk/ /ə.ɣosˈtəŋk/ /ə.ɣusˈtɛŋ/ /ə.ɣusˈtɛŋk/ adj masc
agosteño

agoster /a.ɣosˈte/ /a.ɣosˈteɾ/ /ə.ɣosˈte/ /ə.ɣusˈte/ adj masc
agostero
Originari, pertanyent o relatiu a Agost (l'Alacantí).

agoster /a.ɣosˈte/ /a.ɣosˈteɾ/ /ə.ɣosˈte/ /ə.ɣusˈte/ n masc
agostero
Natural d'Agost (l'Alacantí).

agotzonar-se /a.ɣo.d͡zoˈnaɾ.se/ /ə.ɣo.d͡zoˈnaɾ.sə/ /ə.ɣu.d͡zu.nərˈsə/ /ə.ɣu.d͡zuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agotzon agotzona agotzonada agotzonades agotzonam agotzonant agotzonar agotzonara agotzonaran agotzonarem agotzonaren agotzonares agotzonareu agotzonaria agotzonarien agotzonaries agotzonarà agotzonaràs agotzonaré agotzonaríem agotzonaríeu agotzonassen agotzonasses agotzonassin agotzonassis agotzonat agotzonats agotzonau agotzonava agotzonaven agotzonaves agotzone agotzonem agotzonen agotzones agotzonessen agotzonesses agotzonessin agotzonessis agotzoneu agotzoni agotzonin agotzonis agotzono agotzonà agotzonàrem agotzonàreu agotzonàs agotzonàssem agotzonàsseu agotzonàssim agotzonàssiu agotzonàvem agotzonàveu agotzonés agotzonéssem agotzonésseu agotzonéssim agotzonéssiu agotzoní bal bal (1) occ sept val v
agazaparse

agraciar /a.ɣɾa.siˈa/ /a.ɣɾa.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agracia agraciada agraciades agraciam agraciant agraciar agraciara agraciaran agraciarem agraciaren agraciares agraciareu agraciaria agraciarien agraciaries agraciarà agraciaràs agraciaré agraciaríem agraciaríeu agraciassen agraciasses agraciassin agraciassis agraciat agraciats agraciau agraciava agraciaven agraciaves agracie agraciem agracien agracies agraciessen agraciesses agraciessin agraciessis agracieu agracii agracio agracià agraciàrem agraciàreu agraciàs agraciàssem agraciàsseu agraciàssim agraciàssiu agraciàvem agraciàveu agraciés agraciéssem agraciésseu agraciéssim agraciéssiu agracií agraciï agraciïn agraciïs bal bal (1) occ sept val v
agraciar
Donar a alguna persona o cosa una perfecció que la faci agradable.
Fer o concedir alguna gràcia o mercè.

agraciat /a.ɣɾa.siˈat/ /ə.ɣɾə.siˈat/ adj masc
agraciado

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
agradable

agradablement /a.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /a.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /a.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /ə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ adv
agradablemente

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrad agrada agradada agradades agradam agradant agradar agradara agradaran agradarem agradaren agradares agradareu agradaria agradarien agradaries agradarà agradaràs agradaré agradaríem agradaríeu agradassen agradasses agradassin agradassis agradat agradats agradau agradava agradaven agradaves agrade agradem agraden agrades agradessen agradesses agradessin agradessis agradeu agradi agradin agradis agrado agradà agradàrem agradàreu agradàs agradàssem agradàsseu agradàssim agradàssiu agradàvem agradàveu agradés agradéssem agradésseu agradéssim agradéssiu agradí alg bal bal (1) occ sept val v
agradar
Complaure, acontentar, donar gust.
gustar
(pronominal) Ser del gust o aprovació d'algú, enamorar-se'n.

agradosament /a.ɣɾaˌðo.zaˈmen/ /a.ɣɾaˌðo.zaˈment/ /ə.ɣɾəˌðo.zəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðo.zəˈment/ adv
afablemente

agradós /a.ɣɾaˈðos/ /ə.ɣɾəˈðos/ adj masc
afable

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ agraeix agraeixen agraeixes agraeixi agraeixin agraeixis agraeixo agraesc agraesqui agraesquin agraesquis agraint agrair agrairan agrairem agraireu agrairia agrairien agrairies agrairà agrairàs agrairé agrairíem agrairíeu agraí agraíem agraíeu agraírem agraíreu agraís agraíssem agraísseu agraíssim agraíssiu agraïa agraïda agraïdes agraïen agraïes agraïguem agraïgueu agraïm agraïra agraïren agraïres agraïsc agraïsca agraïsquen agraïsques agraïssen agraïsses agraïssin agraïssis agraït agraïts agraïu agraïx agraïxen agraïxes agraïxo bal n-occ occ sept val v
agradecer

agrament /ˌa.ɣɾaˈmen/ /ˌa.ɣɾaˈment/ /ˌa.ɣɾəˈmen/ /ˌa.ɣɾəˈment/ adv
agriamente

agranar /a.ɣɾaˈna/ /a.ɣɾaˈnaɾ/ /ə.ɣɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agran agrana agranada agranades agranam agranant agranar agranara agranaran agranarem agranaren agranares agranareu agranaria agranarien agranaries agranarà agranaràs agranaré agranaríem agranaríeu agranassen agranasses agranassin agranassis agranat agranats agranau agranava agranaven agranaves agrane agranem agranen agranes agranessen agranesses agranessin agranessis agraneu agrani agranin agranis agrano agranà agranàrem agranàreu agranàs agranàssem agranàsseu agranàssim agranàssiu agranàvem agranàveu agranés agranéssem agranésseu agranéssim agranéssiu agraní bal bal (1) occ sept val v
cebar
Escampar gra d'aliment per als animals.

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
agrario

agrassot /a.ɣɾaˈsɔt/ /ə.ɣɾəˈsɔt/ n masc
agrazón

agraïment /a.ɣɾa.iˈmen/ /a.ɣɾa.iˈment/ /ə.ɣɾə.iˈmen/ /ə.ɣɾə.iˈment/ n masc
agradecimiento

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
agrio

agredir /a.ɣɾeˈði/ /a.ɣɾeˈðiɾ/ /ə.ɣɾəˈði/ agredeix agredeixen agredeixes agredeixi agredeixin agredeixis agredeixo agredesc agredesqui agredesquin agredesquis agredia agredida agredides agredien agredies agrediguem agredigueu agredim agredint agredir agredira agrediran agredirem agrediren agredires agredireu agrediria agredirien agrediries agredirà agrediràs agrediré agrediríem agrediríeu agredisc agredisca agredisquen agredisques agredissen agredisses agredissin agredissis agredit agredits agrediu agredix agredixen agredixes agredixo agredí agredíem agredíeu agredírem agredíreu agredís agredíssem agredísseu agredíssim agredíssiu bal n-occ occ sept val v
agredir

agredolç /ˌa.ɣɾeˈðoɫs/ /ˌa.ɣɾəˈðoɫs/ adj masc
agridulce

agregar /a.ɣɾeˈɣa/ /a.ɣɾeˈɣaɾ/ /ə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agreg agrega agregada agregades agregam agregant agregar agregara agregaran agregarem agregaren agregares agregareu agregaria agregarien agregaries agregarà agregaràs agregaré agregaríem agregaríeu agregassen agregasses agregassin agregassis agregat agregats agregau agregava agregaven agregaves agrego agregue agreguem agreguen agregues agreguessen agreguesses agreguessin agreguessis agregueu agregui agreguin agreguis agregués agreguéssem agreguésseu agreguéssim agreguéssiu agreguí agregà agregàrem agregàreu agregàs agregàssem agregàsseu agregàssim agregàssiu agregàvem agregàveu alg bal bal (1) occ sept val v
agregar
Afegir, unint o ajuntant unes persones o coses a altres.
Destinar a alguna persona a un cos o oficina, però sense donar-li plaça efectiva.

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
agregado
Conjunt de coses o persones unides.
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agrejar /a.ɣɾeˈd͡ʒa/ /a.ɣɾeˈd͡ʒaɾ/ /a.ɣɾeˈʒa/ /ə.ɣɾəˈd͡ʒa/ /ə.ɣɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrege agregem agregen agreges agregessen agregesses agregessin agregessis agregeu agregi agregin agregis agregés agregéssem agregésseu agregéssim agregéssiu agregí agreig agreja agrejada agrejades agrejam agrejant agrejar agrejara agrejaran agrejarem agrejaren agrejares agrejareu agrejaria agrejarien agrejaries agrejarà agrejaràs agrejaré agrejaríem agrejaríeu agrejassen agrejasses agrejassin agrejassis agrejat agrejats agrejau agrejava agrejaven agrejaves agrejo agrejà agrejàrem agrejàreu agrejàs agrejàssem agrejàsseu agrejàssim agrejàssiu agrejàvem agrejàveu bal bal (1) occ sept val v
agrazar

agremiar /a.ɣɾe.miˈa/ /a.ɣɾe.miˈaɾ/ /ə.ɣɾə.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agremia agremiada agremiades agremiam agremiant agremiar agremiara agremiaran agremiarem agremiaren agremiares agremiareu agremiaria agremiarien agremiaries agremiarà agremiaràs agremiaré agremiaríem agremiaríeu agremiassen agremiasses agremiassin agremiassis agremiat agremiats agremiau agremiava agremiaven agremiaves agremie agremiem agremien agremies agremiessen agremiesses agremiessin agremiessis agremieu agremii agremio agremià agremiàrem agremiàreu agremiàs agremiàssem agremiàsseu agremiàssim agremiàssiu agremiàvem agremiàveu agremiés agremiéssem agremiésseu agremiéssim agremiéssiu agremií agremiï agremiïn agremiïs bal bal (1) occ sept val v
agremiar

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
agresivo

agressivament /a.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /a.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /ə.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ adv
agresivamente

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
agresividad

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
agresión

agressor /a.ɣɾeˈso/ /a.ɣɾeˈsoɾ/ /ə.ɣɾəˈso/ n masc
agresor

agrest /aˈɣɾest/ /əˈɣɾest/ adj masc
agreste

agresà /a.ɣɾeˈza/ /ə.ɣɾəˈza/ adj masc
agresano
Originari, pertanyent o relatiu a Agres (el Comtat).

agresà /a.ɣɾeˈza/ /ə.ɣɾəˈza/ n masc
agresano
Natural d'Agres (el Comtat).

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agreuge agreugem agreugen agreuges agreugessen agreugesses agreugessin agreugessis agreugeu agreugi agreugin agreugis agreugés agreugéssem agreugésseu agreugéssim agreugéssiu agreugí agreuig agreuja agreujada agreujades agreujam agreujant agreujar agreujara agreujaran agreujarem agreujaren agreujares agreujareu agreujaria agreujarien agreujaries agreujarà agreujaràs agreujaré agreujaríem agreujaríeu agreujassen agreujasses agreujassin agreujassis agreujat agreujats agreujau agreujava agreujaven agreujaves agreujo agreujà agreujàrem agreujàreu agreujàs agreujàssem agreujàsseu agreujàssim agreujàssiu agreujàvem agreujàveu bal bal (1) occ sept val v
agravar
Fer tornar més greu una situació.
agraviar
Causar un greuge a una persona, ferir-la en l'honor.

agricultor /a.ɣɾi.kuɫˈto/ /a.ɣɾi.kuɫˈtoɾ/ /ə.ɣɾi.kuɫˈto/ n masc
agricultor

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
agricultura

agrimar-se /a.ɣɾiˈmaɾ.se/ /ə.ɣɾiˈmaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrim agrima agrimada agrimades agrimam agrimant agrimar agrimara agrimaran agrimarem agrimaren agrimares agrimareu agrimaria agrimarien agrimaries agrimarà agrimaràs agrimaré agrimaríem agrimaríeu agrimassen agrimasses agrimassin agrimassis agrimat agrimats agrimau agrimava agrimaven agrimaves agrime agrimem agrimen agrimes agrimessen agrimesses agrimessin agrimessis agrimeu agrimi agrimin agrimis agrimo agrimà agrimàrem agrimàreu agrimàs agrimàssem agrimàsseu agrimàssim agrimàssiu agrimàvem agrimàveu agrimés agriméssem agrimésseu agriméssim agriméssiu agrimí bal bal (1) occ sept val v
entibiar

agrimensor /a.ɣɾi.menˈso/ /a.ɣɾi.menˈsoɾ/ /ə.ɣɾi.mənˈso/ n masc
agrimensor

agriotip /a.ɣɾi.oˈtip/ /ə.ɣɾi.uˈtip/ n masc
agriotipo

agrir /aˈɣɾi/ /aˈɣɾiɾ/ /əˈɣɾi/ agreix agreixen agreixes agreixi agreixin agreixis agreixo agresc agresqui agresquin agresquis agria agrida agrides agrien agries agriguem agrigueu agrim agrint agrir agrira agriran agrirem agriren agrires agrireu agriria agririen agriries agrirà agriràs agriré agriríem agriríeu agrisc agrisca agrisquen agrisques agrissen agrisses agrissin agrissis agrit agrits agriu agrix agrixen agrixes agrixo agrí agríem agríeu agrírem agríreu agrís agríssem agrísseu agríssim agríssiu bal n-occ occ sept val v
agriar

agrisar /a.ɣɾiˈza/ /a.ɣɾiˈzaɾ/ /ə.ɣɾiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrisa agrisada agrisades agrisam agrisant agrisar agrisara agrisaran agrisarem agrisaren agrisares agrisareu agrisaria agrisarien agrisaries agrisarà agrisaràs agrisaré agrisaríem agrisaríeu agrisassen agrisasses agrisassin agrisassis agrisat agrisats agrisau agrisava agrisaven agrisaves agrise agrisem agrisen agrises agrisessen agrisesses agrisessin agrisessis agriseu agrisi agrisin agrisis agriso agrisà agrisàrem agrisàreu agrisàs agrisàssem agrisàsseu agrisàssim agrisàssiu agrisàvem agrisàveu agrisés agriséssem agrisésseu agriséssim agriséssiu agrisí agrís bal bal (1) occ sept val v
encanecer

agroalimentari /ˌa.ɣɾo.ə.ɫi.mənˈta.ɾi/ /ˌa.ɣɾu.ə.ɫi.mənˈta.ɾi/ adj masc
agroalimentario

agroflació /ˌa.ɣɾo.fɫa.siˈo/ /ˌa.ɣɾo.fɫə.siˈo/ /ˌa.ɣɾu.fɫə.siˈo/ n fem
agflación

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
agronomía

agror /aˈɣɾo/ /aˈɣɾoɾ/ /əˈɣɾo/ n fem
acritud

agroturisme /ˌa.ɣɾo.tuˈɾiz.me/ /ˌa.ɣɾo.tuˈɾiz.mə/ /ˌa.ɣɾu.tuˈɾiz.mə/ n masc
agroturismo

agrumar /a.ɣɾuˈma/ /a.ɣɾuˈmaɾ/ /ə.ɣɾuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrum agruma agrumada agrumades agrumam agrumant agrumar agrumara agrumaran agrumarem agrumaren agrumares agrumareu agrumaria agrumarien agrumaries agrumarà agrumaràs agrumaré agrumaríem agrumaríeu agrumassen agrumasses agrumassin agrumassis agrumat agrumats agrumau agrumava agrumaven agrumaves agrume agrumem agrumen agrumes agrumessen agrumesses agrumessin agrumessis agrumeu agrumi agrumin agrumis agrumo agrumà agrumàrem agrumàreu agrumàs agrumàssem agrumàsseu agrumàssim agrumàssiu agrumàvem agrumàveu agrumés agruméssem agrumésseu agruméssim agruméssiu agrumí bal bal (1) occ sept val v
agrumar

agrumollar /a.ɣɾu.moˈʎa/ /a.ɣɾu.moˈʎaɾ/ /ə.ɣɾu.moˈʎa/ /ə.ɣɾu.muˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrumoll agrumolla agrumollada agrumollades agrumollam agrumollant agrumollar agrumollara agrumollaran agrumollarem agrumollaren agrumollares agrumollareu agrumollaria agrumollarien agrumollaries agrumollarà agrumollaràs agrumollaré agrumollaríem agrumollaríeu agrumollassen agrumollasses agrumollassin agrumollassis agrumollat agrumollats agrumollau agrumollava agrumollaven agrumollaves agrumolle agrumollem agrumollen agrumolles agrumollessen agrumollesses agrumollessin agrumollessis agrumolleu agrumolli agrumollin agrumollis agrumollo agrumollà agrumollàrem agrumollàreu agrumollàs agrumollàssem agrumollàsseu agrumollàssim agrumollàssiu agrumollàvem agrumollàveu agrumollés agrumolléssem agrumollésseu agrumolléssim agrumolléssiu agrumollí bal bal (1) occ sept val v
agrumar

agrupació /a.ɣɾu.pa.siˈo/ /ə.ɣɾu.pə.siˈo/ n fem
agrupación

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ n masc
agrupamiento
Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.
(rugbi) Conjunt de jugadors de tots dos equips agafats entre ells de manera espontània al voltant de la pilota.

agrupament flexible n masc
agrupamiento flexible

agrupar /a.ɣɾuˈpa/ /a.ɣɾuˈpaɾ/ /ə.ɣɾuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrup agrupa agrupada agrupades agrupam agrupant agrupar agrupara agruparan agruparem agruparen agrupares agrupareu agruparia agruparien agruparies agruparà agruparàs agruparé agruparíem agruparíeu agrupassen agrupasses agrupassin agrupassis agrupat agrupats agrupau agrupava agrupaven agrupaves agrupe agrupem agrupen agrupes agrupessen agrupesses agrupessin agrupessis agrupeu agrupi agrupin agrupis agrupo agrupà agrupàrem agrupàreu agrupàs agrupàssem agrupàsseu agrupàssim agrupàssiu agrupàvem agrupàveu agrupés agrupéssem agrupésseu agrupéssim agrupéssiu agrupí alg bal bal (1) occ sept val v
agrupar

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
agrícola

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ n masc
agrónomo

aguait /aˈɣwajt/ /əˈɣwajt/ n masc
acecho
Acció d'aguaitar.
asechanza
Parany, emboscada.

aguaitar /a.ɣwajˈta/ /a.ɣwajˈtaɾ/ /ə.ɣwəjˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguait aguaita aguaitada aguaitades aguaitam aguaitant aguaitar aguaitara aguaitaran aguaitarem aguaitaren aguaitares aguaitareu aguaitaria aguaitarien aguaitaries aguaitarà aguaitaràs aguaitaré aguaitaríem aguaitaríeu aguaitassen aguaitasses aguaitassin aguaitassis aguaitat aguaitats aguaitau aguaitava aguaitaven aguaitaves aguaite aguaitem aguaiten aguaites aguaitessen aguaitesses aguaitessin aguaitessis aguaiteu aguaiti aguaitin aguaitis aguaito aguaità aguaitàrem aguaitàreu aguaitàs aguaitàssem aguaitàsseu aguaitàssim aguaitàssiu aguaitàvem aguaitàveu aguaités aguaitéssem aguaitésseu aguaitéssim aguaitéssiu aguaití alg bal bal (1) occ sept val v
acechar

aguant /aˈɣu.an/ /aˈɣu.ant/ /aˈɣwan/ /aˈɣwant/ /əˈɣu.ən/ /əˈɣu.ənt/ /əˈɣwan/ /əˈɣwant/ n masc
aguante
Fortalesa o vigor per resistir.
Sofriment, paciència.

aguantar /a.ɣwanˈta/ /a.ɣwanˈtaɾ/ /ə.ɣwənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguant aguanta aguantada aguantades aguantam aguantant aguantar aguantara aguantaran aguantarem aguantaren aguantares aguantareu aguantaria aguantarien aguantaries aguantarà aguantaràs aguantaré aguantaríem aguantaríeu aguantassen aguantasses aguantassin aguantassis aguantat aguantats aguantau aguantava aguantaven aguantaves aguante aguantem aguanten aguantes aguantessen aguantesses aguantessin aguantessis aguanteu aguanti aguantin aguantis aguanto aguantà aguantàrem aguantàreu aguantàs aguantàssem aguantàsseu aguantàssim aguantàssiu aguantàvem aguantàveu aguantés aguantéssem aguantésseu aguantéssim aguantéssiu aguantí alg bal bal (1) occ sept val v
aguantar
Sofrir, tolerar, generalment coses greus o molestes.
Sostenir, mantenir alguna cosa en l'estat en que es troba.
tenerse
(pronominal) Afirmar-se o assegurar-se per no caure.
aguantarse
(pronominal) Contenir-se, reprimir-se.

aguar /a.ɣuˈa/ /a.ɣuˈaɾ/ /ə.ɣuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agua aguada aguades aguam aguant aguar aguara aguaran aguarem aguaren aguares aguareu aguaria aguarien aguaries aguarà aguaràs aguaré aguaríem aguaríeu aguassen aguasses aguassin aguassis aguat aguats aguau aguava aguaven aguaves aguo aguu aguà aguàrem aguàreu aguàs aguàssem aguàsseu aguàssim aguàssiu aguàvem aguàveu aguï aguïn aguïs agüe agüem agüen agües agüessen agüesses agüessin agüessis agüeu agüés agüéssem agüésseu agüéssim agüéssiu agüí bal bal (1) occ sept val v
aguzar

aguardar /a.gwaɫˈda/ /a.ɣwarˈða/ /a.ɣwaɾˈða/ /a.ɣwaɾˈðaɾ/ /ə.ɣwərˈda/ /ə.ɣwəɾˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguard aguarda aguardada aguardades aguardam aguardant aguardar aguardara aguardaran aguardarem aguardaren aguardares aguardareu aguardaria aguardarien aguardaries aguardarà aguardaràs aguardaré aguardaríem aguardaríeu aguardassen aguardasses aguardassin aguardassis aguardat aguardats aguardau aguardava aguardaven aguardaves aguarde aguardem aguarden aguardes aguardessen aguardesses aguardessin aguardessis aguardeu aguardi aguardin aguardis aguardo aguardà aguardàrem aguardàreu aguardàs aguardàssem aguardàsseu aguardàssim aguardàssiu aguardàvem aguardàveu aguardés aguardéssem aguardésseu aguardéssim aguardéssiu aguardí alg bal bal (1) occ sept val v
aguardar
(arcaisme, valencià, alguerès) Esperar alguna cosa.
(arcaisme, alguerès) Esperar que vingui algú.

agudament /aˌɣu.ðaˈmen/ /aˌɣu.ðaˈment/ /əˌɣu.ðəˈmen/ /əˌɣu.ðəˈment/ adv
agudamente

agudesa /a.ɣuˈðe.za/ /ə.ɣuˈðə.zə/ /ə.ɣuˈðɛ.zə/ n fem
agudeza

aguditzar /a.ɣu.ðiˈd͡za/ /a.ɣu.ðiˈza/ /a.ɣu.ðiˈzaɾ/ /ə.ɣu.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguditz aguditza aguditzada aguditzades aguditzam aguditzant aguditzar aguditzara aguditzaran aguditzarem aguditzaren aguditzares aguditzareu aguditzaria aguditzarien aguditzaries aguditzarà aguditzaràs aguditzaré aguditzaríem aguditzaríeu aguditzassen aguditzasses aguditzassin aguditzassis aguditzat aguditzats aguditzau aguditzava aguditzaven aguditzaves aguditze aguditzem aguditzen aguditzes aguditzessen aguditzesses aguditzessin aguditzessis aguditzeu aguditzi aguditzin aguditzis aguditzo aguditzà aguditzàrem aguditzàreu aguditzàs aguditzàssem aguditzàsseu aguditzàssim aguditzàssiu aguditzàvem aguditzàveu aguditzés aguditzéssem aguditzésseu aguditzéssim aguditzéssiu aguditzí bal bal (1) occ sept val v
agudizar
Fer agut.
agudizar agudizarse
(pronominal) Fer-se agut.

aguerrir /a.ɣeˈri/ /a.ɣeˈriɾ/ /ə.ɣəˈri/ v
aguerrir

aguisar /a.ɣiˈza/ /a.ɣiˈzaɾ/ /ə.ɣiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguisa aguisada aguisades aguisam aguisant aguisar aguisara aguisaran aguisarem aguisaren aguisares aguisareu aguisaria aguisarien aguisaries aguisarà aguisaràs aguisaré aguisaríem aguisaríeu aguisassen aguisasses aguisassin aguisassis aguisat aguisats aguisau aguisava aguisaven aguisaves aguise aguisem aguisen aguises aguisessen aguisesses aguisessin aguisessis aguiseu aguisi aguisin aguisis aguiso aguisà aguisàrem aguisàreu aguisàs aguisàssem aguisàsseu aguisàssim aguisàssiu aguisàvem aguisàveu aguisés aguiséssem aguisésseu aguiséssim aguiséssiu aguisí aguís bal bal (1) occ sept val v
aguisar

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
aguja acícula
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.
aguja
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Belone belone)

agulla d'estendre n fem
pinza

agulla de cap n fem
alfiler

agulla del paladar n fem
aguja paladar

agulla imperial n fem
aguja imperial

agulla tonyinera n fem
paparda

agullada /a.ɣuˈʎa.ða/ /ə.ɣuˈja.ðə/ /ə.ɣuˈʎa.ðə/ n fem
aguijada
Bastó amb una punta de ferro per a guiar els bous.
quelva
Espècie de tauró ovovivípar que viu a uns 200 metres de profunditat en aigües continentals de l’Índic, l’Atlàntic oriental i el Carib (Centrophorus uyato).

agullat /a.ɣuˈʎat/ /ə.ɣuˈʎat/ n masc
crabudo

agullat xato n masc
crabudo

agullentí /a.ɣu.ʎenˈti/ /ə.ɣu.ʎənˈti/ adj masc
agullentino
Originari, pertanyent o relatiu a Agullent (la Vall d'Albaida).

agullentí /a.ɣu.ʎenˈti/ /ə.ɣu.ʎənˈti/ n masc
agullentino
Natural d'Agullent (la Vall d'Albaida).

agulleta d'alguer n fem
aguja de mar

agulleta espinosa n fem
aguja

agulleter /a.ɣu.ʎeˈte/ /a.ɣu.ʎeˈteɾ/ /ə.ɣu.ʎəˈte/ n masc
agujetero

agullonar /a.ɣu.ʎoˈna/ /a.ɣu.ʎoˈnaɾ/ /ə.ɣu.juˈna/ /ə.ɣu.ʎoˈna/ /ə.ɣu.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agullon agullona agullonada agullonades agullonam agullonant agullonar agullonara agullonaran agullonarem agullonaren agullonares agullonareu agullonaria agullonarien agullonaries agullonarà agullonaràs agullonaré agullonaríem agullonaríeu agullonassen agullonasses agullonassin agullonassis agullonat agullonats agullonau agullonava agullonaven agullonaves agullone agullonem agullonen agullones agullonessen agullonesses agullonessin agullonessis agulloneu agulloni agullonin agullonis agullono agullonà agullonàrem agullonàreu agullonàs agullonàssem agullonàsseu agullonàssim agullonàssiu agullonàvem agullonàveu agullonés agullonéssem agullonésseu agullonéssim agullonéssiu agulloní bal bal (1) occ sept val v
aguijonear
Punxar amb l'agulló.
Instigar a algú per fer alguna cosa.

agulló /a.ɣuˈʎo/ /ə.ɣuˈjo/ /ə.ɣuˈʎo/ n masc
aguijón
(figuradament) Estímul, incitació a obrar.

agusar /a.ɣuˈza/ /a.ɣuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agusa agusada agusades agusam agusant agusar agusara agusaran agusarem agusaren agusares agusareu agusaria agusarien agusaries agusarà agusaràs agusaré agusaríem agusaríeu agusassen agusasses agusassin agusassis agusat agusats agusau agusava agusaven agusaves aguse agusem agusen aguses agusessen agusesses agusessin agusessis aguseu agusi agusin agusis aguso agusà agusàrem agusàreu agusàs agusàssem agusàsseu agusàssim agusàssiu agusàvem agusàveu agusés aguséssem agusésseu aguséssim aguséssiu agusí agús bal bal (1) occ sept val v
aguzar

agut /əˈɣut/ adj masc
agudo

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
agá

agàmic /aˈɣa.mik/ /əˈɣa.mik/ adj masc
agámico

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
agencia

agència d'avaluació de la qualitat n fem
agencia de evaluación de la calidad

agència de viatges n fem
agencia de viajes

agència tributària n fem
agencia tributaria

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
ayer
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

ai /ˈaj/ Interjection
ay

ai las Interjection
ay

aieloner /a.je.ɫoˈne/ /a.je.ɫoˈneɾ/ /ə.jə.ɫoˈne/ /ə.jə.ɫuˈne/ adj masc
ayelense
Originari, pertanyent o relatiu a Aielo de Malferit (la Vall d'Albaida).

aieloner /a.je.ɫoˈne/ /a.je.ɫoˈneɾ/ /ə.jə.ɫoˈne/ /ə.jə.ɫuˈne/ n masc
ayelense
Natural d'Aielo de Malferit (la Vall d'Albaida).

aielí /a.jeˈɫi/ adj masc
ayelense
Originari, pertanyent o relatiu a Aielo de Rugat (la Vall d'Albaida).

aielí /a.jeˈɫi/ n masc
ayelense
Natural d'Aielo de Rugat (la Vall d'Albaida).

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
agua
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aigua de roses n fem
agua de rosas

aigua oxigenada n fem
agua oxigenada

aiguabarrejar-se /ˌaj.ɣwa.ba.reˈd͡ʒaɾ.se/ /ˌaj.ɣwa.βa.reˈʒar.se/ /ˌaj.ɣwə.bə.rə.ʒərˈsə/ /ˌaj.ɣwə.bə.rəˈd͡ʒaɾ.sə/ /ˌaj.ɣwə.βə.rəˈʒar.sə/ v
desguazar

aiguabatre /ˌaj.ɣwaˈba.tɾe/ /ˌaj.ɣwəˈβa.tɾə/ aiguabat aiguabata aiguabatem aiguabaten aiguabatent aiguabatera aiguabateren aiguabateres aiguabates aiguabatessen aiguabatesses aiguabatessin aiguabatessis aiguabateu aiguabati aiguabatia aiguabatien aiguabaties aiguabatin aiguabatis aiguabato aiguabatran aiguabatre aiguabatrem aiguabatreu aiguabatria aiguabatrien aiguabatries aiguabatrà aiguabatràs aiguabatré aiguabatríem aiguabatríeu aiguabats aiguabatuda aiguabatudes aiguabatut aiguabatuts aiguabaté aiguabatérem aiguabatéreu aiguabatés aiguabatéssem aiguabatésseu aiguabatéssim aiguabatéssiu aiguabatí aiguabatíem aiguabatíeu bal occ sept val v
batir

aiguacuit /ˌaj.ɣwaˈkujt/ /ˌaj.ɣwəˈkujt/ n masc
cola animal

aiguafort /ˌaj.ɣwaˈfɔɾt/ /ˌaj.ɣwəˈfɔrt/ n masc
aguafuerte

aigual /ajˈɣwaɫ/ /əjˈɣwaɫ/ n masc
humedal

aigualejar /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒa/ /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɣwa.ɫeˈʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈd͡ʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aigualege aigualegem aigualegen aigualeges aigualegessen aigualegesses aigualegessin aigualegessis aigualegeu aigualegi aigualegin aigualegis aigualegés aigualegéssem aigualegésseu aigualegéssim aigualegéssiu aigualegí aigualeig aigualeja aigualejada aigualejades aigualejam aigualejant aigualejar aigualejara aigualejaran aigualejarem aigualejaren aigualejares aigualejareu aigualejaria aigualejarien aigualejaries aigualejarà aigualejaràs aigualejaré aigualejaríem aigualejaríeu aigualejassen aigualejasses aigualejassin aigualejassis aigualejat aigualejats aigualejau aigualejava aigualejaven aigualejaves aigualejo aigualejà aigualejàrem aigualejàreu aigualejàs aigualejàssem aigualejàsseu aigualejàssim aigualejàssiu aigualejàvem aigualejàveu bal bal (1) occ sept val v
aguar

aigualir /aj.ɣwaˈɫi/ /aj.ɣwaˈɫiɾ/ /əj.ɣwəˈɫi/ aigualeix aigualeixen aigualeixes aigualeixi aigualeixin aigualeixis aigualeixo aigualesc aigualesqui aigualesquin aigualesquis aigualia aigualida aigualides aigualien aigualies aigualiguem aigualigueu aigualim aigualint aigualir aigualira aigualiran aigualirem aigualiren aigualires aigualireu aigualiria aigualirien aigualiries aigualirà aigualiràs aigualiré aigualiríem aigualiríeu aigualisc aigualisca aigualisquen aigualisques aigualissen aigualisses aigualissin aigualissis aigualit aigualits aigualiu aigualix aigualixen aigualixes aigualixo aigualí aigualíem aigualíeu aigualírem aigualíreu aigualís aigualíssem aigualísseu aigualíssim aigualíssiu bal n-occ occ sept val v
aguar

aigualit /aj.ɣwaˈɫit/ /əj.ɣwəˈɫit/ adj masc
aguado
Barrejat amb aigua.

aigualit /aj.ɣwaˈɫit/ /əj.ɣwəˈɫit/ n masc
aguado

aiguamans /ˌaj.ɣwaˈmans/ /ˌaj.ɣwəˈmans/ n masc
aguamanos
Aigua per rentar-se les mans.
aguamanil
Recipient per rentar-se les mans.

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
aguamarina

aiguamel /ˌaj.ɣwaˈmɛɫ/ /ˌaj.ɣwəˈmɛɫ/ n fem
aguamiel

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
ciénaga pantano

aiguanaf /ˌaj.ɣwaˈnaf/ /ˌaj.ɣwəˈnaf/ n masc
agua de azahar

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ n masc
aguardiente

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
aguarrás

aiguat /ajˈɣwat/ n masc
aguacero

aigüer /ajˈɣwe/ /ajˈɣweɾ/ /əjˈɣwe/ adj masc
aigüero
Originari, pertanyent o relatiu a Aigües (l'Alacantí).

aigüer /ajˈɣwe/ /ajˈɣweɾ/ /əjˈɣwe/ n masc
aigüero
Natural d'Aigües (l'Alacantí).

aigüera /ajˈɣwe.ɾa/ /əjˈɣwe.ɾə/ n fem
fregadero
Pica per a rentar els plats.

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
aguas
Zona marítima.
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aigüeser /aj.ɣweˈze/ /aj.ɣweˈzeɾ/ /əj.ɣwəˈze/ adj masc
aigüero
Originari, pertanyent o relatiu a Aigües (l'Alacantí).

aigüeser /aj.ɣweˈze/ /aj.ɣweˈzeɾ/ /əj.ɣwəˈze/ n masc
aigüero
Natural d'Aigües (l'Alacantí).

ailant /ajˈɫan/ /ajˈɫant/ /əjˈɫan/ /əjˈɫant/ n masc
falso zumaque

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
aimara aymara
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
aimara aymara
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
aimara
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aimia /ajˈmi.a/ /əjˈmi.ə/ n fem
amada

aiodà /a.joˈða/ /ə.juˈða/ adj masc
ayorense
Originari, pertanyent o relatiu a Aiòder (l'Alt Millars).

aiodà /a.joˈða/ /ə.juˈða/ n masc
ayorense
Natural d'Aiòder (l'Alt Millars).

aiorí /a.joˈɾi/ /ə.joˈɾi/ /ə.juˈɾi/ adj masc
ayorense
Originari, pertanyent o relatiu a Aiora (la Vall de Cofrents-Aiora).

aiorí /a.joˈɾi/ /ə.joˈɾi/ /ə.juˈɾi/ n masc
ayorense
Natural d'Aiora (la Vall de Cofrents-Aiora).

aire /ˈaj.ɾe/ Interjection
aire
(pilota basca) Expressió amb què un jugador indica a un company d'equip que jugui la pilota de volea.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
aire
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.
(pilota valenciana) Conjunt de les parts d'una pista de joc de pilota valenciana on la pilota pot impactar o rodolar sense constituir falta.

aire condicionat n masc
aire acondicionado

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. airege airegem airegen aireges airegessen airegesses airegessin airegessis airegeu airegi airegin airegis airegés airegéssem airegésseu airegéssim airegéssiu airegí aireig aireja airejada airejades airejam airejant airejar airejara airejaran airejarem airejaren airejares airejareu airejaria airejarien airejaries airejarà airejaràs airejaré airejaríem airejaríeu airejassen airejasses airejassin airejassis airejat airejats airejau airejava airejaven airejaves airejo airejà airejàrem airejàreu airejàs airejàssem airejàsseu airejàssim airejàssiu airejàvem airejàveu bal bal (1) occ sept val v
airear

airosament /ajˌɾo.zaˈmen/ /ajˌɾo.zaˈment/ /əjˌɾo.zəˈmen/ /əjˌɾo.zəˈment/ adv
airosamente

airós /ajˈɾos/ /əjˈɾos/ adj masc
airoso

aiurveda /a.iwrˈβɛ.ða/ /a.iwɾˈvɛ.ða/ /a.iwɾˈβɛ.ðɛ/ /ə.iwrˈbɛ.ðə/ /ə.iwɾˈvɛ.ðə/ n masc
ayurveda

aiurvèdic /a.iwrˈβɛ.ðik/ /a.iwɾˈvɛ.ðik/ /a.iwɾˈβɛ.ðik/ /ə.iwrˈbɛ.ðik/ /ə.iwɾˈvɛ.ðik/ adj masc
ayurvédico

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
azuela

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
azada

aixafadissa /a.ʃa.faˈði.sa/ /aj.ʃa.faˈði.sa/ /ə.ʃə.fəˈði.sə/ n fem
aplastamiento

aixafar /a.ʃaˈfa/ /aj.ʃaˈfa/ /aj.ʃaˈfaɾ/ /ə.ʃəˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixaf aixafa aixafada aixafades aixafam aixafant aixafar aixafara aixafaran aixafarem aixafaren aixafares aixafareu aixafaria aixafarien aixafaries aixafarà aixafaràs aixafaré aixafaríem aixafaríeu aixafassen aixafasses aixafassin aixafassis aixafat aixafats aixafau aixafava aixafaven aixafaves aixafe aixafem aixafen aixafes aixafessen aixafesses aixafessin aixafessis aixafeu aixafi aixafin aixafis aixafo aixafà aixafàrem aixafàreu aixafàs aixafàssem aixafàsseu aixafàssim aixafàssiu aixafàvem aixafàveu aixafés aixaféssem aixafésseu aixaféssim aixaféssiu aixafí bal bal (1) occ sept val v
aplastar
Pressionar sobre alguna cosa fins a destruir-la, generalment en sentit de dalt cap a baix, per exemple fent la força amb un peu.
aplastar chafar
Quedar una persona amb desànim per continuar amb una disputa.

aixafaterrossos /ajˌʃa.fa.teˈrɔ.sos/ /aˌʃa.fa.teˈrɔ.sos/ /əˌʃa.fə.təˈrɔ.sos/ /əˌʃa.fə.təˈrɔ.sus/ n neut
destripaterrones

aixafinar /a.ʃa.fiˈna/ /aj.ʃa.fiˈna/ /aj.ʃa.fiˈnaɾ/ /ə.ʃə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixafina aixafinada aixafinades aixafinam aixafinant aixafinar aixafinara aixafinaran aixafinarem aixafinaren aixafinares aixafinareu aixafinaria aixafinarien aixafinaries aixafinarà aixafinaràs aixafinaré aixafinaríem aixafinaríeu aixafinassen aixafinasses aixafinassin aixafinassis aixafinat aixafinats aixafinau aixafinava aixafinaven aixafinaves aixafine aixafinem aixafinen aixafines aixafinessen aixafinesses aixafinessin aixafinessis aixafineu aixafini aixafinin aixafinis aixafino aixafinà aixafinàrem aixafinàreu aixafinàs aixafinàssem aixafinàsseu aixafinàssim aixafinàssiu aixafinàvem aixafinàveu aixafinés aixafinéssem aixafinésseu aixafinéssim aixafinéssiu aixafiní aixafín bal bal (1) occ sept val v
arrugar

aixambergat /a.ʃam.beɾˈɣat/ /aj.ʃam.berˈɣat/ /aj.ʃam.beɾˈɣat/ /ə.ʃəm.bərˈɡat/ adj masc
achambergado

aixamfranar /a.ʃaɱ.fɾaˈna/ /aj.ʃaɱ.fɾaˈna/ /aj.ʃaɱ.fɾaˈnaɾ/ /ə.ʃəɱ.fɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixamfran aixamfrana aixamfranada aixamfranades aixamfranam aixamfranant aixamfranar aixamfranaran aixamfranarem aixamfranaren aixamfranares aixamfranareu aixamfranaria aixamfranarien aixamfranaries aixamfranarà aixamfranaràs aixamfranaré aixamfranaríem aixamfranaríeu aixamfranassen aixamfranasses aixamfranassin aixamfranassis aixamfranat aixamfranats aixamfranau aixamfranava aixamfranaven aixamfranaves aixamfrane aixamfranem aixamfranen aixamfranes aixamfranessen aixamfranesses aixamfranessin aixamfranessis aixamfraneu aixamfrani aixamfranin aixamfranis aixamfrano aixamfranà aixamfranàrem aixamfranàreu aixamfranàs aixamfranàssem aixamfranàsseu aixamfranàssim aixamfranàssiu aixamfranàvem aixamfranàveu aixamfranés aixamfranéssem aixamfranésseu aixamfranéssim aixamfranéssiu aixamfraní bal bal (1) occ sept v
achaflanar

aixecament /a.ʃe.kaˈmen/ /aj.ʃe.kaˈmen/ /aj.ʃe.kaˈment/ /ə.ʃə.kəˈmen/ /ə.ʃə.kəˈment/ n masc
alzamiento

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixec aixeca aixecada aixecades aixecam aixecant aixecar aixecara aixecaran aixecarem aixecaren aixecares aixecareu aixecaria aixecarien aixecaries aixecarà aixecaràs aixecaré aixecaríem aixecaríeu aixecassen aixecasses aixecassin aixecassis aixecat aixecats aixecau aixecava aixecaven aixecaves aixeco aixecà aixecàrem aixecàreu aixecàs aixecàssem aixecàsseu aixecàssim aixecàssiu aixecàvem aixecàveu aixeque aixequem aixequen aixeques aixequessen aixequesses aixequessin aixequessis aixequeu aixequi aixequin aixequis aixequés aixequéssem aixequésseu aixequéssim aixequéssiu aixequí alg bal bal (1) occ sept val v
levantar
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixecar la camisa v
tomar el pelo

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
axila

aixerriar /a.ʃe.riˈa/ /aj.ʃe.riˈa/ /aj.ʃe.riˈaɾ/ /ə.ʃə.riˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixerria aixerriada aixerriades aixerriam aixerriant aixerriar aixerriara aixerriaran aixerriarem aixerriaren aixerriares aixerriareu aixerriaria aixerriarien aixerriaries aixerriarà aixerriaràs aixerriaré aixerriaríem aixerriaríeu aixerriassen aixerriasses aixerriassin aixerriassis aixerriat aixerriats aixerriau aixerriava aixerriaven aixerriaves aixerrie aixerriem aixerrien aixerries aixerriessen aixerriesses aixerriessin aixerriessis aixerrieu aixerrii aixerrio aixerrià aixerriàrem aixerriàreu aixerriàs aixerriàssem aixerriàsseu aixerriàssim aixerriàssiu aixerriàvem aixerriàveu aixerriés aixerriéssem aixerriésseu aixerriéssim aixerriéssiu aixerrií aixerriï aixerriïn aixerriïs bal bal (1) occ sept val v
majadear

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
grifo canilla
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixetes /ajˈʃɛ.tes/ /əˈʃə.təs/ /əˈʃɛ.təs/ n fem
grifería
Botiga o secció d'una ferreteria on venen aixetes i accessoris.

aixina /ajˈʃi.na/ /aˈʃi.na/ /əˈʃi.nə/ adv
así
Així, d'aquesta manera.

aixopluc /a.ʃoˈpɫuk/ /aj.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃuˈpɫuk/ n masc
cobijo

aixoplugar /a.ʃo.pɫuˈɣa/ /aj.ʃo.pɫuˈɣa/ /aj.ʃo.pɫuˈɣaɾ/ /ə.ʃo.pɫuˈɣa/ /ə.ʃu.pɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixoplug aixopluga aixoplugada aixoplugades aixoplugam aixoplugant aixoplugar aixoplugara aixoplugaran aixoplugarem aixoplugaren aixoplugares aixoplugareu aixoplugaria aixoplugarien aixoplugaries aixoplugarà aixoplugaràs aixoplugaré aixoplugaríem aixoplugaríeu aixoplugassen aixoplugasses aixoplugassin aixoplugassis aixoplugat aixoplugats aixoplugau aixoplugava aixoplugaven aixoplugaves aixoplugo aixoplugue aixopluguem aixopluguen aixoplugues aixopluguessen aixopluguesses aixopluguessin aixopluguessis aixoplugueu aixoplugui aixopluguin aixopluguis aixoplugués aixopluguéssem aixopluguésseu aixopluguéssim aixopluguéssiu aixopluguí aixoplugà aixoplugàrem aixoplugàreu aixoplugàs aixoplugàssem aixoplugàsseu aixoplugàssim aixoplugàssiu aixoplugàvem aixoplugàveu bal bal (1) occ sept val v
guarecer

aixovar /a.ʃuˈβaɾ/ /aj.ʃoˈvaɾ/ /aj.ʃoˈβa/ /ə.ʃoˈva/ /ə.ʃuˈva/ n masc
ajuar

aixovar domèstic n masc
ajuar doméstico

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
así
D’aquesta manera.
De la mateixa manera, en conseqüència.

així així adv
así así

així com conjunction
así como
Introducció d’una oposició.
I també, com també.

així i tot conjunction
aun así

així mateix /ajˌʃi /aˌʃi adv
asimismo

així que conjunction
así que

això /ajˈʃɔ/ /aˈʃɔ/ /əˈʃɔ/ pronoun
esto

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ Interjection
eso es lo de menos

ajaçar /a.d͡ʒaˈsa/ /a.d͡ʒaˈsaɾ/ /a.ʒaˈsa/ /ə.ʒəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajace ajacem ajacen ajaces ajacessen ajacesses ajacessin ajacessis ajaceu ajaci ajacin ajacis ajacés ajacéssem ajacésseu ajacéssim ajacéssiu ajací ajaç ajaça ajaçada ajaçades ajaçam ajaçant ajaçar ajaçara ajaçaran ajaçarem ajaçaren ajaçares ajaçareu ajaçaria ajaçarien ajaçaries ajaçarà ajaçaràs ajaçaré ajaçaríem ajaçaríeu ajaçassen ajaçasses ajaçassin ajaçassis ajaçat ajaçats ajaçau ajaçava ajaçaven ajaçaves ajaço ajaçà ajaçàrem ajaçàreu ajaçàs ajaçàssem ajaçàsseu ajaçàssim ajaçàssiu ajaçàvem ajaçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
ajustar
Posar, encaixar, adaptar el jaç.
encamarse
(pronominal) Ajaure’s en el jaç, per descansar o dormir.

ajeure /aˈd͡ʒɛw.ɾe/ /aˈʒɛw.ɾe/ /əˈʒɛw.ɾə/ ajaguda ajagudes ajagueren ajagueres ajaguessen ajaguesses ajaguessin ajaguessis ajagut ajaguts ajagué ajaguérem ajaguéreu ajagués ajaguéssem ajaguésseu ajaguéssim ajaguéssiu ajaguí ajaiem ajaient ajaieu ajauran ajaurem ajaureu ajauria ajaurien ajauries ajaurà ajauràs ajauré ajauríem ajauríeu ajec ajega ajeguem ajeguen ajegues ajegueu ajegui ajeguin ajeguis ajeia ajeien ajeies ajeim ajeis ajeu ajeuen ajeure ajeus ajèiem ajèieu bal v
tender
Abaixar fins a estendre en terra el que estava dret.
encamarse
Inclinar el blat per causa de la pluja.
echarse
(pronominal) Posar-se al llit.
pasar
(pronominal) Subjectar-se a la voluntat d'altri.
rendirse
ajeure's-hi, rendir-se al treball, càrrega, etc.

ajocar /a.d͡ʒoˈka/ /a.d͡ʒoˈkaɾ/ /a.ʒoˈka/ /ə.ʒoˈka/ /ə.ʒuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajoc ajoca ajocada ajocades ajocam ajocant ajocar ajocara ajocaran ajocarem ajocaren ajocares ajocareu ajocaria ajocarien ajocaries ajocarà ajocaràs ajocaré ajocaríem ajocaríeu ajocassen ajocasses ajocassin ajocassis ajocat ajocats ajocau ajocava ajocaven ajocaves ajoco ajocà ajocàrem ajocàreu ajocàs ajocàssem ajocàsseu ajocàssim ajocàssiu ajocàvem ajocàveu ajoque ajoquem ajoquen ajoques ajoquessen ajoquesses ajoquessin ajoquessis ajoqueu ajoqui ajoquin ajoquis ajoqués ajoquéssem ajoquésseu ajoquéssim ajoquéssiu ajoquí bal bal (1) occ sept val v
recogerse
(central) Posar l’aviram a jóc.

ajornalar /a.d͡ʒoɾ.naˈɫa/ /a.d͡ʒoɾ.naˈɫaɾ/ /a.ʒor.naˈɫa/ /ə.ʒoɾ.nəˈɫa/ /ə.ʒur.nəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajornal ajornala ajornalada ajornalades ajornalam ajornalant ajornalar ajornalara ajornalaran ajornalarem ajornalaren ajornalares ajornalareu ajornalaria ajornalarien ajornalaries ajornalarà ajornalaràs ajornalaré ajornalaríem ajornalaríeu ajornalassen ajornalasses ajornalassin ajornalassis ajornalat ajornalats ajornalau ajornalava ajornalaven ajornalaves ajornale ajornalem ajornalen ajornales ajornalessen ajornalesses ajornalessin ajornalessis ajornaleu ajornali ajornalin ajornalis ajornalo ajornalà ajornalàrem ajornalàreu ajornalàs ajornalàssem ajornalàsseu ajornalàssim ajornalàssiu ajornalàvem ajornalàveu ajornalés ajornaléssem ajornalésseu ajornaléssim ajornaléssiu ajornalí bal bal (1) occ sept val v
ajornalar

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajorn ajorna ajornada ajornades ajornam ajornant ajornar ajornara ajornaran ajornarem ajornaren ajornares ajornareu ajornaria ajornarien ajornaries ajornarà ajornaràs ajornaré ajornaríem ajornaríeu ajornassen ajornasses ajornassin ajornassis ajornat ajornats ajornau ajornava ajornaven ajornaves ajorne ajornem ajornen ajornes ajornessen ajornesses ajornessin ajornessis ajorneu ajorni ajornin ajornis ajorno ajornà ajornàrem ajornàreu ajornàs ajornàssem ajornàsseu ajornàssim ajornàssiu ajornàvem ajornàveu ajornés ajornéssem ajornésseu ajornéssim ajornéssiu ajorní alg bal bal (1) occ sept val v
aplazar
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
ayuda
Cosa que serveix per ajudar.
(medicina) Ènema, lavativa.
(basquetbol) Suport tàctic d'un o més jugadors a un company d'equip en situació de defensa.
ayuda socorro
(antigament) Socors, favor.

ajuda pedagògica n fem
ayuda pedagógica

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ adj
ayudante
Que ajuda.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
ayudante
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudant d'anotador n masc
ayudante de anotador

ajudantia /a.d͡ʒu.ðanˈti.a/ /a.ʒu.ðanˈti.a/ /ə.ʒu.ðənˈti.ə/ n fem
ayudantía

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajud ajuda ajudada ajudades ajudam ajudant ajudar ajudara ajudaran ajudarem ajudaren ajudares ajudareu ajudaria ajudarien ajudaries ajudarà ajudaràs ajudaré ajudaríem ajudaríeu ajudassen ajudasses ajudassin ajudassis ajudat ajudats ajudau ajudava ajudaven ajudaves ajude ajudem ajuden ajudes ajudessen ajudesses ajudessin ajudessis ajudeu ajudi ajudin ajudis ajudo ajudà ajudàrem ajudàreu ajudàs ajudàssem ajudàsseu ajudàssim ajudàssiu ajudàvem ajudàveu ajudés ajudéssem ajudésseu ajudéssim ajudéssiu ajudí alg bal bal (1) occ sept val v
ayudar

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
ayuntamiento
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajunt ajunta ajuntada ajuntades ajuntam ajuntant ajuntar ajuntara ajuntaran ajuntarem ajuntaren ajuntares ajuntareu ajuntaria ajuntarien ajuntaries ajuntarà ajuntaràs ajuntaré ajuntaríem ajuntaríeu ajuntassen ajuntasses ajuntassin ajuntassis ajuntat ajuntats ajuntau ajuntava ajuntaven ajuntaves ajunte ajuntem ajunten ajuntes ajuntessen ajuntesses ajuntessin ajuntessis ajunteu ajunti ajuntin ajuntis ajunto ajuntà ajuntàrem ajuntàreu ajuntàs ajuntàssem ajuntàsseu ajuntàssim ajuntàssiu ajuntàvem ajuntàveu ajuntés ajuntéssem ajuntésseu ajuntéssim ajuntéssiu ajuntí alg bal bal (1) occ sept val v
juntar
Unir unes coses amb altres.
juntar acoplar
En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.
juntarse
(pronominal) Acompanyar-se, anar amb algú.
(pronominal) amistançar-se

ajupir /a.d͡ʒuˈpiɾ/ /a.ʒuˈpi/ /ə.ʒuˈpi/ ajup ajupa ajupen ajupes ajupi ajupia ajupida ajupides ajupien ajupies ajupiguem ajupigueu ajupim ajupin ajupint ajupir ajupira ajupiran ajupirem ajupiren ajupires ajupireu ajupiria ajupirien ajupiries ajupirà ajupiràs ajupiré ajupiríem ajupiríeu ajupis ajupissen ajupisses ajupissin ajupissis ajupit ajupits ajupiu ajupo ajups ajupí ajupíem ajupíeu ajupírem ajupíreu ajupís ajupíssem ajupísseu ajupíssim ajupíssiu bal occ sept val v
agacharse
Inclinar molt el cos envers el terra.
(pronominal) Abaixar-se doblegant les cames.
(pronominal, rugbi) Doblegar, els jugadors de la primera línia, el tronc i els genolls en formar una melé ordenada per poder avançar o resistir l'empenta de l'equip adversari.

ajustadament /a.d͡ʒusˌta.ðaˈmen/ /a.d͡ʒusˌta.ðaˈment/ /a.ʒusˌta.ðaˈmen/ /ə.ʒusˌta.ðəˈmen/ /ə.ʒusˌta.ðəˈment/ adv
ajustadamente

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajust ajusta ajustada ajustades ajustam ajustant ajustar ajustara ajustaran ajustarem ajustaren ajustares ajustareu ajustaria ajustarien ajustaries ajustarà ajustaràs ajustaré ajustaríem ajustaríeu ajustassen ajustasses ajustassin ajustassis ajustat ajustats ajustau ajustava ajustaven ajustaves ajuste ajustem ajusten ajustes ajustessen ajustesses ajustessin ajustessis ajusteu ajusti ajustin ajustis ajusto ajustà ajustàrem ajustàreu ajustàs ajustàssem ajustàsseu ajustàssim ajustàssiu ajustàvem ajustàveu ajustés ajustéssem ajustésseu ajustéssim ajustéssiu ajustí alg bal bal (1) occ sept val v
ajustar
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
Arreglar alguna cosa a allò que és just.
Concertar, capitular, concordar alguna cosa com el casament, la pau, les diferències o els plets.
Convenir en el preu d'alguna cosa.
entornar
Tancar la porta o finestra però sense girar la clau o posar els baldons.

ajustat /a.d͡ʒusˈtat/ /a.ʒusˈtat/ /ə.ʒusˈtat/ adj masc
ajustado

ajusticiar /a.d͡ʒus.ti.siˈa/ /a.d͡ʒus.ti.siˈaɾ/ /a.ʒus.ti.siˈa/ /ə.ʒus.ti.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajusticia ajusticiada ajusticiades ajusticiam ajusticiant ajusticiar ajusticiara ajusticiaran ajusticiarem ajusticiaren ajusticiares ajusticiareu ajusticiaria ajusticiarien ajusticiaries ajusticiarà ajusticiaràs ajusticiaré ajusticiaríem ajusticiaríeu ajusticiassen ajusticiasses ajusticiassin ajusticiassis ajusticiat ajusticiats ajusticiau ajusticiava ajusticiaven ajusticiaves ajusticie ajusticiem ajusticien ajusticies ajusticiessen ajusticiesses ajusticiessin ajusticiessis ajusticieu ajusticii ajusticio ajusticià ajusticiàrem ajusticiàreu ajusticiàs ajusticiàssem ajusticiàsseu ajusticiàssim ajusticiàssiu ajusticiàvem ajusticiàveu ajusticiés ajusticiéssem ajusticiésseu ajusticiéssim ajusticiéssiu ajusticií ajusticiï ajusticiïn ajusticiïs bal bal (1) occ sept val v
ajusticiar

al /aɫ/ contraction
al
Contracció entre la preposició a i l'article el.

al cap de preposition
al cabo de

al capdavall /aɫˌkab.daˈvaʎ/ /aɫˌkab.daˈβaʎ/ /əɫˌkab.dəˈvaʎ/ /əɫˌkab.dəˈβaʎ/ adv
abajo
A la part inferior, la més baixa.
al fin y al cabo
Finalment, després de superats tots els obstacles i temences.

al capdavant /aɫˌkab.daˈvant/ /aɫˌkab.daˈβan/ /əɫˌkab.dəˈvan/ /əɫˌkab.dəˈvant/ /əɫˌkab.dəˈβan/ adv
en cabeza

al dente /aɫˈden.te/ /aɫˈdɛn.te/ adv
al dente

al detall /aɫ.deˈtaʎ/ /əɫ.dəˈtaʎ/ adv
al por menor

al primer foscant adv
al anochecer

al primer toc adv
al primer toque

al voltant adv
alrededor

al-Àndalus pn
al-Ándalus

ala /ˈa.ɫa/ n fem
ala
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

ala /ˈa.ɫa/ n neut
ala
(basquetbol, hoquei sobre gel) Jugador que en la fase d'atac se situa en una zona lateral de la pista de joc.

ala dreta n fem
ala derecha

ala esquerra n fem
ala izquierda

ala filosa n fem
filamento

ala obert n masc
ala abierto

ala tancat n masc
ala cerrado

alabama /a.ɫaˈba.ma/ /ə.ɫəˈβa.mə/ n masc
alabama

alabardada /a.ɫa.baɾˈða.ða/ /ə.ɫə.βərˈda.ðə/ n fem
alabardazo

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
alabastro
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.
Tipus de vas grec d’origen egipci de forma afusada.

alabatre /ˌa.ɫaˈba.tɾe/ /ˌa.ɫəˈβa.tɾə/ alabat alabata alabatem alabaten alabatent alabatera alabateren alabateres alabates alabatessen alabatesses alabatessin alabatessis alabateu alabati alabatia alabatien alabaties alabatin alabatis alabato alabatran alabatre alabatrem alabatreu alabatria alabatrien alabatries alabatrà alabatràs alabatré alabatríem alabatríeu alabats alabatuda alabatudes alabatut alabatuts alabaté alabatérem alabatéreu alabatés alabatéssem alabatésseu alabatéssim alabatéssiu alabatí alabatíem alabatíeu bal occ sept val v
aletear

alabesa /a.ɫaˈβe.za/ /ə.ɫəˈβɛ.zə/ adj fem
alavesa

alabeses /a.ɫaˈβe.zes/ /ə.ɫəˈβɛ.zəs/ adj fem
alavesas

alabesos /a.ɫaˈβe.zos/ /ə.ɫəˈβɛ.zus/ adj masc
alaveses

alabès /a.ɫaˈbes/ /ə.ɫəˈbəs/ /ə.ɫəˈbɛs/ /ə.ɫəˈβɛs/ adj masc
alavés
Relatiu a Àlaba.

alabès /a.ɫaˈbes/ /ə.ɫəˈbəs/ /ə.ɫəˈbɛs/ /ə.ɫəˈβɛs/ n masc
alavés
Natural d'Àlaba.

alacantí /ə.ɫə.kənˈti/ adj masc
alicantino
Originari, pertanyent o relatiu a Alacant (l'Alacantí).

alacantí /ə.ɫə.kənˈti/ n masc
alicantino
Natural d'Alacant (l'Alacantí).

alacritat /a.ɫa.kɾiˈtat/ /ə.ɫə.kɾiˈtat/ n fem
alacridad

alaiorenc /a.ɫa.joˈɾeŋ/ /a.ɫa.joˈɾeŋk/ /ə.ɫə.joˈɾəŋk/ /ə.ɫə.juˈɾɛŋ/ /ə.ɫə.juˈɾɛŋk/ adj masc
alayorense
Relatiu o pertanyent a Alaior.

alaiorenc /a.ɫa.joˈɾeŋ/ /a.ɫa.joˈɾeŋk/ /ə.ɫə.joˈɾəŋk/ /ə.ɫə.juˈɾɛŋ/ /ə.ɫə.juˈɾɛŋk/ n masc
alayorense
Persona que habita o és originària de Alaior.

alambinar /a.ɫam.biˈna/ /a.ɫam.biˈnaɾ/ /ə.ɫəm.biˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alambina alambinada alambinades alambinam alambinant alambinar alambinara alambinaran alambinarem alambinaren alambinares alambinareu alambinaria alambinarien alambinaries alambinarà alambinaràs alambinaré alambinaríem alambinaríeu alambinassen alambinasses alambinassin alambinassis alambinat alambinats alambinau alambinava alambinaven alambinaves alambine alambinem alambinen alambines alambinessen alambinesses alambinessin alambinessis alambineu alambini alambinin alambinis alambino alambinà alambinàrem alambinàreu alambinàs alambinàssem alambinàsseu alambinàssim alambinàssiu alambinàvem alambinàveu alambinés alambinéssem alambinésseu alambinéssim alambinéssiu alambiní alambín bal bal (1) occ sept val v
alambicar
Destil·lar els licors amb l'alambí.
Examinar atentament alguna cosa, com paraula, escrit o acció, fins apurar el seu vertader sentit, mèrit o utilitat.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
alambique

alamànic /a.ɫaˈma.nik/ /ə.ɫəˈma.nik/ n masc
alemánico

alaquaser /a.ɫa.kwaˈze/ /a.ɫa.kwaˈzeɾ/ /ə.ɫə.kwəˈze/ adj masc
alacuasense
Originari, pertanyent o relatiu a Alaquàs (l'Horta).

alaquaser /a.ɫa.kwaˈze/ /a.ɫa.kwaˈzeɾ/ /ə.ɫə.kwəˈze/ n masc
alacuasense
Natural d'Alaquàs (l'Horta).

alar /aˈɫa/ /aˈɫaɾ/ /əˈɫa/ /əˈɫar/ adj
alar
Relacionat amb les ales.

alarb /aˈɫaɾp/ /əˈɫarp/ n masc
alarbe

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
alarma
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmant /a.ɫarˈman/ /a.ɫaɾˈman/ /a.ɫaɾˈmant/ /ə.ɫərˈman/ /ə.ɫəɾˈmant/ adj
alarmante

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alarm alarma alarmada alarmades alarmam alarmant alarmar alarmara alarmaran alarmarem alarmaren alarmares alarmareu alarmaria alarmarien alarmaries alarmarà alarmaràs alarmaré alarmaríem alarmaríeu alarmassen alarmasses alarmassin alarmassis alarmat alarmats alarmau alarmava alarmaven alarmaves alarme alarmem alarmen alarmes alarmessen alarmesses alarmessin alarmessis alarmeu alarmi alarmin alarmis alarmo alarmà alarmàrem alarmàreu alarmàs alarmàssem alarmàsseu alarmàssim alarmàssiu alarmàvem alarmàveu alarmés alarméssem alarmésseu alarméssim alarméssiu alarmí alg bal bal (1) occ sept val v
alarmar

alat /aˈɫat/ /əˈɫat/ alada adj masc
alado

alatxa /aˈɫa.t͡ʃa/ /əˈɫa.t͡ʃə/ n fem
alacha

alatzà /a.ɫaˈd͡za/ /ə.ɫəˈd͡za/ adj masc
alazán

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
alba
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.
Vestidura de tela blanca que sacerdots, diaques i subdiaques es posen sobre el seu propi hàbit i l'amit per a celebrar el sant ofici de la missa i altres oficis divins.
amanecer álamo alborear
Arbre d'uns vint a vint-i-cinc peus d'alçada, d'escorça blanquinosa i fulles de color verd clar. Creix en poc temps i la seva fusta, què és blanca i lleugera, triga molt a podrir-se dins de l'aigua (Populus alba).

albaceteny /aɫ.ba.seˈteɲ/ /əɫ.bə.səˈtəɲ/ /əɫ.bə.səˈtɛɲ/ /əɫ.βə.səˈtɛɲ/ adj masc
albaceteño

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
amanecer

albaidí /aɫ.bajˈði/ adj masc
albaidense
Originari, pertanyent o relatiu a Albaida (la Vall d'Albaida).

albaidí /aɫ.bajˈði/ n masc
albaidense
Natural d'Albaida (la Vall d'Albaida).

albalatenc /aɫ.ba.ɫaˈteŋk/ /aɫ.βa.ɫaˈteŋ/ /əɫ.bə.ɫəˈtəŋk/ /əɫ.bə.ɫəˈtɛŋk/ adj masc
albalatero
Originari, pertanyent o relatiu a Albalat de la Ribera (la Ribera Baixa).
albalatano
Originari, pertanyent o relatiu a Albalat dels Tarongers (el Camp de Morvedre).

albalatenc /aɫ.ba.ɫaˈteŋk/ /aɫ.βa.ɫaˈteŋ/ /əɫ.bə.ɫəˈtəŋk/ /əɫ.bə.ɫəˈtɛŋk/ n masc
albalatero
Natural d'Albalat de la Ribera (la Ribera Baixa).
albalatano
Natural d'Albalat dels Tarongers (el Camp de Morvedre).

albalatà /aɫ.ba.ɫaˈta/ adj masc
albalatense
Originari, pertanyent o relatiu a Albalat dels Sorells (l'Horta).
albalatano
Originari, pertanyent o relatiu a Albalat dels Tarongers (el Camp de Morvedre).

albalatà /aɫ.ba.ɫaˈta/ n masc
albalatense
Natural d'Albalat dels Sorells (l'Horta).
albalatano
Natural d'Albalat dels Tarongers (el Camp de Morvedre).

albalenc /aɫ.baˈɫeŋk/ /aɫ.βaˈɫeŋ/ /əɫ.bəˈɫəŋk/ /əɫ.bəˈɫɛŋk/ adj masc
albalense
Originari, pertanyent o relatiu a Albal (l'Horta).

albalenc /aɫ.baˈɫeŋk/ /aɫ.βaˈɫeŋ/ /əɫ.bəˈɫəŋk/ /əɫ.bəˈɫɛŋk/ n masc
albalense
Natural d'Albal (l'Horta).

albaler /aɫ.baˈɫeɾ/ /aɫ.βaˈɫe/ /əɫ.βəˈɫe/ adj masc
albalense
Originari, pertanyent o relatiu a Albal (l'Horta).

albaler /aɫ.baˈɫeɾ/ /aɫ.βaˈɫe/ /əɫ.βəˈɫe/ n masc
albalense
Natural d'Albal (l'Horta).

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ adj masc
albanés
Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
albanés
Natural d'Albània.
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarda /aɫˈbaɾ.ða/ /əɫˈβar.də/ n fem
albarda
Guarniment principal de les bèsties de càrrega.

albardanejar /aɫ.baɾ.ða.neˈd͡ʒaɾ/ /aɫ.βar.ða.neˈʒa/ /aɫ.βaɾ.ða.neˈd͡ʒa/ /əɫ.bər.ðə.nəˈʒa/ /əɫ.bəɾ.ðə.nəˈd͡ʒa/ /əɫ.βər.də.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. albardanege albardanegem albardanegen albardaneges albardanegessen albardanegesses albardanegessin albardanegessis albardanegeu albardanegi albardanegin albardanegis albardanegés albardanegéssem albardanegésseu albardanegéssim albardanegéssiu albardanegí albardaneig albardaneja albardanejada albardanejades albardanejam albardanejant albardanejar albardanejara albardanejaran albardanejarem albardanejaren albardanejares albardanejareu albardanejaria albardanejarien albardanejaries albardanejarà albardanejaràs albardanejaré albardanejaríem albardanejaríeu albardanejassen albardanejasses albardanejassin albardanejassis albardanejat albardanejats albardanejau albardanejava albardanejaven albardanejaves albardanejo albardanejà albardanejàrem albardanejàreu albardanejàs albardanejàssem albardanejàsseu albardanejàssim albardanejàssiu albardanejàvem albardanejàveu bal bal (1) occ sept val v
albardanear

albardaneria /aɫ.baɾ.ða.neˈɾi.a/ /əɫ.βər.də.nəˈɾi.ə/ n fem
albardanería

albardar /aɫ.baɾˈðaɾ/ /aɫ.βarˈða/ /aɫ.βaɾˈða/ /əɫ.βərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. albarda albardada albardades albardant albardar albardara albardaran albardarem albardaren albardares albardareu albardaria albardarien albardaries albardarà albardaràs albardaré albardaríem albardaríeu albardassen albardasses albardat albardats albardava albardaven albardaves albarde albardem albarden albardes albardessen albardesses albardessin albardessis albardeu albardi albardin albardis albardo albardà albardàrem albardàreu albardàssem albardàsseu albardàvem albardàveu albardés albardéssem albardésseu albardéssim albardéssiu albardí occ val val (1) v
enalbardar
(valencià, tortosí) Posar l'albarda a l'animal.
engaitar
(central) Enganyar, engalipar.

albardà /aɫ.baɾˈða/ /əɫ.βərˈda/ n masc
albardán
Bufó, truà.
gorrista
(antic) Que viu de gorra.
comediante
(antic) Comediant.

albarinyo /aɫ.baˈɾi.ɲo/ /əɫ.bəˈɾi.ɲo/ /əɫ.bəˈɾi.ɲu/ /əɫ.βəˈɾi.ɲu/ n masc
albariño

albarà /aɫ.baˈɾa/ /əɫ.βəˈɾa/ n masc
albarán

albaterà /aɫ.ba.teˈɾa/ adj masc
albaterense
Originari, pertanyent o relatiu a Albatera (el Baix Segura).

albaterà /aɫ.ba.teˈɾa/ n masc
albaterense
Natural d'Albatera (el Baix Segura).

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatros

albelló /aɫ.beˈʎo/ /əɫ.βəˈʎo/ n masc
albañal
Conducte de sortida d’aigües brutes.

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
albaricoque damasco chabacano

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ n masc
albaricoquero

albereda /aɫ.beˈɾe.ða/ /əɫ.bəˈɾə.ðə/ /əɫ.bəˈɾɛ.ðə/ /əɫ.βəˈɾɛ.ðə/ n fem
alameda

alberg /aɫˈbɛɾk/ /əɫˈβɛrk/ n masc
albergue

alberg de joventut n masc
albergue juvenil

albergar /aɫ.beɾˈɣaɾ/ /aɫ.βerˈɣa/ /aɫ.βeɾˈɣa/ /əɫ.βərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alberg alberga albergada albergades albergam albergant albergar albergara albergaran albergarem albergaren albergares albergareu albergaria albergarien albergaries albergarà albergaràs albergaré albergaríem albergaríeu albergassen albergasses albergassin albergassis albergat albergats albergau albergava albergaven albergaves albergo albergue alberguem alberguen albergues alberguessen alberguesses alberguessin alberguessis albergueu albergui alberguin alberguis albergués alberguéssem alberguésseu alberguéssim alberguéssiu alberguí albergà albergàrem albergàreu albergàs albergàssem albergàsseu albergàssim albergàssiu albergàvem albergàveu alg bal bal (1) occ sept val v
albergar

alberge /aɫˈβɛɾ.d͡ʒe/ /əɫˈβɛr.ʒə/ n masc
albérchigo

alberguer /aɫ.beɾˈɣeɾ/ /aɫ.βerˈɣe/ /əɫ.βərˈɡe/ n masc
posadero

albergueria /aɫ.beɾ.ɣeˈɾi.a/ /əɫ.βər.ɡəˈɾi.ə/ n fem
alberguería

alberguista /aɫ.beɾˈɣis.ta/ /aɫ.beɾˈɣis.te/ /əɫ.βərˈɡis.tə/ n neut
alberguista

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
berenjena

alberiquer /aɫ.be.ɾiˈkeɾ/ /aɫ.βe.ɾiˈke/ /əɫ.βə.ɾiˈke/ adj masc
alberiquense
Originari, pertanyent o relatiu a Alberic (la Ribera Alta).

alberiquer /aɫ.be.ɾiˈkeɾ/ /aɫ.βe.ɾiˈke/ /əɫ.βə.ɾiˈke/ n masc
alberiquense
Natural d'Alberic (la Ribera Alta).

albicació /aɫ.bi.ka.siˈo/ /əɫ.βi.kə.siˈo/ n fem
albicación

albigès /aɫ.biˈd͡ʒes/ /aɫ.βiˈʒes/ /əɫ.biˈʒəs/ /əɫ.biˈʒɛs/ /əɫ.βiˈʒɛs/ adj masc
albigense
Relatiu o pertanyent a Albi (Llenguadoc).

albigès /aɫ.biˈd͡ʒes/ /aɫ.βiˈʒes/ /əɫ.biˈʒəs/ /əɫ.biˈʒɛs/ /əɫ.βiˈʒɛs/ n masc
albigense
Persona que habita o és originària d'Albi (Llenguadoc).

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albinismo

albir /aɫˈbiɾ/ /əɫˈβir/ n masc
albedrío

albirar /aɫ.biˈɾaɾ/ /aɫ.βiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. albir albira albirada albirades albiram albirant albirar albirara albiraran albirarem albiraren albirares albirareu albiraria albirarien albiraries albirarà albiraràs albiraré albiraríem albiraríeu albirassen albirasses albirassin albirassis albirat albirats albirau albirava albiraven albiraves albire albirem albiren albires albiressen albiresses albiressin albiressis albireu albiri albirin albiris albiro albirà albiràrem albiràreu albiràs albiràssem albiràsseu albiràssim albiràssiu albiràvem albiràveu albirés albiréssem albirésseu albiréssim albiréssiu albirí bal bal (1) occ sept val v
conjecturar
Imaginar una cosa com és.
vislumbrar
Veure confusament alguna cosa perquè està molt lluny.

albocassí /aɫ.bo.kaˈsi/ /əɫ.bo.kəˈsi/ /əɫ.bu.kəˈsi/ /əɫ.βu.kəˈsi/ adj masc
albocacense
Originari, pertanyent o relatiu a Albocàsser (l'Alt Maestrat).

albocassí /aɫ.bo.kaˈsi/ /əɫ.bo.kəˈsi/ /əɫ.bu.kəˈsi/ /əɫ.βu.kəˈsi/ n masc
albocacense
Natural d'Albocàsser (l'Alt Maestrat).

albor /aɫˈboɾ/ /aɫˈβo/ /əɫˈβo/ n masc
albur
Peix blanquinós del gènere Alburnus.
albor
Primera claror de l’alba.

alborager /aɫ.bo.ɾaˈd͡ʒeɾ/ /aɫ.βo.ɾaˈʒe/ /əɫ.bo.ɾəˈʒe/ /əɫ.bu.ɾəˈʒe/ /əɫ.βu.ɾəˈʒe/ adj masc
alborachero
Originari, pertanyent o relatiu a Alboraig (la Foia de Bunyol).

alborager /aɫ.bo.ɾaˈd͡ʒeɾ/ /aɫ.βo.ɾaˈʒe/ /əɫ.bo.ɾəˈʒe/ /əɫ.bu.ɾəˈʒe/ /əɫ.βu.ɾəˈʒe/ n masc
alborachero
Natural d'Alboraig (la Foia de Bunyol).

alboraier /aɫ.bo.ɾaˈjeɾ/ /aɫ.βo.ɾaˈje/ /əɫ.bo.ɾəˈje/ /əɫ.bu.ɾəˈje/ /əɫ.βu.ɾəˈje/ adj masc
alborayense
Originari, pertanyent o relatiu a Alboraia (l'Horta).

alboraier /aɫ.bo.ɾaˈjeɾ/ /aɫ.βo.ɾaˈje/ /əɫ.bo.ɾəˈje/ /əɫ.bu.ɾəˈje/ /əɫ.βu.ɾəˈje/ n masc
alborayense
Natural d'Alboraia (l'Horta).

albufera /aɫ.buˈfe.ɾa/ /əɫ.βuˈfe.ɾə/ n fem
albufera

albugínia /aɫ.βuˈd͡ʒi.ni.a/ /əɫ.βuˈʒi.ni.ə/ n fem
albugínea

albuixequer /aɫ.buj.ʃeˈkeɾ/ /aɫ.βu.ʃeˈkeɾ/ /aɫ.βuj.ʃeˈke/ /əɫ.βu.ʃəˈke/ adj masc
albuixequino
Originari, pertanyent o relatiu a Albuixec (l'Horta).

albuixequer /aɫ.buj.ʃeˈkeɾ/ /aɫ.βu.ʃeˈkeɾ/ /aɫ.βuj.ʃeˈke/ /əɫ.βu.ʃəˈke/ n masc
albuixequino
Natural d'Albuixec (l'Horta).

albuminúria /aɫ.bu.miˈnu.ɾi.a/ /əɫ.βu.miˈnu.ɾi.ə/ n masc
albuminuria

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
alburno

albíxeres n fem
albricias

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albúmina

alcaduf /aɫ.kaˈðuf/ /əɫ.kəˈðuf/ n masc
arcaduz

alcadufar /aɫ.ka.ðuˈfa/ /aɫ.ka.ðuˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alcaduf alcadufa alcadufada alcadufades alcadufam alcadufant alcadufar alcadufara alcadufaran alcadufarem alcadufaren alcadufares alcadufareu alcadufaria alcadufarien alcadufaries alcadufarà alcadufaràs alcadufaré alcadufaríem alcadufaríeu alcadufassen alcadufasses alcadufassin alcadufassis alcadufat alcadufats alcadufau alcadufava alcadufaven alcadufaves alcadufe alcadufem alcadufen alcadufes alcadufessen alcadufesses alcadufessin alcadufessis alcadufeu alcadufi alcadufin alcadufis alcadufo alcadufà alcadufàrem alcadufàreu alcadufàs alcadufàssem alcadufàsseu alcadufàssim alcadufàssiu alcadufàvem alcadufàveu alcadufés alcaduféssem alcadufésseu alcaduféssim alcaduféssiu alcadufí bal bal (1) occ sept val v
arcaduzar

alcalalí /aɫ.ka.ɫaˈɫi/ adj masc
alcalalino
Originari, pertanyent o relatiu a Alcalalí (la Marina Alta).

alcalalí /aɫ.ka.ɫaˈɫi/ n masc
alcalalino
Natural d'Alcalalí (la Marina Alta).

alcalaner /aɫ.ka.ɫaˈne/ /aɫ.ka.ɫaˈneɾ/ /əɫ.kə.ɫəˈne/ adj masc
alcalanero
Originari, pertanyent o relatiu a la Vall d'Alcalà (la Marina Alta).

alcalaner /aɫ.ka.ɫaˈne/ /aɫ.ka.ɫaˈneɾ/ /əɫ.kə.ɫəˈne/ n masc
alcalanero
Natural de la Vall d'Alcalà (la Marina Alta).

alcaldable /aɫ.kaɫˈda.bɫe/ /aɫ.kaɫˈda.βɫe/ /aɫ.kaɫˈdab.bɫe/ /əɫ.kəɫˈda.βɫə/ /əɫ.kəɫˈdab.bɫə/ adj
alcaldable

alcalde /arˈkaɫ.de/ /aɫˈkaɫ.de/ /ərˈkaɫ.də/ /əɫˈkaɫ.də/ n neut
alcalde

alcaldia /aɫ.kaɫˈdi.a/ n fem
alcaldía

alcalinitzar /aɫ.ka.ɫi.niˈd͡za/ /aɫ.ka.ɫi.niˈza/ /aɫ.ka.ɫi.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alcalinitz alcalinitza alcalinitzada alcalinitzades alcalinitzam alcalinitzant alcalinitzar alcalinitzara alcalinitzaran alcalinitzarem alcalinitzaren alcalinitzares alcalinitzareu alcalinitzaria alcalinitzarien alcalinitzaries alcalinitzarà alcalinitzaràs alcalinitzaré alcalinitzaríem alcalinitzaríeu alcalinitzassen alcalinitzasses alcalinitzassin alcalinitzassis alcalinitzat alcalinitzats alcalinitzau alcalinitzava alcalinitzaven alcalinitzaves alcalinitze alcalinitzem alcalinitzen alcalinitzes alcalinitzessen alcalinitzesses alcalinitzessin alcalinitzessis alcalinitzeu alcalinitzi alcalinitzin alcalinitzis alcalinitzo alcalinitzà alcalinitzàrem alcalinitzàreu alcalinitzàs alcalinitzàssem alcalinitzàsseu alcalinitzàssim alcalinitzàssiu alcalinitzàvem alcalinitzàveu alcalinitzés alcalinitzéssem alcalinitzésseu alcalinitzéssim alcalinitzéssiu alcalinitzí bal bal (1) occ sept val v
alcalinizar

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alcaloide

alcalosi /aɫ.kaˈɫɔ.zi/ /əɫ.kəˈɫɔ.zi/ n fem
alcalosis

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
alcalino

alcanterí /aɫ.kan.teˈɾi/ /əɫ.kən.təˈɾi/ adj masc
alcantarero
Originari, pertanyent o relatiu a Alcàntera de Xúquer (la Ribera Alta).

alcanterí /aɫ.kan.teˈɾi/ /əɫ.kən.təˈɾi/ n masc
alcantarero
Natural d'Alcàntera de Xúquer (la Ribera Alta).

alcasser /aɫ.kaˈse/ /aɫ.kaˈseɾ/ /əɫ.kəˈse/ adj masc
alcacero
Originari, pertanyent o relatiu a Alcàsser (l'Horta).

alcasser /aɫ.kaˈse/ /aɫ.kaˈseɾ/ /əɫ.kəˈse/ n masc
alcacero
Natural d'Alcàsser (l'Horta).

alcavot /aɫ.kaˈvɔt/ /aɫ.kaˈβɔt/ /əɫ.kəˈvɔt/ /əɫ.kəˈβɔt/ n masc
alcahuete

alcavotejar /aɫ.ka.vo.teˈd͡ʒaɾ/ /aɫ.ka.βo.teˈd͡ʒa/ /aɫ.ka.βo.teˈʒa/ /əɫ.kə.vo.təˈd͡ʒa/ /əɫ.kə.vu.təˈʒa/ /əɫ.kə.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alcavotege alcavotegem alcavotegen alcavoteges alcavotegessen alcavotegesses alcavotegessin alcavotegessis alcavotegeu alcavotegi alcavotegin alcavotegis alcavotegés alcavotegéssem alcavotegésseu alcavotegéssim alcavotegéssiu alcavotegí alcavoteig alcavoteja alcavotejada alcavotejades alcavotejam alcavotejant alcavotejar alcavotejara alcavotejaran alcavotejarem alcavotejaren alcavotejares alcavotejareu alcavotejaria alcavotejarien alcavotejaries alcavotejarà alcavotejaràs alcavotejaré alcavotejaríem alcavotejaríeu alcavotejassen alcavotejasses alcavotejassin alcavotejassis alcavotejat alcavotejats alcavotejau alcavotejava alcavotejaven alcavotejaves alcavotejo alcavotejà alcavotejàrem alcavotejàreu alcavotejàs alcavotejàssem alcavotejàsseu alcavotejàssim alcavotejàssiu alcavotejàvem alcavotejàveu bal bal (1) occ sept val v
alcahuetear

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ n masc
martín pescador

alcofoll /aɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.kuˈfoʎ/ n masc
alcohol

alcofollar /aɫ.ko.foˈʎa/ /aɫ.ko.foˈʎaɾ/ /əɫ.ko.foˈʎa/ /əɫ.ku.fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alcofoll alcofolla alcofollada alcofollades alcofollam alcofollant alcofollar alcofollara alcofollaran alcofollarem alcofollaren alcofollares alcofollareu alcofollaria alcofollarien alcofollaries alcofollarà alcofollaràs alcofollaré alcofollaríem alcofollaríeu alcofollassen alcofollasses alcofollassin alcofollassis alcofollat alcofollats alcofollau alcofollava alcofollaven alcofollaves alcofolle alcofollem alcofollen alcofolles alcofollessen alcofollesses alcofollessin alcofollessis alcofolleu alcofolli alcofollin alcofollis alcofollo alcofollà alcofollàrem alcofollàreu alcofollàs alcofollàssem alcofollàsseu alcofollàssim alcofollàssiu alcofollàvem alcofollàveu alcofollés alcofolléssem alcofollésseu alcofolléssim alcofolléssiu alcofollí bal bal (1) occ sept val v
alcoholar

alcofollera /aɫ.ko.foˈʎe.ɾa/ /əɫ.ko.foˈʎe.ɾə/ /əɫ.ku.fuˈʎe.ɾə/ n fem
alcoholera

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alcohol

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ n masc
alcoholismo

alcoholitzar /aɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /aɫ.ko.o.ɫiˈza/ /aɫ.ko.o.ɫiˈzaɾ/ /əɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /əɫ.ku.u.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alcoholitz alcoholitza alcoholitzada alcoholitzades alcoholitzam alcoholitzant alcoholitzar alcoholitzara alcoholitzaran alcoholitzarem alcoholitzaren alcoholitzares alcoholitzareu alcoholitzaria alcoholitzarien alcoholitzaries alcoholitzarà alcoholitzaràs alcoholitzaré alcoholitzaríem alcoholitzaríeu alcoholitzassen alcoholitzasses alcoholitzassin alcoholitzassis alcoholitzat alcoholitzats alcoholitzau alcoholitzava alcoholitzaven alcoholitzaves alcoholitze alcoholitzem alcoholitzen alcoholitzes alcoholitzessen alcoholitzesses alcoholitzessin alcoholitzessis alcoholitzeu alcoholitzi alcoholitzin alcoholitzis alcoholitzo alcoholitzà alcoholitzàrem alcoholitzàreu alcoholitzàs alcoholitzàssem alcoholitzàsseu alcoholitzàssim alcoholitzàssiu alcoholitzàvem alcoholitzàveu alcoholitzés alcoholitzéssem alcoholitzésseu alcoholitzéssim alcoholitzéssiu alcoholitzí alg bal bal (1) occ sept val v
alcoholizar

alcoholèmia /aɫ.ko.oˈɫɛ.mi.a/ /əɫ.ko.oˈɫɛ.mi.ə/ /əɫ.ku.uˈɫɛ.mi.ə/ n fem
alcoholemia

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alcohólico
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
alcohólico
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

alcoià /aɫ.koˈja/ /əɫ.koˈja/ /əɫ.kuˈja/ adj masc
alcoyano

alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ n masc
corán

alcova /aɫˈkɔ.va/ /aɫˈkɔ.βa/ /aɫˈkɔ.βɔ/ /əɫˈkɔ.və/ /əɫˈkɔ.βə/ n fem
alcoba

alcàsser /aɫˈka.seɾ/ /əɫˈka.sər/ n masc
alcázar
(històric) Palau fortificat de l’Àndalus.

aldarull /aɫ.daˈɾuʎ/ /əɫ.dəˈɾuʎ/ n masc
alboroto

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
aldehído

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ aleatòria adj masc
aleatorio

aleatorietat /a.ɫe.a.to.ɾi.eˈtat/ /ə.ɫe.ə.to.ɾi.əˈtat/ /ə.ɫe.ə.tu.ɾi.əˈtat/ n fem
aleatoriedad

aleatòriament /a.ɫe.aˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /a.ɫe.aˌtɔ.ɾi.aˈment/ /ə.ɫe.əˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /ə.ɫe.əˌtɔ.ɾi.əˈment/ adv
aleatorio

alegrar /a.ɫeˈɣɾa/ /a.ɫeˈɣɾaɾ/ /ə.ɫəˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alegr alegra alegrada alegrades alegram alegrant alegrar alegrara alegraran alegrarem alegraren alegrares alegrareu alegraria alegrarien alegraries alegrarà alegraràs alegraré alegraríem alegraríeu alegrassen alegrasses alegrassin alegrassis alegrat alegrats alegrau alegrava alegraven alegraves alegre alegrem alegren alegres alegressen alegresses alegressin alegressis alegreu alegri alegrin alegris alegro alegrà alegràrem alegràreu alegràs alegràssem alegràsseu alegràssim alegràssiu alegràvem alegràveu alegrés alegréssem alegrésseu alegréssim alegréssiu alegrí alg bal bal (1) occ sept val v
alegrar
Causar alegria.
alegrarse
(pronominal) Rebre o sentir alegria.
gozar
(pronominal) Gaudir d'alguna cosa.

alegre /aˈɫe.ɣɾe/ /əˈɫe.ɣɾə/ adj
alegre
Que expressa joia pel fet d'estar viu.
Que causen alegria per la seva vista, agradable
colors vius i agradables a la vista
faust, feliç, favorable

alegrement /aˌɫe.ɣɾeˈmen/ /aˌɫe.ɣɾeˈment/ /əˌɫe.ɣɾəˈmen/ /əˌɫe.ɣɾəˈment/ adv
alegremente

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
alegría
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.
Sèsam.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
alemán
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
alemán
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
lezna

alenada /a.ɫeˈna.ða/ /ə.ɫəˈna.ðə/ n fem
vaharada
Expiració forta d’alè.

alenar /a.ɫeˈna/ /a.ɫeˈnaɾ/ /ə.ɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alena alenada alenades alenam alenant alenar alenara alenaran alenarem alenaren alenares alenareu alenaria alenarien alenaries alenarà alenaràs alenaré alenaríem alenaríeu alenassen alenasses alenassin alenassis alenat alenats alenau alenava alenaven alenaves alene alenem alenen alenes alenessen alenesses alenessin alenessis aleneu aleni alenin alenis aleno alenà alenàrem alenàreu alenàs alenàssem alenàsseu alenàssim alenàssiu alenàvem alenàveu alenés alenéssem alenésseu alenéssim alenéssiu alení alg alèn bal bal (1) occ sept val v
alentar

alentir /a.ɫenˈti/ /a.ɫenˈtiɾ/ /ə.ɫənˈti/ alenteix alenteixen alenteixes alenteixi alenteixin alenteixis alenteixo alentesc alentesqui alentesquin alentesquis alentia alentida alentides alentien alenties alentiguem alentigueu alentim alentint alentir alentira alentiran alentirem alentiren alentires alentireu alentiria alentirien alentiries alentirà alentiràs alentiré alentiríem alentiríeu alentisc alentisca alentisquen alentisques alentissen alentisses alentissin alentissis alentit alentits alentiu alentix alentixen alentixes alentixo alentí alentíem alentíeu alentírem alentíreu alentís alentíssem alentísseu alentíssim alentíssiu bal n-occ occ sept val v
moderar

aler dret n masc
alero derecho

aler esquerre n masc
alero izquierdo

aler pivot n masc
ala-pívot

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
alerta

alertar /a.ɫerˈta/ /a.ɫeɾˈta/ /a.ɫeɾˈtaɾ/ /ə.ɫərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alert alerta alertada alertades alertam alertant alertar alertara alertaran alertarem alertaren alertares alertareu alertaria alertarien alertaries alertarà alertaràs alertaré alertaríem alertaríeu alertassen alertasses alertassin alertassis alertat alertats alertau alertava alertaven alertaves alerte alertem alerten alertes alertessen alertesses alertessin alertessis alerteu alerti alertin alertis alerto alertà alertàrem alertàreu alertàs alertàssem alertàsseu alertàssim alertàssiu alertàvem alertàveu alertés alertéssem alertésseu alertéssim alertéssiu alertí bal bal (1) occ sept val v
alertar

aleró /a.ɫeˈɾo/ /ə.ɫəˈɾo/ n masc
alón
Ala d’aviram desplomada per al seu consum.
alerón
(aeronàutica) Peça mòbil i maniobrable de l’ala d’un avió.
(automobilisme) Peça en la part posterior de la carrosseria per fer-lo més aerodinàmic.

aleshores /a.ɫeˈzɔ.ɾes/ /ə.ɫəˈzɔ.ɾəs/ adv
entonces
Llavors, en aquest cas.

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
aleta
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aletejar /a.ɫe.teˈd͡ʒa/ /a.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /a.ɫe.teˈʒa/ /ə.ɫə.təˈd͡ʒa/ /ə.ɫə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aletege aletegem aletegen aleteges aletegessen aletegesses aletegessin aletegessis aletegeu aletegi aletegin aletegis aletegés aletegéssem aletegésseu aletegéssim aletegéssiu aletegí aleteig aleteja aletejada aletejades aletejam aletejant aletejar aletejara aletejaran aletejarem aletejaren aletejares aletejareu aletejaria aletejarien aletejaries aletejarà aletejaràs aletejaré aletejaríem aletejaríeu aletejassen aletejasses aletejassin aletejassis aletejat aletejats aletejau aletejava aletejaven aletejaves aletejo aletejà aletejàrem aletejàreu aletejàs aletejàssem aletejàsseu aletejàssim aletejàssiu aletejàvem aletejàveu bal bal (1) occ sept val v
aletear

aleuriòspora /a.ɫew.ɾiˈɔs.po.ɾa/ /ə.ɫəw.ɾiˈɔs.po.ɾə/ /ə.ɫəw.ɾiˈɔs.pu.ɾə/ n fem
aleurióspora

aleuroconidi /a.ɫew.ɾo.koˈni.ði/ /ə.ɫəw.ɾo.koˈni.ði/ /ə.ɫəw.ɾu.kuˈni.ði/ n fem
aleuroconidio

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ adj
aleutiano
Relatiu o pertanyent a les illes Aleutianes, als seus habitants o a la seva llengua, incloent-hi la península d'Alaska.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ n neut
aleutiano
Natural de les illes Aleutianes o del poble originari.
(masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

aleví /a.ɫeˈvi/ /a.ɫeˈβi/ /ə.ɫəˈvi/ /ə.ɫəˈβi/ adj masc
alevín
De la categoria esportiva entre nou i onze anys d’edat.

aleví /a.ɫeˈvi/ /a.ɫeˈβi/ /ə.ɫəˈvi/ /ə.ɫəˈβi/ n masc
alevín
Esportista entre nou i onze anys.
Larva de peix.

alexitímia /a.ɫek.siˈti.mi.a/ /ə.ɫək.siˈti.mi.ə/ n fem
alexitimia

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
alfa

alfabet /aɫ.faˈbet/ adj masc
alfabeto

alfabetisme /aɫ.fa.beˈtiz.me/ /əɫ.fə.βəˈtiz.mə/ n masc
alfabetismo

alfabetisme funcional n masc
alfabetismo

alfabetisme matemàtic n masc
alfabetismo matemático

alfabetització /aɫ.fa.βe.ti.d͡za.siˈo/ /aɫ.fa.βe.ti.za.siˈo/ /əɫ.fə.βə.tid.zə.siˈo/ n fem
alfabetización

alfabetització digital n fem
alfabetización digital

alfabetitzar /aɫ.fa.be.tiˈzaɾ/ /aɫ.fa.βe.tiˈd͡za/ /aɫ.fa.βe.tiˈza/ /əɫ.fə.βə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alfabetitz alfabetitza alfabetitzada alfabetitzades alfabetitzam alfabetitzant alfabetitzar alfabetitzara alfabetitzaran alfabetitzarem alfabetitzaren alfabetitzares alfabetitzareu alfabetitzaria alfabetitzarien alfabetitzaries alfabetitzarà alfabetitzaràs alfabetitzaré alfabetitzaríem alfabetitzaríeu alfabetitzassen alfabetitzasses alfabetitzassin alfabetitzassis alfabetitzat alfabetitzats alfabetitzau alfabetitzava alfabetitzaven alfabetitzaves alfabetitze alfabetitzem alfabetitzen alfabetitzes alfabetitzessen alfabetitzesses alfabetitzessin alfabetitzessis alfabetitzeu alfabetitzi alfabetitzin alfabetitzis alfabetitzo alfabetitzà alfabetitzàrem alfabetitzàreu alfabetitzàs alfabetitzàssem alfabetitzàsseu alfabetitzàssim alfabetitzàssiu alfabetitzàvem alfabetitzàveu alfabetitzés alfabetitzéssem alfabetitzésseu alfabetitzéssim alfabetitzéssiu alfabetitzí bal bal (1) occ sept val v
alfabetizar

alfabètic /aɫ.faˈbɛ.tik/ /əɫ.fəˈβɛ.tik/ adj masc
alfabético

alfabèticament /aɫ.faˌbɛ.ti.kaˈment/ /aɫ.faˌβɛ.ti.kaˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈment/ /əɫ.fəˌβɛ.ti.kəˈmen/ adv
alfabéticamente

alfac /aɫˈfak/ /əɫˈfak/ n masc
alfaque

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ n masc
alfalfa

alfanic /aɫ.faˈnik/ /əɫ.fəˈnik/ n masc
alfeñique

alfarda /aɫˈfaɾ.ða/ /əɫˈfar.də/ n fem
alfarda
(històric) Antic tribut que es pagava per dret d'aigües.
(històric) Toca que cobria el dors de les dones.

alfarder /aɫ.farˈðe/ /aɫ.faɾˈðeɾ/ /əɫ.fərˈde/ n masc
alfardero

alfardó /aɫ.faɾˈðo/ /əɫ.fərˈdo/ n masc
alfardón
Rajola hexagonal allargada i esmaltada.

alfarrassar /aɫ.fa.raˈsa/ /aɫ.fa.raˈsaɾ/ /əɫ.fə.rəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alfarrassa alfarrassada alfarrassades alfarrassant alfarrassar alfarrassara alfarrassaran alfarrassarem alfarrassaren alfarrassares alfarrassareu alfarrassaria alfarrassarien alfarrassaries alfarrassarà alfarrassaràs alfarrassaré alfarrassaríem alfarrassaríeu alfarrassassen alfarrassasses alfarrassat alfarrassats alfarrassava alfarrassaven alfarrassaves alfarrasse alfarrassem alfarrassen alfarrasses alfarrasseu alfarrassà alfarrassàrem alfarrassàreu alfarrassàssem alfarrassàsseu alfarrassàvem alfarrassàveu alfarrassí occ val val (1) v
alfarrazar

alferes /aɫˈfe.ɾes/ /əɫˈfe.ɾəs/ n masc
alférez

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
alfil

alfisòl /aɫ.fiˈsɔɫ/ /əɫ.fiˈsɔɫ/ n masc
alfisol

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ n fem
alforja

alforrar /aɫ.foˈra/ /aɫ.foˈraɾ/ /əɫ.foˈra/ /əɫ.fuˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alforr alforra alforrada alforrades alforram alforrant alforrar alforrara alforraran alforrarem alforraren alforrares alforrareu alforraria alforrarien alforraries alforrarà alforraràs alforraré alforraríem alforraríeu alforrassen alforrasses alforrassin alforrassis alforrat alforrats alforrau alforrava alforraven alforraves alforre alforrem alforren alforres alforressen alforresses alforressin alforressis alforreu alforri alforrin alforris alforro alforrà alforràrem alforràreu alforràs alforràssem alforràsseu alforràssim alforràssiu alforràvem alforràveu alforrés alforréssem alforrésseu alforréssim alforréssiu alforrí bal bal (1) occ sept val v
ahorrar

alforre /aɫˈfo.re/ /əɫˈfɔ.rə/ adj masc
horro

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
albahaca

alfòndec /aɫˈfɔn.dek/ /əɫˈfɔn.dək/ n masc
alhóndiga

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
alga

algal /aɫˈɣaɫ/ /əɫˈɣaɫ/ adj
algal

algaliar /aɫ.ɣa.ɫiˈa/ /aɫ.ɣa.ɫiˈaɾ/ /əɫ.ɣə.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. algalia algaliada algaliades algaliam algaliant algaliar algaliara algaliaran algaliarem algaliaren algaliares algaliareu algaliaria algaliarien algaliaries algaliarà algaliaràs algaliaré algaliaríem algaliaríeu algaliassen algaliasses algaliassin algaliassis algaliat algaliats algaliau algaliava algaliaven algaliaves algalie algaliem algalien algalies algaliessen algaliesses algaliessin algaliessis algalieu algalii algalio algalià algaliàrem algaliàreu algaliàs algaliàssem algaliàsseu algaliàssim algaliàssiu algaliàvem algaliàveu algaliés algaliéssem algaliésseu algaliéssim algaliéssiu algalií algaliï algaliïn algaliïs bal bal (1) occ sept val v
algaliar

algara /aɫˈɣa.ɾa/ /əɫˈɣa.ɾə/ n fem
algara

algaravia /aɫ.ɣa.ɾaˈvi.a/ /aɫ.ɣa.ɾaˈβi.a/ /əɫ.ɣə.ɾəˈvi.ə/ /əɫ.ɣə.ɾəˈβi.ə/ n fem
algaravia

algebraic /aɫ.d͡ʒeˈbɾajk/ /əɫ.ʒəˈbɾajk/ /əʎ.ʒəˈβɾajk/ adj masc
algebraico

algebraicament /aɫ.d͡ʒeˌbɾaj.kaˈment/ /aɫ.d͡ʒeˌβɾaj.kaˈmen/ /əɫ.ʒəˌbɾaj.kəˈmen/ /əɫ.ʒəˌbɾaj.kəˈment/ /əʎ.ʒəˌβɾaj.kəˈmen/ adv
algebraico

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
argelino
Relatiu a Algèria.

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ n masc
argelino
Natural d’Algèria.

algerí /aɫ.d͡ʒeˈɾi/ /əɫ.ʒəˈɾi/ /əʎ.ʒəˈɾi/ adj masc
argelino
Relatiu a Alger.

algerí /aɫ.d͡ʒeˈɾi/ /əɫ.ʒəˈɾi/ /əʎ.ʒəˈɾi/ n masc
argelino
Natural d’Alger.

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algoritmo

algorisme genètic n masc
algoritmo genético

algorísmic /aɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mik/ adj masc
algorítmico

alguer /aɫˈɣe/ /aɫˈɣeɾ/ /əɫˈɣe/ n masc
algar

algun /aɫˈɣun/ adj masc
alguno

alguna cosa pronoun
algo

algutzir /aɫ.ɣuˈd͡ziɾ/ /əɫ.ɣuˈd͡zir/ n masc
alguacil
Agent municipal encarregat d'executar els manaments del municipi.
Ministre inferior de justícia.

algàlia /aɫˈɣa.ɫi.a/ /əɫˈɣa.ɫi.ə/ n fem
algalia
Perfum extret de les glàndules del gat mesquer.
Instrument de cirurgià que es fica al conducte de l'orina quan està obstruït.

algèbricament /aɫˌd͡ʒɛ.bɾi.kaˈment/ /aɫˌd͡ʒɛ.βɾi.kaˈmen/ /əɫˌʒɛ.bɾi.kəˈmen/ /əɫˌʒɛ.bɾi.kəˈment/ /əʎˌʒɛ.βɾi.kəˈmen/ adv
algébrico

algú /aɫˈɣu/ pronoun
alguien

alhora /aˈɫɔ.ɾa/ /aˈɫɔ.ɾɔ/ /əˈɫɔ.ɾə/ adv
al mismo tiempo
simultàniament

aliadòfil /a.li.aˈðɔ.fiɫ/ /ə.li.əˈðɔ.fiɫ/ adj
aliadófilo

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
alianza
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Pacte, convenció.
Connexió o parentiu contret per via de casament.
unión
Anell de casament.

aliar /a.ɫiˈa/ /a.ɫiˈaɾ/ /ə.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alia aliada aliades aliam aliant aliar aliara aliaran aliarem aliaren aliares aliareu aliaria aliarien aliaries aliarà aliaràs aliaré aliaríem aliaríeu aliassen aliasses aliassin aliassis aliat aliats aliau aliava aliaven aliaves alie aliem alien alies aliessen aliesses aliessin aliessis alieu alii alio alià aliàrem aliàreu aliàs aliàssem aliàsseu aliàssim aliàssiu aliàvem aliàveu aliés aliéssem aliésseu aliéssim aliéssiu alií aliï aliïn aliïs bal bal (1) occ sept val v
aliar
Unir o col·ligar diferents pobles en virtut d'un tractat.
alear
Ajuntar dos metalls per formar-ne un de nou.

aliat /a.ɫiˈat/ /ə.ɫiˈat/ n masc
aliado
Cadascun dels membres d'una aliança i en especial els pertanyents a la mateixa aliança de la que hom parla.

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ n masc
aleación

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
alicates

alicorn /a.ɫiˈkɔɾn/ /ə.ɫiˈkɔrn/ n masc
cornudita
(peixos) Peix de la família dels lofòtids, de cos aplanat amb aleta dorsal allargada i sobresortint del cap com un corn (Lophotus lacepedei).

alienable /a.ɫi.eˈna.bɫe/ /a.ɫi.eˈna.βɫe/ /a.ɫi.eˈnab.bɫe/ /ə.ɫi.əˈna.βɫə/ /ə.ɫi.əˈnab.bɫə/ adj
enajenable

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
enajenación
Acció o efecte d'alienar.
alienación
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alienar /a.ɫi.eˈna/ /a.ɫi.eˈnaɾ/ /ə.ɫi.əˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aliena alienada alienades alienam alienant alienar alienara alienaran alienarem alienaren alienares alienareu alienaria alienarien alienaries alienarà alienaràs alienaré alienaríem alienaríeu alienassen alienasses alienassin alienassis alienat alienats alienau alienava alienaven alienaves aliene alienem alienen alienes alienessen alienesses alienessin alienessis alieneu alieni alienin alienis alieno alienà alienàrem alienàreu alienàs alienàssem alienàsseu alienàssim alienàssiu alienàvem alienàveu alienés alienéssem alienésseu alienéssim alienéssiu aliení alièn bal bal (1) occ sept val v
enajenar
Passar o entregar a altre el domini d'alguna cosa.
Treure a algú de si, privar-lo de l'ús de la raó o dels sentits.

alifac /a.ɫiˈfak/ /ə.ɫiˈfak/ n masc
alifafe
Tumor que es pot desenvolupar a les sofrages dels animals de peu rodó (mules, cavalls…) a causa del treball excessiu.

alimara /a.ɫiˈma.ɾa/ /ə.ɫiˈma.ɾə/ n fem
almenara

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
alimento

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
alimentación

alimentador /a.ɫi.men.taˈðo/ /a.ɫi.men.taˈðoɾ/ /ə.ɫi.mən.təˈðo/ adj masc
alimentador

alimentar /a.ɫi.menˈta/ /a.ɫi.menˈtaɾ/ /ə.ɫi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aliment alimenta alimentada alimentades alimentam alimentant alimentar alimentara alimentaran alimentarem alimentaren alimentares alimentareu alimentaria alimentarien alimentaries alimentarà alimentaràs alimentaré alimentaríem alimentaríeu alimentassen alimentasses alimentassin alimentassis alimentat alimentats alimentau alimentava alimentaven alimentaves alimente alimentem alimenten alimentes alimentessen alimentesses alimentessin alimentessis alimenteu alimenti alimentin alimentis alimento alimentà alimentàrem alimentàreu alimentàs alimentàssem alimentàsseu alimentàssim alimentàssiu alimentàvem alimentàveu alimentés alimentéssem alimentésseu alimentéssim alimentéssiu alimentí bal bal (1) occ sept val v
alimentar
Donar aliment, sustentar.

alimentari /a.ɫi.menˈta.ɾi/ alimentària adj masc
alimenticio

alimentat /a.ɫi.menˈtat/ /ə.ɫi.mənˈtat/ n masc
alimentado

aliments /a.ɫiˈmens/ /ə.ɫiˈmens/ n masc
alimentos

alimentós /a.ɫi.menˈtos/ /ə.ɫi.mənˈtos/ adj masc
alimenticio

alineació /a.ɫi.ne.a.siˈo/ /ə.ɫi.ne.ə.siˈo/ n fem
alineación

alineació inicial n fem
alineación inicial

alineament /a.ɫi.ne.aˈmen/ /a.ɫi.ne.aˈment/ /ə.ɫi.ne.əˈmen/ /ə.ɫi.ne.əˈment/ n masc
alineamiento

alinear /a.ɫi.neˈa/ /a.ɫi.neˈaɾ/ /ə.ɫi.neˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alinea alineada alineades alineam alineant alinear alineara alinearan alinearem alinearen alineares alineareu alinearia alinearien alinearies alinearà alinearàs alinearé alinearíem alinearíeu alineassen alineasses alineassin alineassis alineat alineats alineau alineava alineaven alineaves alinee alineem alineen alinees alineessen alineesses alineessin alineessis alineeu alinei alineo alineà alineàrem alineàreu alineàs alineàssem alineàsseu alineàssim alineàssiu alineàvem alineàveu alineés alineéssem alineésseu alineéssim alineéssiu alineí alineï alineïn alineïs bal bal (1) occ sept val v
alinear
Posar en línia recta.
(esports de pilota) Designar, un entrenador, els jugadors que han de disputar un partit.

alineat /a.ɫi.neˈat/ /ə.ɫi.neˈat/ adj masc
alineado

alisòl /a.ɫiˈsɔɫ/ /ə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
alisol

aliàsing n masc
aliasing

aliè /a.ɫiˈe/ /ə.ɫiˈɛ/ adj masc
ajeno

aljub /aɫˈd͡ʒup/ /əɫˈʒup/ /əʎˈʒup/ n masc
aljibe

aljubar /aɫ.d͡ʒuˈbaɾ/ /aɫ.d͡ʒuˈβa/ /əɫ.ʒuˈba/ /əʎ.ʒuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aljub aljuba aljubada aljubades aljubam aljubant aljubar aljubara aljubaran aljubarem aljubaren aljubares aljubareu aljubaria aljubarien aljubaries aljubarà aljubaràs aljubaré aljubaríem aljubaríeu aljubassen aljubasses aljubassin aljubassis aljubat aljubats aljubau aljubava aljubaven aljubaves aljube aljubem aljuben aljubes aljubessen aljubesses aljubessin aljubessis aljubeu aljubi aljubin aljubis aljubo aljubà aljubàrem aljubàreu aljubàs aljubàssem aljubàsseu aljubàssim aljubàssiu aljubàvem aljubàveu aljubés aljubéssem aljubésseu aljubéssim aljubéssiu aljubí bal bal (1) occ sept val v
llenar el cántaro

aljófar n masc
aljófar

all /ˈaʎ/ n masc
ajo
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allada /aˈʎa.ða/ /əˈja.ðə/ /əˈʎa.ðə/ n masc
ajada

allargador /a.ʎar.ɣaˈðo/ /a.ʎaɾ.ɣaˈðoɾ/ /ə.ʎər.ɡəˈðo/ adj masc
alargador

allargament /a.ʎar.ɣaˈmen/ /a.ʎaɾ.ɣaˈmen/ /a.ʎaɾ.ɣaˈment/ /ə.ʎər.ɡəˈmen/ /ə.ʎər.ɣəˈmen/ /ə.ʎəɾ.ɣəˈment/ n masc
alargamiento

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allarg allarga allargada allargades allargam allargant allargar allargara allargaran allargarem allargaren allargares allargareu allargaria allargarien allargaries allargarà allargaràs allargaré allargaríem allargaríeu allargassen allargasses allargassin allargassis allargat allargats allargau allargava allargaven allargaves allargo allargue allarguem allarguen allargues allarguessen allarguesses allarguessin allarguessis allargueu allargui allarguin allarguis allargués allarguéssem allarguésseu allarguéssim allarguéssiu allarguí allargà allargàrem allargàreu allargàs allargàssem allargàsseu allargàssim allargàssiu allargàvem allargàveu bal bal (1) occ sept val v
alargar
Fer més llarga una cosa.
Donar una cosa distant a qui la demana.
Fer durar, entretenir-se en l'execució d'alguna cosa.

allargassar /a.ʎar.ɣaˈsa/ /a.ʎaɾ.ɣaˈsa/ /a.ʎaɾ.ɣaˈsaɾ/ /ə.ʎər.ɡəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allargassa allargassada allargassades allargassam allargassant allargassar allargassara allargassaran allargassarem allargassaren allargassares allargassareu allargassaria allargassarien allargassaries allargassarà allargassaràs allargassaré allargassaríem allargassaríeu allargassassen allargassasses allargassassin allargassassis allargassat allargassats allargassau allargassava allargassaven allargassaves allargasse allargassem allargassen allargasses allargassessen allargassesses allargassessin allargassessis allargasseu allargassi allargassin allargassis allargasso allargassà allargassàrem allargassàreu allargassàs allargassàssem allargassàsseu allargassàssim allargassàssiu allargassàvem allargassàveu allargassés allargasséssem allargassésseu allargasséssim allargasséssiu allargassí allargàs bal bal (1) occ sept val v
estirar
Allargar molt alguna cosa.
tenderse a lo largo
Col·locar-se molt estirat.

allargavista /aˌʎar.ɣaˈβis.ta/ /aˌʎaɾ.ɣaˈvis.ta/ /aˌʎaɾ.ɣaˈβis.ta/ /əˌʎar.ɡəˈβis.tə/ /əˌʎaɾ.ɣəˈvis.tə/ n masc
catalejo

allargues /aˈʎaɾ.ɣes/ /əˈʎar.ɡəs/ n fem
largas
dilacions

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
avalancha alud

allejar /a.ʎeˈd͡ʒa/ /a.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /a.ʎeˈʒa/ /ə.jəˈʒa/ /ə.ʎəˈd͡ʒa/ /ə.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allege allegem allegen alleges allegessen allegesses allegessin allegessis allegeu allegi allegin allegis allegés allegéssem allegésseu allegéssim allegéssiu allegí alleig alleja allejada allejades allejam allejant allejar allejara allejaran allejarem allejaren allejares allejareu allejaria allejarien allejaries allejarà allejaràs allejaré allejaríem allejaríeu allejassen allejasses allejassin allejassis allejat allejats allejau allejava allejaven allejaves allejo allejà allejàrem allejàreu allejàs allejàssem allejàsseu allejàssim allejàssiu allejàvem allejàveu bal bal (1) occ sept val v
saber

allenyar /a.ʎeˈɲa/ /a.ʎeˈɲaɾ/ /ə.ʎəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alleny allenya allenyada allenyades allenyam allenyant allenyar allenyara allenyaran allenyarem allenyaren allenyares allenyareu allenyaria allenyarien allenyaries allenyarà allenyaràs allenyaré allenyaríem allenyaríeu allenyassen allenyasses allenyassin allenyassis allenyat allenyats allenyau allenyava allenyaven allenyaves allenye allenyem allenyen allenyes allenyessen allenyesses allenyessin allenyessis allenyeu allenyi allenyin allenyis allenyo allenyà allenyàrem allenyàreu allenyàs allenyàssem allenyàsseu allenyàssim allenyàssiu allenyàvem allenyàveu allenyés allenyéssem allenyésseu allenyéssim allenyéssiu allenyí bal bal (1) occ sept val v
leñar

allerar /a.ʎeˈɾa/ /a.ʎeˈɾaɾ/ /ə.ʎəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aller allera allerada allerades alleram allerant allerar allerara alleraran allerarem alleraren allerares allerareu alleraria allerarien alleraries allerarà alleraràs alleraré alleraríem alleraríeu allerassen allerasses allerassin allerassis allerat allerats allerau allerava alleraven alleraves allere allerem alleren alleres alleressen alleresses alleressin alleressis allereu alleri allerin alleris allero allerà alleràrem alleràreu alleràs alleràssem alleràsseu alleràssim alleràssiu alleràvem alleràveu allerés alleréssem allerésseu alleréssim alleréssiu allerí bal bal (1) occ sept val v
permitirse

alletament /a.ʎe.taˈmen/ /a.ʎe.taˈment/ /ə.ʎə.təˈmen/ /ə.ʎə.təˈment/ n masc
lactancia

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allet alleta alletada alletades alletam alletant alletar alletara alletaran alletarem alletaren alletares alletareu alletaria alletarien alletaries alletarà alletaràs alletaré alletaríem alletaríeu alletassen alletasses alletassin alletassis alletat alletats alletau alletava alletaven alletaves allete alletem alleten alletes alletessen alletesses alletessin alletessis alleteu alleti alletin alletis alleto alletà alletàrem alletàreu alletàs alletàssem alletàsseu alletàssim alletàssiu alletàvem alletàveu alletés alletéssem alletésseu alletéssim alletéssiu alletí bal bal (1) occ sept val v
lactar amamantar

alleugeriment /a.ʎew.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒe.ɾiˈment/ /ə.ʎəw.ʒə.ɾiˈmen/ /ə.ʎəw.ʒə.ɾiˈment/ n masc
aligeramiento

alleugerir /a.ʎew.d͡ʒeˈɾi/ /a.ʎew.d͡ʒeˈɾiɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈɾi/ alleugereix alleugereixen alleugereixes alleugereixi alleugereixin alleugereixis alleugereixo alleugeresc alleugeresqui alleugeresquin alleugeresquis alleugeria alleugerida alleugerides alleugerien alleugeries alleugeriguem alleugerigueu alleugerim alleugerint alleugerir alleugerira alleugeriran alleugerirem alleugeriren alleugerires alleugerireu alleugeriria alleugeririen alleugeriries alleugerirà alleugeriràs alleugeriré alleugeriríem alleugeriríeu alleugerisc alleugerisca alleugerisquen alleugerisques alleugerissen alleugerisses alleugerissin alleugerissis alleugerit alleugerits alleugeriu alleugerix alleugerixen alleugerixes alleugerixo alleugerí alleugeríem alleugeríeu alleugerírem alleugeríreu alleugerís alleugeríssem alleugerísseu alleugeríssim alleugeríssiu bal n-occ occ sept val v
aligerar
Fer més lleugera o menys pesada alguna cosa.
Alleujar, moderar.

alleujador /a.ʎew.d͡ʒaˈðo/ /a.ʎew.d͡ʒaˈðoɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈðo/ adj masc
aliviador

alleujament /a.ʎew.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎəw.ʒəˈmen/ /ə.ʎəw.ʒəˈment/ n masc
alivio
Acció i efecte d'alleujar.
(golf) Acció de sortir d'una situació que dificulta o impossibilita l'execució d'un cop mitjançant un canvi de lloc de la bola.

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alleuge alleugem alleugen alleuges alleugessen alleugesses alleugessin alleugessis alleugeu alleugi alleugin alleugis alleugés alleugéssem alleugésseu alleugéssim alleugéssiu alleugí alleuig alleuja alleujada alleujades alleujam alleujant alleujar alleujara alleujaran alleujarem alleujaren alleujares alleujareu alleujaria alleujarien alleujaries alleujarà alleujaràs alleujaré alleujaríem alleujaríeu alleujassen alleujasses alleujassin alleujassis alleujat alleujats alleujau alleujava alleujaven alleujaves alleujo alleujà alleujàrem alleujàreu alleujàs alleujàssem alleujàsseu alleujàssim alleujàssiu alleujàvem alleujàveu bal bal (1) occ sept val v
alijar

alleujar-se /a.ʎewˈd͡ʒaɾ.se/ /ə.ʎəw.ʒərˈsə/ /ə.ʎəwˈʒar.sə/ /ə.ʎəwˈʒaɾ.sə/ v
aliviarse

allevar /a.ʎeˈvaɾ/ /a.ʎeˈβa/ /ə.ʎəˈva/ /ə.ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alleu allev alleva allevada allevades allevam allevant allevar allevara allevaran allevarem allevaren allevares allevareu allevaria allevarien allevaries allevarà allevaràs allevaré allevaríem allevaríeu allevassen allevasses allevassin allevassis allevat allevats allevau allevava allevaven allevaves alleve allevem alleven alleves allevessen allevesses allevessin allevessis alleveu allevi allevin allevis allevo allevà allevàrem allevàreu allevàs allevàssem allevàsseu allevàssim allevàssiu allevàvem allevàveu allevés allevéssem allevésseu allevéssim allevéssiu alleví bal bal (1) occ sept val v
levantar

alliberament /a.ʎi.be.ɾaˈment/ /a.ʎi.βe.ɾaˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈment/ /ə.ʎi.βə.ɾəˈmen/ n masc
liberación

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alliber allibera alliberada alliberades alliberam alliberant alliberar alliberara alliberaran alliberarem alliberaren alliberares alliberareu alliberaria alliberarien alliberaries alliberarà alliberaràs alliberaré alliberaríem alliberaríeu alliberassen alliberasses alliberassin alliberassis alliberat alliberats alliberau alliberava alliberaven alliberaves allibere alliberem alliberen alliberes alliberessen alliberesses alliberessin alliberessis allibereu alliberi alliberin alliberis allibero alliberà alliberàrem alliberàreu alliberàs alliberàssem alliberàsseu alliberàssim alliberàssiu alliberàvem alliberàveu alliberés alliberéssem alliberésseu alliberéssim alliberéssiu alliberí bal bal (1) occ sept val v
liberar
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

alligança /a.ʎiˈɣan.sa/ /ə.ʎiˈɣan.sə/ n fem
liga

alligar /a.ʎiˈɣa/ /a.ʎiˈɣaɾ/ /ə.ʎiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allig alliga alligada alligades alligam alligant alligar alligara alligaran alligarem alligaren alligares alligareu alligaria alligarien alligaries alligarà alligaràs alligaré alligaríem alligaríeu alligassen alligasses alligassin alligassis alligat alligats alligau alligava alligaven alligaves alligo alligue alliguem alliguen alligues alliguessen alliguesses alliguessin alliguessis alligueu alligui alliguin alliguis alligués alliguéssem alliguésseu alliguéssim alliguéssiu alliguí alligà alligàrem alligàreu alligàs alligàssem alligàsseu alligàssim alligàssiu alligàvem alligàveu bal bal (1) occ sept val v
aligar

allioli /ˌa.jiˈɔ.ɫi/ /ˌa.liˈɔ.li/ /ˌa.ʎiˈɔ.ɫi/ n masc
alioli ajiaceite

allisador /a.ʎi.zaˈðo/ /a.ʎi.zaˈðoɾ/ /ə.ʎi.zəˈðo/ adj masc
alisador

allisadures /a.ʎi.zaˈðu.ɾes/ /ə.ʎi.zəˈðu.ɾəs/ n fem
alisaduras

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allisa allisada allisades allisam allisant allisar allisara allisaran allisarem allisaren allisares allisareu allisaria allisarien allisaries allisarà allisaràs allisaré allisaríem allisaríeu allisassen allisasses allisassin allisassis allisat allisats allisau allisava allisaven allisaves allise allisem allisen allises allisessen allisesses allisessin allisessis alliseu allisi allisin allisis alliso allisà allisàrem allisàreu allisàs allisàssem allisàsseu allisàssim allisàssiu allisàvem allisàveu allisés alliséssem allisésseu alliséssim alliséssiu allisí allís bal bal (1) occ sept val v
alisar
Posar llisa alguna cosa.
enrasar
Igualar, posar planes i llises les parets.

allistament /a.ʎis.taˈmen/ /a.ʎis.taˈment/ /ə.ʎis.təˈmen/ /ə.ʎis.təˈment/ n masc
alistamiento

allistar /a.ʎisˈta/ /a.ʎisˈtaɾ/ /ə.ʎisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allist allista allistada allistades allistam allistant allistar allistara allistaran allistarem allistaren allistares allistareu allistaria allistarien allistaries allistarà allistaràs allistaré allistaríem allistaríeu allistassen allistasses allistassin allistassis allistat allistats allistau allistava allistaven allistaves alliste allistem allisten allistes allistessen allistesses allistessin allistessis allisteu allisti allistin allistis allisto allistà allistàrem allistàreu allistàs allistàssem allistàsseu allistàssim allistàssiu allistàvem allistàveu allistés allistéssem allistésseu allistéssim allistéssiu allistí bal bal (1) occ sept val v
alistar

allitar /a.ʎiˈta/ /a.ʎiˈtaɾ/ /ə.ʎiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allit allita allitada allitades allitam allitant allitar allitara allitaran allitarem allitaren allitares allitareu allitaria allitarien allitaries allitarà allitaràs allitaré allitaríem allitaríeu allitassen allitasses allitassin allitassis allitat allitats allitau allitava allitaven allitaves allite allitem alliten allites allitessen allitesses allitessin allitessis alliteu alliti allitin allitis allito allità allitàrem allitàreu allitàs allitàssem allitàsseu allitàssim allitàssiu allitàvem allitàveu allités allitéssem allitésseu allitéssim allitéssiu allití bal bal (1) occ sept val v
encamar

alliçonar /a.ʎi.soˈna/ /a.ʎi.soˈnaɾ/ /ə.ʎi.soˈna/ /ə.ʎi.suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alliçon alliçona alliçonada alliçonades alliçonam alliçonant alliçonar alliçonara alliçonaran alliçonarem alliçonaren alliçonares alliçonareu alliçonaria alliçonarien alliçonaries alliçonarà alliçonaràs alliçonaré alliçonaríem alliçonaríeu alliçonassen alliçonasses alliçonassin alliçonassis alliçonat alliçonats alliçonau alliçonava alliçonaven alliçonaves alliçone alliçonem alliçonen alliçones alliçonessen alliçonesses alliçonessin alliçonessis alliçoneu alliçoni alliçonin alliçonis alliçono alliçonà alliçonàrem alliçonàreu alliçonàs alliçonàssem alliçonàsseu alliçonàssim alliçonàssiu alliçonàvem alliçonàveu alliçonés alliçonéssem alliçonésseu alliçonéssim alliçonéssiu alliçoní bal bal (1) occ sept val v
aleccionar

allocar-se /a.ʎoˈkaɾ.se/ /ə.ʎoˈkaɾ.sə/ /ə.ʎu.kərˈsə/ /ə.ʎuˈkar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alloc alloca allocada allocades allocam allocant allocar allocara allocaran allocarem allocaren allocares allocareu allocaria allocarien allocaries allocarà allocaràs allocaré allocaríem allocaríeu allocassen allocasses allocassin allocassis allocat allocats allocau allocava allocaven allocaves alloco allocà allocàrem allocàreu allocàs allocàssem allocàsseu allocàssim allocàssiu allocàvem allocàveu alloque alloquem alloquen alloques alloquessen alloquesses alloquessin alloquessis alloqueu alloqui alloquin alloquis alloqués alloquéssem alloquésseu alloquéssim alloquéssiu alloquí bal bal (1) occ sept val v
aclocarse

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
alojamiento habitación
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
alojamiento
Lloc on un s'allotja.
(informàtica) Servei que ofereix un lloc físic per a un ordinador i connexió a internet.

allotjament rural n masc
alojamiento rural

allotjar /a.ʎoˈd͡ʒa/ /a.ʎoˈd͡ʒaɾ/ /ə.ʎoˈd͡ʒa/ /ə.ʎuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allotge allotgem allotgen allotges allotgessen allotgesses allotgessin allotgessis allotgeu allotgi allotgin allotgis allotgés allotgéssem allotgésseu allotgéssim allotgéssiu allotgí allotj allotja allotjada allotjades allotjam allotjant allotjar allotjara allotjaran allotjarem allotjaren allotjares allotjareu allotjaria allotjarien allotjaries allotjarà allotjaràs allotjaré allotjaríem allotjaríeu allotjassen allotjasses allotjassin allotjassis allotjat allotjats allotjau allotjava allotjaven allotjaves allotjo allotjà allotjàrem allotjàreu allotjàs allotjàssem allotjàsseu allotjàssim allotjàssiu allotjàvem allotjàveu bal bal (1) occ sept val v
alojar

alluentar /a.ʎu.enˈta/ /a.ʎu.enˈtaɾ/ /ə.ʎu.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alluent alluenta alluentada alluentades alluentam alluentant alluentar alluentara alluentaran alluentarem alluentaren alluentares alluentareu alluentaria alluentarien alluentaries alluentarà alluentaràs alluentaré alluentaríem alluentaríeu alluentassen alluentasses alluentassin alluentassis alluentat alluentats alluentau alluentava alluentaven alluentaves alluente alluentem alluenten alluentes alluentessen alluentesses alluentessin alluentessis alluenteu alluenti alluentin alluentis alluento alluentà alluentàrem alluentàreu alluentàs alluentàssem alluentàsseu alluentàssim alluentàssiu alluentàvem alluentàveu alluentés alluentéssem alluentésseu alluentéssim alluentéssiu alluentí bal bal (1) occ sept val v
abrillantar

allunar /a.ʎuˈna/ /a.ʎuˈnaɾ/ /ə.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allun alluna allunada allunades allunam allunant allunar allunara allunaran allunarem allunaren allunares allunareu allunaria allunarien allunaries allunarà allunaràs allunaré allunaríem allunaríeu allunassen allunasses allunassin allunassis allunat allunats allunau allunava allunaven allunaves allune allunem allunen allunes allunessen allunesses allunessin allunessis alluneu alluni allunin allunis alluno allunà allunàrem allunàreu allunàs allunàssem allunàsseu allunàssim allunàssiu allunàvem allunàveu allunés allunéssem allunésseu allunéssim allunéssiu alluní bal bal (1) occ sept val v
arquear
(transitiu) Donar forma corba com de mitja lluna.
alunizar
(intransitiu) Posar-se un vehicle sobre la superfície de la Lluna.

allunatge n masc
alunizaje

allunyament /a.ʎu.ɲaˈmen/ /a.ʎu.ɲaˈment/ /ə.ʎu.ɲəˈmen/ /ə.ʎu.ɲəˈment/ n masc
alejamiento

allunyar /a.ʎuˈɲa/ /a.ʎuˈɲaɾ/ /ə.ʎuˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alluny allunya allunyada allunyades allunyam allunyant allunyar allunyara allunyaran allunyarem allunyaren allunyares allunyareu allunyaria allunyarien allunyaries allunyarà allunyaràs allunyaré allunyaríem allunyaríeu allunyassen allunyasses allunyassin allunyassis allunyat allunyats allunyau allunyava allunyaven allunyaves allunye allunyem allunyen allunyes allunyessen allunyesses allunyessin allunyessis allunyeu allunyi allunyin allunyis allunyo allunyà allunyàrem allunyàreu allunyàs allunyàssem allunyàsseu allunyàssim allunyàssiu allunyàvem allunyàveu allunyés allunyéssem allunyésseu allunyéssim allunyéssiu allunyí bal bal (1) occ sept val v
alejar

allunyat /a.ʎuˈɲat/ /ə.ʎuˈɲat/ adj masc
alejado

allà /aˈʎa/ adv
allá allí

allí /aˈʎi/ /əˈʎi/ adv
allí

allò /aˈʎɔ/ /əˈʎɔ/ pronoun
aquello

almadrava /aɫ.maˈðɾa.va/ /aɫ.maˈðɾa.βa/ /əɫ.məˈðɾa.və/ /əɫ.məˈðɾa.βə/ n fem
almadraba almadrabero
Filat o xarxa per a pescar tonyina.
almadraba
Paratge on se pesquen les tonyines.
Qui s'ocupa de la pesca de la tonyina.

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanaque

almanjanec /aɫ.maɲ.d͡ʒaˈnek/ /əɫ.məɲ.ʒəˈnek/ n masc
almajaneque

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
al menos

almescar /aɫ.mesˈka/ /aɫ.mesˈkaɾ/ /əɫ.məsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. almesc almesca almescada almescades almescam almescant almescar almescara almescaran almescarem almescaren almescares almescareu almescaria almescarien almescaries almescarà almescaràs almescaré almescaríem almescaríeu almescassen almescasses almescassin almescassis almescat almescats almescau almescava almescaven almescaves almesco almescà almescàrem almescàreu almescàs almescàssem almescàsseu almescàssim almescàssiu almescàvem almescàveu almesque almesquem almesquen almesques almesquessen almesquesses almesquessin almesquessis almesqueu almesqui almesquin almesquis almesqués almesquéssem almesquésseu almesquéssim almesquéssiu almesquí bal bal (1) occ sept val v
almizcar

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
almirante

almodí /aɫ.moˈði/ /əɫ.moˈði/ /əɫ.muˈði/ n masc
alhóndiga
Establiment municipal medieval on es compraven i venien blat i altres cereals.

almogàver /aɫ.moˈɣa.veɾ/ /aɫ.moˈɣa.βer/ /aɫ.moˈɣa.βeɾ/ /əɫ.moˈɣa.vəɾ/ /əɫ.muˈɣa.vər/ /əɫ.muˈɣa.βər/ n masc
almogávar

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
limosna

almoixerif /aɫ.mo.ʃeˈɾif/ /aɫ.moj.ʃeˈɾif/ /əɫ.mo.ʃəˈɾif/ /əɫ.mu.ʃəˈɾif/ n masc
almojarife

almoixerifat n masc
almojarifazgo

almosta /aɫˈmɔs.ta/ /aɫˈmɔs.tɔ/ /əɫˈmɔs.tə/ n fem
ambuesta

almud /aɫˈmut/ /əɫˈmut/ n masc
almud

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ n masc
almíbar

alna /ˈaɫ.na/ /ˈaɫ.nə/ n fem
ana

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
alondra calandria
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).
saboga
(peixos) Peix de la família dels clupeids que viu al Mediterrani i que remunta els rius per la reproducció (Alosa agone).

alot /aˈɫɔt/ /əˈɫɔt/ n masc
álula
Plomall del primer artell de l’ala.

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ n masc
alodio

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaca

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
alheña

alquenar /aɫ.keˈna/ /aɫ.keˈnaɾ/ /əɫ.kəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alquena alquenada alquenades alquenam alquenant alquenar alquenara alquenaran alquenarem alquenaren alquenares alquenareu alquenaria alquenarien alquenaries alquenarà alquenaràs alquenaré alquenaríem alquenaríeu alquenassen alquenasses alquenassin alquenassis alquenat alquenats alquenau alquenava alquenaven alquenaves alquene alquenem alquenen alquenes alquenessen alquenesses alquenessin alquenessis alqueneu alqueni alquenin alquenis alqueno alquenà alquenàrem alquenàreu alquenàs alquenàssem alquenàsseu alquenàssim alquenàssiu alquenàvem alquenàveu alquenés alquenéssem alquenésseu alquenéssim alquenéssiu alquení alquèn bal bal (1) occ sept val v
alheñar

alqueria /aɫ.keˈɾi.a/ /əɫ.kəˈɾi.ə/ n fem
alquería

alquibla n fem
alquibla
Direcció cap on els musulmans s'orienten per pregar, cap a la Meca.

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
alquilo

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
alquimista

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
alquimia

als /aɫs/ contraction
a los

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ adj masc
alsaciano
Relatiu o pertanyent d'Alsàcia.

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ n masc
alsaciano
Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
alto
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
De millor consideració.
So d'intensitat més forta.
De to agut. (relatiu als sons)
alto elevado
Situat en un punt elevat.

alt alemany /ˌaɫ.ta.ɫeˈmaɲ/ /ˌaɫ.tə.ɫəˈmaɲ/ n masc
alto alemán

alta /ˈaɫ.ta/ /ˈaɫ.tə/ n fem
alta
Entrada o inclusió en una associació o servei.

alta capacitat intel·lectual n fem
alta capacidad intelectual

altament /ˌaɫ.taˈmen/ /ˌaɫ.taˈment/ /ˌaɫ.təˈmen/ /ˌaɫ.təˈment/ adv
altamente

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
altar

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
altavoz

altejar /aɫ.teˈd͡ʒa/ /aɫ.teˈd͡ʒaɾ/ /aɫ.teˈʒa/ /əɫ.təˈd͡ʒa/ /əɫ.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. altege altegem altegen alteges altegessen altegesses altegessin altegessis altegeu altegi altegin altegis altegés altegéssem altegésseu altegéssim altegéssiu altegí alteig alteja altejada altejades altejam altejant altejar altejara altejaran altejarem altejaren altejares altejareu altejaria altejarien altejaries altejarà altejaràs altejaré altejaríem altejaríeu altejassen altejasses altejassin altejassis altejat altejats altejau altejava altejaven altejaves altejo altejà altejàrem altejàreu altejàs altejàssem altejàsseu altejàssim altejàssiu altejàvem altejàveu bal bal (1) occ sept val v
altear

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
alteración
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alter altera alterada alterades alteram alterant alterar alterara alteraran alterarem alteraren alterares alterareu alteraria alterarien alteraries alterarà alteraràs alteraré alteraríem alteraríeu alterassen alterasses alterassin alterassis alterat alterats alterau alterava alteraven alteraves altere alterem alteren alteres alteressen alteresses alteressin alteressis altereu alteri alterin alteris altero alterà alteràrem alteràreu alteràs alteràssem alteràsseu alteràssim alteràssiu alteràvem alteràveu alterés alteréssem alterésseu alteréssim alteréssiu alterí bal bal (1) occ sept val v
alterar
Modificar, canviar.
Posar nerviós a algú.

altercació /aɫ.teɾ.ka.siˈo/ /əɫ.tər.kə.siˈo/ n fem
altercación

altercar /aɫ.terˈka/ /aɫ.teɾˈka/ /aɫ.teɾˈkaɾ/ /əɫ.tərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alterc alterca altercada altercades altercam altercant altercar altercara altercaran altercarem altercaren altercares altercareu altercaria altercarien altercaries altercarà altercaràs altercaré altercaríem altercaríeu altercassen altercasses altercassin altercassis altercat altercats altercau altercava altercaven altercaves alterco altercà altercàrem altercàreu altercàs altercàssem altercàsseu altercàssim altercàssiu altercàvem altercàveu alterque alterquem alterquen alterques alterquessen alterquesses alterquessin alterquessis alterqueu alterqui alterquin alterquis alterqués alterquéssem alterquésseu alterquéssim alterquéssiu alterquí bal bal (1) occ sept val v
altercar

altercat /aɫ.teɾˈkat/ /əɫ.tərˈkat/ n masc
altercado

alternança de codi n fem
alternancia de códigos

alternança de generacions n fem
alternancia de generaciones

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg altern alterna alternada alternades alternam alternant alternar alternara alternaran alternarem alternaren alternares alternareu alternaria alternarien alternaries alternarà alternaràs alternaré alternaríem alternaríeu alternassen alternasses alternassin alternassis alternat alternats alternau alternava alternaven alternaves alterne alternem alternen alternes alternessen alternesses alternessin alternessis alterneu alterni alternin alternis alterno alternà alternàrem alternàreu alternàs alternàssem alternàsseu alternàssim alternàssiu alternàvem alternàveu alternés alternéssem alternésseu alternéssim alternéssiu alterní bal bal (1) occ sept val v
alternar

alternariosi /aɫ.teɾ.na.ɾiˈɔ.zi/ /əɫ.tər.nə.ɾiˈɔ.zi/ n fem
alternariosis

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
alternativo

alternativa /aɫ.ter.naˈti.βa/ /aɫ.teɾ.naˈti.va/ /aɫ.teɾ.naˈti.βa/ /əɫ.tər.nəˈti.βə/ /əɫ.təɾ.nəˈti.və/ n fem
alternativa

alternativament /aɫ.ter.naˌti.βaˈmen/ /aɫ.teɾ.naˌti.vaˈment/ /aɫ.teɾ.naˌti.βaˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.vəˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.βəˈmen/ /əɫ.təɾ.nəˌti.vəˈment/ adv
alternativamente

altimira /aɫ.tiˈmi.ɾa/ /əɫ.tiˈmi.ɾə/ n fem
altamisa
(botànica) Planta herbàcia que pertany a la família de les asteràcies (Artemisia vulgaris).

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
altiplanicie

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
altitud

altiu /aɫˈtiw/ /əɫˈtiw/ adj masc
altivo

altivament /aɫˌti.vaˈment/ /aɫˌti.βaˈmen/ /əɫˌti.vəˈmen/ /əɫˌti.vəˈment/ adv
altivo

altivar /aɫ.tiˈvaɾ/ /aɫ.tiˈβa/ /əɫ.tiˈva/ /əɫ.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. altiu altiv altiva altivada altivades altivam altivant altivar altivara altivaran altivarem altivaren altivares altivareu altivaria altivarien altivaries altivarà altivaràs altivaré altivaríem altivaríeu altivassen altivasses altivassin altivassis altivat altivats altivau altivava altivaven altivaves altive altivem altiven altives altivessen altivesses altivessin altivessis altiveu altivi altivin altivis altivo altivà altivàrem altivàreu altivàs altivàssem altivàsseu altivàssim altivàssiu altivàvem altivàveu altivés altivéssem altivésseu altivéssim altivéssiu altiví bal bal (1) occ sept val v
altivar

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
alto

altrament /ˌaɫ.tɾaˈmen/ /ˌaɫ.tɾaˈment/ /ˌaɫ.tɾəˈmen/ /ˌaɫ.tɾəˈment/ adv
modo

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
otro

altressí /aɫ.tɾeˈsi/ /əɫ.tɾəˈsi/ adv
otrosí
(judicial) Igualment, també.

altressí /aɫ.tɾeˈsi/ /əɫ.tɾəˈsi/ n masc
otrosí
(dret) Petició addicional en una demanda judicial.

altri /ˈaɫ.tɾi/ pronoun
otro

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altruismo

alts /ˈaɫs/ n masc
altibajos
Alts i baixos: moments millors i pitjors, irregularitats.

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
altura

altura d'atac n fem
altura de ataque

altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ adj masc
altísimo

aluda /aˈɫu.ða/ /əˈɫu.ðə/ n fem
baldés
Pell blanca de xai o cabrit, molt suau i prima, que l'aluder adobava amb alum de roca. De l'aluda se'n feien guants, bosses i cobertes de llibres.
espartilla
Guant d'espart per a netejar cavalls.

aluder /a.ɫuˈðe/ /a.ɫuˈðeɾ/ /ə.ɫuˈðe/ n masc
baldesero
Fabricant d'aluda.

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
alumbre

alumenar /a.ɫu.meˈna/ /a.ɫu.meˈnaɾ/ /ə.ɫu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alumena alumenada alumenades alumenam alumenant alumenar alumenara alumenaran alumenarem alumenaren alumenares alumenareu alumenaria alumenarien alumenaries alumenarà alumenaràs alumenaré alumenaríem alumenaríeu alumenassen alumenasses alumenassin alumenassis alumenat alumenats alumenau alumenava alumenaven alumenaves alumene alumenem alumenen alumenes alumenessen alumenesses alumenessin alumenessis alumeneu alumeni alumenin alumenis alumeno alumenà alumenàrem alumenàreu alumenàs alumenàssem alumenàsseu alumenàssim alumenàssiu alumenàvem alumenàveu alumenés alumenéssem alumenésseu alumenéssim alumenéssiu alumení alumèn bal bal (1) occ sept val v
alumbrar

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
aluminio alumínio

alumnat /a.ɫumˈnat/ /ə.ɫumˈnat/ n masc
alumnado

alumne /aˈɫum.ne/ /əˈɫum.nə/ n masc
alumno

alumne amb necessitats educatives especials n masc
alumno con necesidades educativas especiales

alumne aprovat n masc
alumno aprobado

alumne d'incorporació tardana n masc
alumno de incorporación tardía

alumne extern n masc
alumno externo

alumne intern n masc
alumno interno

alumne oient n masc
alumno oyente

alumne repetidor n masc
alumno repetidor

alumne suspès n masc
alumno suspendido

alveolar /aɫ.ve.oˈɫaɾ/ /aɫ.βe.oˈɫar/ /aɫ.βe.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.uˈɫar/ /əɫ.βə.uˈɫar/ adj
alveolar

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
aguacate palta

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
alveolo alvéolo
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alvèol dental n masc
alveolo dental

alvèol pulmonar n masc
alvéolo pulmonar

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
encina

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ n masc
encinar
Bosc d'alzines.

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alzina alzinada alzinades alzinam alzinant alzinar alzinaran alzinarem alzinaren alzinares alzinareu alzinaria alzinarien alzinaries alzinarà alzinaràs alzinaré alzinaríem alzinaríeu alzinassen alzinasses alzinassin alzinassis alzinat alzinats alzinau alzinava alzinaven alzinaves alzine alzinem alzinen alzines alzinessen alzinesses alzinessin alzinessis alzineu alzini alzinin alzinis alzino alzinà alzinàrem alzinàreu alzinàs alzinàssem alzinàsseu alzinàssim alzinàssiu alzinàvem alzinàveu alzinés alzinéssem alzinésseu alzinéssim alzinéssiu alziní alzín bal bal (1) occ sept v
erguir
Posar el cos dret i tot estirat.

al·lantoide /a.ɫanˈtɔj.ðe/ /aɫ.ɫanˈtɔj.ðe/ /ə.ɫənˈtɔj.ðə/ /əɫ.ɫənˈtɔj.ðə/ adj
alantoide

al·lantoïdal /a.ɫan.to.iˈðaɫ/ /aɫ.ɫan.to.iˈðaɫ/ /ə.ɫən.tu.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫən.to.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫən.tu.iˈðaɫ/ adj
alantoideo

al·latiu /a.ɫaˈtiw/ /aɫ.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ /əɫ.ɫəˈtiw/ n masc
adlativo

al·legació /a.ɫe.ɣa.siˈo/ /aɫ.ɫe.ɣa.siˈo/ /ə.ɫə.ɣə.siˈo/ /əɫ.ɫə.ɣə.siˈo/ n fem
alegación

al·legar /a.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣaɾ/ /ə.ɫəˈɣa/ /əɫ.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. al·leg al·lega al·legada al·legades al·legam al·legant al·legar al·legara al·legaran al·legarem al·legaren al·legares al·legareu al·legaria al·legarien al·legaries al·legarà al·legaràs al·legaré al·legaríem al·legaríeu al·legassen al·legasses al·legassin al·legassis al·legat al·legats al·legau al·legava al·legaven al·legaves al·lego al·legue al·leguem al·leguen al·legues al·leguessen al·leguesses al·leguessin al·leguessis al·legueu al·legui al·leguin al·leguis al·legués al·leguéssem al·leguésseu al·leguéssim al·leguéssiu al·leguí al·legà al·legàrem al·legàreu al·legàs al·legàssem al·legàsseu al·legàssim al·legàssiu al·legàvem al·legàveu bal bal (1) occ sept val v
alegar
Confirmar alguna cosa citant algun fet, autoritat o testimoni.
(dret) Portar l'advocat lleis, autoritat i raons en defensa del dret del seu client.

al·legat /a.ɫeˈɣat/ /aɫ.ɫeˈɣat/ /ə.ɫəˈɣat/ /əɫ.ɫəˈɣat/ n masc
alegato

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
alegoría

al·legoritzar /a.ɫe.ɣo.ɾiˈd͡za/ /a.ɫe.ɣo.ɾiˈza/ /aɫ.ɫe.ɣo.ɾiˈd͡za/ /aɫ.ɫe.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /ə.ɫə.ɣu.ɾiˈd͡za/ /əɫ.ɫə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /əɫ.ɫə.ɣu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. al·legoritz al·legoritza al·legoritzada al·legoritzades al·legoritzam al·legoritzant al·legoritzar al·legoritzara al·legoritzaran al·legoritzarem al·legoritzaren al·legoritzares al·legoritzareu al·legoritzaria al·legoritzarien al·legoritzaries al·legoritzarà al·legoritzaràs al·legoritzaré al·legoritzaríem al·legoritzaríeu al·legoritzassen al·legoritzasses al·legoritzassin al·legoritzassis al·legoritzat al·legoritzats al·legoritzau al·legoritzava al·legoritzaven al·legoritzaves al·legoritze al·legoritzem al·legoritzen al·legoritzes al·legoritzessen al·legoritzesses al·legoritzessin al·legoritzessis al·legoritzeu al·legoritzi al·legoritzin al·legoritzis al·legoritzo al·legoritzà al·legoritzàrem al·legoritzàreu al·legoritzàs al·legoritzàssem al·legoritzàsseu al·legoritzàssim al·legoritzàssiu al·legoritzàvem al·legoritzàveu al·legoritzés al·legoritzéssem al·legoritzésseu al·legoritzéssim al·legoritzéssiu al·legoritzí bal bal (1) occ sept val v
alegorizar

al·legòric /a.ɫeˈɣɔ.ɾik/ /aɫ.ɫeˈɣɔ.ɾik/ /ə.ɫəˈɣɔ.ɾik/ /əɫ.ɫəˈɣɔ.ɾik/ adj masc
alegórico

al·legòricament /a.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /ə.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
alegóricamente

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
alelo

al·lelopatia /a.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /aɫ.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /ə.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫo.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ n fem
alelopatia

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
aleluya

al·licient /a.ɫi.siˈen/ /aɫ.ɫi.siˈen/ /aɫ.ɫi.siˈent/ /ə.ɫi.siˈen/ /əɫ.ɫi.siˈen/ /əɫ.ɫi.siˈent/ n masc
aliciente

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
aligátor

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
aliteración

al·literar /a.ɫi.teˈɾa/ /aɫ.ɫi.teˈɾa/ /aɫ.ɫi.teˈɾaɾ/ /ə.ɫi.təˈɾa/ /əɫ.ɫi.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. al·liter al·litera al·literada al·literades al·literam al·literant al·literar al·literara al·literaran al·literarem al·literaren al·literares al·literareu al·literaria al·literarien al·literaries al·literarà al·literaràs al·literaré al·literaríem al·literaríeu al·literassen al·literasses al·literassin al·literassis al·literat al·literats al·literau al·literava al·literaven al·literaves al·litere al·literem al·literen al·literes al·literessen al·literesses al·literessin al·literessis al·litereu al·literi al·literin al·literis al·litero al·literà al·literàrem al·literàreu al·literàs al·literàssem al·literàsseu al·literàssim al·literàssiu al·literàvem al·literàveu al·literés al·literéssem al·literésseu al·literéssim al·literéssiu al·literí bal bal (1) occ sept val v
aliterar

al·locució /a.ɫo.ku.siˈo/ /aɫ.ɫo.ku.siˈo/ /ə.ɫu.ku.siˈo/ /əɫ.ɫo.ku.siˈo/ /əɫ.ɫu.ku.siˈo/ n fem
alocución

al·lofís /aɫ.ɫoˈfis/ /əɫ.ɫuˈfis/ al·lofisa al·lofisos adj masc
alofiso

al·logen /aɫˈɫɔ.d͡ʒen/ /aɫˈɫɔ.ʒen/ /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əɫˈɫɔ.ʒən/ /əˈɫɔ.ʒən/ adj masc
alógeno

al·loglot /a.ɫoˈɣɫɔt/ /aɫ.ɫoˈɣɫɔt/ /ə.ɫuˈɣɫɔt/ /əɫ.ɫoˈɣɫɔt/ /əɫ.ɫuˈɣɫɔt/ adj masc
alóglota

al·lomotiu /aɫ.ɫo.moˈtiw/ /ə.ɫu.muˈtiw/ /əɫ.ɫu.muˈtiw/ n masc
alomotivo

al·losexual /a.ɫo.sek.suˈaɫ/ /aɫ.ɫo.sek.suˈaɫ/ /ə.ɫu.sək.suˈaɫ/ /əɫ.ɫo.sək.suˈaɫ/ /əɫ.ɫu.sək.suˈaɫ/ adj
alosexual

al·losexualitat /a.ɫo.zek.su.a.ɫiˈtat/ /aɫ.ɫo.zek.su.a.ɫiˈtat/ /ə.ɫu.zək.su.ə.ɫiˈtat/ /əɫ.ɫo.zək.su.ə.ɫiˈtat/ /əɫ.ɫu.zək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
alosexualidad

al·lotam /a.ɫoˈtam/ /aɫ.ɫoˈtam/ /ə.ɫuˈtam/ /əɫ.ɫoˈtam/ /əɫ.ɫuˈtam/ n masc
muchachería

al·lotejar /a.ɫo.teˈd͡ʒa/ /a.ɫo.teˈʒa/ /aɫ.ɫo.teˈd͡ʒaɾ/ /aɫ.ɫo.teˈʒa/ /ə.ɫu.təˈʒa/ /əɫ.ɫo.təˈd͡ʒa/ /əɫ.ɫu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. al·lotegem al·lotegen al·loteges al·lotegessen al·lotegesses al·lotegessin al·lotegessis al·lotegeu al·lotegi al·lotegin al·lotegis al·lotegés al·lotegéssem al·lotegésseu al·lotegéssim al·lotegéssiu al·lotegí al·loteig al·loteja al·lotejada al·lotejades al·lotejam al·lotejant al·lotejar al·lotejaran al·lotejarem al·lotejaren al·lotejares al·lotejareu al·lotejaria al·lotejarien al·lotejaries al·lotejarà al·lotejaràs al·lotejaré al·lotejaríem al·lotejaríeu al·lotejassen al·lotejasses al·lotejassin al·lotejassis al·lotejat al·lotejats al·lotejau al·lotejava al·lotejaven al·lotejaves al·lotejo al·lotejà al·lotejàrem al·lotejàreu al·lotejàs al·lotejàssem al·lotejàsseu al·lotejàssim al·lotejàssiu al·lotejàvem al·lotejàveu bal bal (1) v
muchachear

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
alucinación

al·lucinar /a.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈnaɾ/ /ə.ɫu.siˈna/ /əɫ.ɫu.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg al·lucina al·lucinada al·lucinades al·lucinam al·lucinant al·lucinar al·lucinara al·lucinaran al·lucinarem al·lucinaren al·lucinares al·lucinareu al·lucinaria al·lucinarien al·lucinaries al·lucinarà al·lucinaràs al·lucinaré al·lucinaríem al·lucinaríeu al·lucinassen al·lucinasses al·lucinassin al·lucinassis al·lucinat al·lucinats al·lucinau al·lucinava al·lucinaven al·lucinaves al·lucine al·lucinem al·lucinen al·lucines al·lucinessen al·lucinesses al·lucinessin al·lucinessis al·lucineu al·lucini al·lucinin al·lucinis al·lucino al·lucinà al·lucinàrem al·lucinàreu al·lucinàs al·lucinàssem al·lucinàsseu al·lucinàssim al·lucinàssiu al·lucinàvem al·lucinàveu al·lucinés al·lucinéssem al·lucinésseu al·lucinéssim al·lucinéssiu al·luciní al·lucín bal bal (1) occ sept val v
alucinar
(intransitiu) Veure o percebre coses inexistents considerant-les com a reals.
(transitiu) Trobar quelcom increïble.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ adj masc
alucinógeno
Que causa al·lucinacions.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ n masc
alucinógeno
Substància que causa al·lucinacions.

al·ludir /a.ɫuˈði/ /aɫ.ɫuˈði/ /aɫ.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ /əɫ.ɫuˈði/ al·ludeix al·ludeixen al·ludeixes al·ludeixi al·ludeixin al·ludeixis al·ludeixo al·ludesc al·ludesqui al·ludesquin al·ludesquis al·ludia al·ludida al·ludides al·ludien al·ludies al·ludiguem al·ludigueu al·ludim al·ludint al·ludir al·ludira al·ludiran al·ludirem al·ludiren al·ludires al·ludireu al·ludiria al·ludirien al·ludiries al·ludirà al·ludiràs al·ludiré al·ludiríem al·ludiríeu al·ludisc al·ludisca al·ludisquen al·ludisques al·ludissen al·ludisses al·ludissin al·ludissis al·ludit al·ludits al·ludiu al·ludix al·ludixen al·ludixes al·ludixo al·ludí al·ludíem al·ludíeu al·ludírem al·ludíreu al·ludís al·ludíssem al·ludísseu al·ludíssim al·ludíssiu bal n-occ occ sept val v
allude aludir

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
alusión

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
alergia

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
alérgico

al·lòcton /aɫˈɫɔk.ton/ /əɫˈɫɔk.tun/ adj masc
alóctono
(geologia) Material (ja sigui mineral, fragments de roques detrítiques o matèria orgànica) nouvingut d'altres zones formacionals, i que s'acumula en una conca sedimentària, i que és estudiat per les seves característiques de formació forana.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ adj masc
alófono
De llengua usual o materna diferent de l'oficial o majoritària del país.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ n masc
alófono
Variant d’un fonema que apareix en un context determinat.

alàlia /aˈɫa.ɫi.a/ /əˈɫa.ɫi.ə/ n fem
alalia

alça /ˈaɫ.sa/ /ˈaɫ.sə/ Interjection
guau
Expressió de sorpresa, d’admiració.

alça /ˈaɫ.sa/ /ˈaɫ.sə/ n fem
alza
Augment de preu.

alçada /aɫˈsa.ða/ n fem
estatura
Alçària d’una persona o animal.

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
alzaprima

alçapremar /ˌaɫ.sa.pɾeˈma/ /ˌaɫ.sa.pɾeˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alçaprem alçaprema alçapremada alçapremades alçapremam alçapremant alçapremar alçapremara alçapremaran alçapremarem alçapremaren alçapremares alçapremareu alçapremaria alçapremarien alçapremaries alçapremarà alçapremaràs alçapremaré alçapremaríem alçapremaríeu alçapremassen alçapremasses alçapremassin alçapremassis alçapremat alçapremats alçapremau alçapremava alçapremaven alçapremaves alçapreme alçapremem alçapremen alçapremes alçapremessen alçapremesses alçapremessin alçapremessis alçapremeu alçapremi alçapremin alçapremis alçapremo alçapremà alçapremàrem alçapremàreu alçapremàs alçapremàssem alçapremàsseu alçapremàssim alçapremàssiu alçapremàvem alçapremàveu alçapremés alçapreméssem alçapremésseu alçapreméssim alçapreméssiu alçapremí bal bal (1) occ sept val v
alzaprimar

alçar /aɫˈsa/ /aɫˈsaɾ/ /əɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alce alcem alcen alces alcessen alcesses alcessin alcessis alceu alci alcin alcis alcés alcéssem alcésseu alcéssim alcéssiu alcí alg alç alça alçada alçades alçam alçant alçar alçara alçaran alçarem alçaren alçares alçareu alçaria alçarien alçaries alçarà alçaràs alçaré alçaríem alçaríeu alçassen alçasses alçassin alçassis alçat alçats alçau alçava alçaven alçaves alço alçà alçàrem alçàreu alçàs alçàssem alçàsseu alçàssim alçàssiu alçàvem alçàveu bal bal (1) occ sept val v
alzarse
Posar-se dret algú que estava assegut.
Anar en contra del poder establert.
alzar
Augmentar l'alçària.

alçar la pilota v
levantar la pelota

alçurar-se /aɫ.suˈɾar.se/ /əɫ.suˈɾar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alçur alçura alçurada alçurades alçuram alçurant alçurar alçuraran alçurarem alçuraren alçurares alçurareu alçuraria alçurarien alçuraries alçurarà alçuraràs alçuraré alçuraríem alçuraríeu alçurassen alçurasses alçurassin alçurassis alçurat alçurats alçurau alçurava alçuraven alçuraves alçurem alçuren alçures alçuressin alçuressis alçureu alçuri alçurin alçuris alçurà alçuràrem alçuràreu alçuràs alçuràssem alçuràsseu alçuràssim alçuràssiu alçuràvem alçuràveu alçurés alçuréssim alçuréssiu alçurí bal bal (1) v
exaltarse

alçària /aɫˈsa.ɾi.a/ /əɫˈsa.ɾi.ə/ n fem
altura

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
aliento

alèxia /aˈɫɛk.si.a/ /əˈɫɛk.si.ə/ n fem
alexia

alíquota /aˈɫi.kwo.ta/ /əˈɫi.kwo.tə/ adj fem
alícuota

alògic /aˈɫɔ.d͡ʒik/ /aˈɫɔ.ʒik/ /əˈɫɔ.ʒik/ adj masc
alógico

ama /ˈa.ma/ /ˈa.mə/ n fem
ama de cría, dueña

amabilitat /a.ma.bi.ɫiˈtat/ /ə.mə.βi.ɫiˈtat/ n fem
amabilidad

amable /aˈma.bɫe/ /aˈma.βɫe/ /aˈmab.bɫe/ /əˈma.βɫə/ /əˈmab.bɫə/ adj
amable
Que mostra cortesia i consideració cap als altres, tenint un tracte correcte i obert.
Digne de ser estimat.

amablement /aˌma.bɫeˈment/ /aˌma.βɫeˈmen/ /aˌmab.bɫeˈmen/ /əˌma.βɫəˈmen/ /əˌmab.bɫəˈmen/ /əˌmab.bɫəˈment/ adv
amablemente

amador /a.maˈðo/ /a.maˈðoɾ/ /ə.məˈðo/ adj masc
amador

amagador /a.ma.ɣaˈðo/ /a.ma.ɣaˈðoɾ/ /ə.mə.ɣəˈðo/ n masc
ocultador

amagament /a.ma.ɣaˈmen/ /a.ma.ɣaˈment/ /ə.mə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɣəˈment/ n masc
ocultación

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amag amaga amagada amagades amagam amagant amagar amagara amagaran amagarem amagaren amagares amagareu amagaria amagarien amagaries amagarà amagaràs amagaré amagaríem amagaríeu amagassen amagasses amagassin amagassis amagat amagats amagau amagava amagaven amagaves amago amague amaguem amaguen amagues amaguessen amaguesses amaguessin amaguessis amagueu amagui amaguin amaguis amagués amaguéssem amaguésseu amaguéssim amaguéssiu amaguí amagà amagàrem amagàreu amagàs amagàssem amagàsseu amagàssim amagàssiu amagàvem amagàveu bal bal (1) occ sept val v
esconder ocultar
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.
esconder
Contenir o incloure en si alguna cosa que no es manifesta a tots.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ adj masc
escondido

amagatall /a.ma.ɣaˈtaʎ/ /ə.mə.ɣəˈtaj/ /ə.mə.ɣəˈtaʎ/ n masc
escondite

amagriment /a.ma.ɣɾiˈmen/ /a.ma.ɣɾiˈment/ /ə.mə.ɣɾiˈmen/ /ə.mə.ɣɾiˈment/ n masc
enflaquecimiento

amagrir /a.maˈɣɾi/ /a.maˈɣɾiɾ/ /ə.məˈɣɾi/ amagreix amagreixen amagreixes amagreixi amagreixin amagreixis amagreixo amagresc amagresqui amagresquin amagresquis amagria amagrida amagrides amagrien amagries amagriguem amagrigueu amagrim amagrint amagrir amagrira amagriran amagrirem amagriren amagrires amagrireu amagriria amagririen amagriries amagrirà amagriràs amagriré amagriríem amagriríeu amagrisc amagrisca amagrisquen amagrisques amagrissen amagrisses amagrissin amagrissis amagrit amagrits amagriu amagrix amagrixen amagrixes amagrixo amagrí amagríem amagríeu amagrírem amagríreu amagrís amagríssem amagrísseu amagríssim amagríssiu bal n-occ occ sept val v
enflaquecer
Fer perdre el greix.
adelgazar
(pronominal) Tornar-se magre, perdre el greix.

amainar /a.majˈna/ /a.majˈnaɾ/ /ə.məjˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amaina amainada amainades amainam amainant amainar amainara amainaran amainarem amainaren amainares amainareu amainaria amainarien amainaries amainarà amainaràs amainaré amainaríem amainaríeu amainassen amainasses amainassin amainassis amainat amainats amainau amainava amainaven amainaves amaine amainem amainen amaines amainessen amainesses amainessin amainessis amaineu amaini amainin amainis amaino amainà amainàrem amainàreu amainàs amainàssem amainàsseu amainàssim amainàssiu amainàvem amainàveu amainés amainéssem amainésseu amainéssim amainéssiu amainí amaín bal bal (1) occ sept val v
arriar
(transitiu, nàutica) Recollir del tot o en part les veles d'alguna embarcació a fi de que no camini tant.
amainar
(intransitiu, per metonímia) Afluixar o cedir en algun desig, afany o passió.

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
amalgama

amalgamació /a.maɫ.ɣa.ma.siˈo/ /ə.məɫ.ɣə.mə.siˈo/ n fem
amalgamación

amalgamar /a.maɫ.ɣaˈma/ /a.maɫ.ɣaˈmaɾ/ /ə.məɫ.ɣəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amalgam amalgama amalgamada amalgamades amalgamam amalgamant amalgamar amalgamara amalgamaran amalgamarem amalgamaren amalgamares amalgamareu amalgamaria amalgamarien amalgamaries amalgamarà amalgamaràs amalgamaré amalgamaríem amalgamaríeu amalgamassen amalgamasses amalgamassin amalgamassis amalgamat amalgamats amalgamau amalgamava amalgamaven amalgamaves amalgame amalgamem amalgamen amalgames amalgamessen amalgamesses amalgamessin amalgamessis amalgameu amalgami amalgamin amalgamis amalgamo amalgamà amalgamàrem amalgamàreu amalgamàs amalgamàssem amalgamàsseu amalgamàssim amalgamàssiu amalgamàvem amalgamàveu amalgamés amalgaméssem amalgamésseu amalgaméssim amalgaméssiu amalgamí bal bal (1) occ sept val v
amalgamar
Barrejar i unir argent viu (mercuri) amb altres metalls.
En sentit ampli, barrejar.

amaneradament /a.ma.neˌɾa.ðaˈmen/ /a.ma.neˌɾa.ðaˈment/ /ə.mə.nəˌɾa.ðəˈmen/ /ə.mə.nəˌɾa.ðəˈment/ adv
amanerado

amanerament /a.ma.ne.ɾaˈmen/ /a.ma.ne.ɾaˈment/ /ə.mə.nə.ɾəˈmen/ /ə.mə.nə.ɾəˈment/ n masc
amaneramiento

amanerar /a.ma.neˈɾa/ /a.ma.neˈɾaɾ/ /ə.mə.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amaner amanera amanerada amanerades amaneram amanerant amanerar amanerara amaneraran amanerarem amaneraren amanerares amanerareu amaneraria amanerarien amaneraries amanerarà amaneraràs amaneraré amaneraríem amaneraríeu amanerassen amanerasses amanerassin amanerassis amanerat amanerats amanerau amanerava amaneraven amaneraves amanere amanerem amaneren amaneres amaneressen amaneresses amaneressin amaneressis amanereu amaneri amanerin amaneris amanero amanerà amaneràrem amaneràreu amaneràs amaneràssem amaneràsseu amaneràssim amaneràssiu amaneràvem amaneràveu amanerés amaneréssem amanerésseu amaneréssim amaneréssiu amanerí bal bal (1) occ sept val v
amanerar

amanerat /a.ma.neˈɾat/ /ə.mə.nəˈɾat/ adj
amanerado

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
ensalada

amaniment /a.ma.niˈmen/ /a.ma.niˈment/ /ə.mə.niˈmen/ /ə.mə.niˈment/ n masc
aliño

amanir /a.maˈni/ /a.maˈniɾ/ /ə.məˈni/ amaneix amaneixen amaneixes amaneixi amaneixin amaneixis amaneixo amanesc amanesqui amanesquin amanesquis amania amanida amanides amanien amanies amaniguem amanigueu amanim amanint amanir amanira amaniran amanirem amaniren amanires amanireu amaniria amanirien amaniries amanirà amaniràs amaniré amaniríem amaniríeu amanisc amanisca amanisquen amanisques amanissen amanisses amanissin amanissis amanit amanits amaniu amanix amanixen amanixes amanixo amaní amaníem amaníeu amanírem amaníreu amanís amaníssem amanísseu amaníssim amaníssiu bal n-occ occ sept val v
aprontar
Aparellar alguna cosa, tenir a mà el que caldrà per fer una feina.
aliñar aprestarse
Posar els amaniments a alguna vianda.
aprestarse
(pronominal) Disposar-se, preparar-se.

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ n fem
amanita

amanollar /a.ma.noˈʎa/ /a.ma.noˈʎaɾ/ /ə.mə.noˈʎa/ /ə.mə.nuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amanolla amanollada amanollades amanollant amanollar amanollara amanollaran amanollarem amanollaren amanollares amanollareu amanollaria amanollarien amanollaries amanollarà amanollaràs amanollaré amanollaríem amanollaríeu amanollassen amanollasses amanollat amanollats amanollava amanollaven amanollaves amanolle amanollem amanollen amanolles amanollessen amanollesses amanollessin amanollessis amanolleu amanolli amanollin amanollis amanollo amanollà amanollàrem amanollàreu amanollàssem amanollàsseu amanollàvem amanollàveu amanollés amanolléssem amanollésseu amanolléssim amanolléssiu amanollí occ sept val val (1) v
amanojar

amansiment /a.man.siˈmen/ /a.man.siˈment/ /ə.mən.siˈmen/ /ə.mən.siˈment/ n masc
amansamiento

amansir /a.manˈsi/ /a.manˈsiɾ/ amanseix amanseixen amanseixes amanseixi amanseixin amanseixis amanseixo amansesc amansesqui amansesquin amansesquis amansia amansida amansides amansien amansies amansiguem amansigueu amansim amansint amansir amansira amansiran amansirem amansiren amansires amansireu amansiria amansirien amansiries amansirà amansiràs amansiré amansiríem amansiríeu amansisc amansisca amansisquen amansisques amansissen amansisses amansissin amansissis amansit amansits amansiu amansix amansixen amansixes amansixo amansí amansíem amansíeu amansírem amansíreu amansís amansíssem amansísseu amansíssim amansíssiu bal n-occ occ sept val v
amansar
Fer mans, domesticar, algun animal.
Calmar, disminuir la còlera d'algú, suavitzar.

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n masc
amante
(nàutica) Cable maniobrat per gigre que serveix per a hissar pesos.

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
amante
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amanyac /a.maˈɲak/ /ə.məˈɲak/ n masc
arrullo
Cant de festeig de coloms i tórtores.
nana
Cant per adormir els infants.

amanyagador /a.ma.ɲa.ɣaˈðo/ /a.ma.ɲa.ɣaˈðoɾ/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈðo/ adj masc
acariciador

amanyagament /a.ma.ɲa.ɣaˈmen/ /a.ma.ɲa.ɣaˈment/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈment/ n masc
caricia

amanyagar /a.ma.ɲaˈɣa/ /a.ma.ɲaˈɣaɾ/ /ə.mə.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amanyag amanyaga amanyagada amanyagades amanyagam amanyagant amanyagar amanyagara amanyagaran amanyagarem amanyagaren amanyagares amanyagareu amanyagaria amanyagarien amanyagaries amanyagarà amanyagaràs amanyagaré amanyagaríem amanyagaríeu amanyagassen amanyagasses amanyagassin amanyagassis amanyagat amanyagats amanyagau amanyagava amanyagaven amanyagaves amanyago amanyague amanyaguem amanyaguen amanyagues amanyaguessen amanyaguesses amanyaguessin amanyaguessis amanyagueu amanyagui amanyaguin amanyaguis amanyagués amanyaguéssem amanyaguésseu amanyaguéssim amanyaguéssiu amanyaguí amanyagà amanyagàrem amanyagàreu amanyagàs amanyagàssem amanyagàsseu amanyagàssim amanyagàssiu amanyagàvem amanyagàveu bal bal (1) occ sept val v
acariciar
acariciar

amanyogar /a.ma.ɲoˈɣa/ /a.ma.ɲoˈɣaɾ/ /ə.mə.ɲoˈɣa/ /ə.mə.ɲuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amanyog amanyoga amanyogada amanyogades amanyogam amanyogant amanyogar amanyogara amanyogaran amanyogarem amanyogaren amanyogares amanyogareu amanyogaria amanyogarien amanyogaries amanyogarà amanyogaràs amanyogaré amanyogaríem amanyogaríeu amanyogassen amanyogasses amanyogassin amanyogassis amanyogat amanyogats amanyogau amanyogava amanyogaven amanyogaves amanyogo amanyogue amanyoguem amanyoguen amanyogues amanyoguessen amanyoguesses amanyoguessin amanyoguessis amanyogueu amanyogui amanyoguin amanyoguis amanyogués amanyoguéssem amanyoguésseu amanyoguéssim amanyoguéssiu amanyoguí amanyogà amanyogàrem amanyogàreu amanyogàs amanyogàssem amanyogàsseu amanyogàssim amanyogàssiu amanyogàvem amanyogàveu bal bal (1) occ sept val v
amanojar

amanós /a.maˈnos/ /ə.məˈnos/ adj masc
amanoso

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg am ama amada amades amam amant amar amara amaran amarem amaren amares amareu amaria amarien amaries amarà amaràs amaré amaríem amaríeu amassen amasses amassin amassis amat amats amau amava amaven amaves ame amem amen ames amessen amesses amessin amessis ameu ami amin amis amo amà amàrem amàreu amàs amàssem amàsseu amàssim amàssiu amàvem amàveu amés améssem amésseu améssim améssiu amí bal bal (1) occ sept val v
amar

amarador /a.ma.ɾaˈðo/ /a.ma.ɾaˈðoɾ/ /ə.mə.ɾəˈðo/ n masc
enriador

amarament /a.ma.ɾaˈmen/ /a.ma.ɾaˈment/ /ə.mə.ɾəˈmen/ /ə.mə.ɾəˈment/ n masc
maceración

amarantí /a.ma.ɾanˈti/ /ə.mə.ɾənˈti/ adj masc
amaranto

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amar amara amarada amarades amaram amarant amarar amarara amararan amararem amararen amarares amarareu amararia amararien amararies amararà amararàs amararé amararíem amararíeu amarassen amarasses amarassin amarassis amarat amarats amarau amarava amaraven amaraves amare amarem amaren amares amaressen amaresses amaressin amaressis amareu amari amarin amaris amaro amarà amaràrem amaràreu amaràs amaràssem amaràsseu amaràssim amaràssiu amaràvem amaràveu amarés amaréssem amarésseu amaréssim amaréssiu amarí bal bal (1) occ sept val v
empapar
Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.
amarar
Posar-se un hidroavió sobre la mar.
enriar
Posar en aigua per alguns dies el lli, cànem o espart a fi de que fermenti.
apagar
Tirar aigua a la calç per a fondre-la.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
amargo
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargament adv
amargamente

amargar /a.marˈɣa/ /a.maɾˈɣa/ /a.maɾˈɣaɾ/ /ə.mərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amarg amarga amargada amargades amargam amargant amargar amargara amargaran amargarem amargaren amargares amargareu amargaria amargarien amargaries amargarà amargaràs amargaré amargaríem amargaríeu amargassen amargasses amargassin amargassis amargat amargats amargau amargava amargaven amargaves amargo amargue amarguem amarguen amargues amarguessen amarguesses amarguessin amarguessis amargueu amargui amarguin amarguis amargués amarguéssem amarguésseu amarguéssim amarguéssiu amarguí amargà amargàrem amargàreu amargàs amargàssem amargàsseu amargàssim amargàssiu amargàvem amargàveu bal bal (1) occ sept val v
amargar
(intransitiu) Tenir gust amarg.
(transitiu) Causar amargura o pena.

amargenar /a.mar.d͡ʒeˈna/ /a.maɾ.d͡ʒeˈna/ /a.maɾ.d͡ʒeˈnaɾ/ /ə.mər.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amargena amargenada amargenades amargenam amargenant amargenar amargenara amargenaran amargenarem amargenaren amargenares amargenareu amargenaria amargenarien amargenaries amargenarà amargenaràs amargenaré amargenaríem amargenaríeu amargenassen amargenasses amargenassin amargenassis amargenat amargenats amargenau amargenava amargenaven amargenaves amargene amargenem amargenen amargenes amargenessen amargenesses amargenessin amargenessis amargeneu amargeni amargenin amargenis amargeno amargenà amargenàrem amargenàreu amargenàs amargenàssem amargenàsseu amargenàssim amargenàssiu amargenàvem amargenàveu amargenés amargenéssem amargenésseu amargenéssim amargenéssiu amargení amargèn bal bal (1) occ sept val v
bordear

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
amargura

amargosament /a.marˌɣo.zaˈmen/ /a.maɾˌɣo.zaˈmen/ /a.maɾˌɣo.zaˈment/ /ə.mərˌɡo.zəˈmen/ /ə.mərˌɣo.zəˈmen/ /ə.məɾˌɣo.zəˈment/ adv
amargamente

amargs /aˈmaɾks/ /əˈmarks/ n masc
amargos
dolços que fan els sucrers amb barreja d'ametlles amargues

amarguejar /a.mar.ɣeˈʒa/ /a.maɾ.ɣeˈd͡ʒa/ /a.maɾ.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ə.mər.ɡəˈʒa/ /ə.mər.ɣəˈʒa/ /ə.məɾ.ɣəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amarguege amarguegem amarguegen amargueges amarguegessen amarguegesses amarguegessin amarguegessis amarguegeu amarguegi amarguegin amarguegis amarguegés amarguegéssem amarguegésseu amarguegéssim amarguegéssiu amarguegí amargueig amargueja amarguejada amarguejades amarguejam amarguejant amarguejar amarguejara amarguejaran amarguejarem amarguejaren amarguejares amarguejareu amarguejaria amarguejarien amarguejaries amarguejarà amarguejaràs amarguejaré amarguejaríem amarguejaríeu amarguejassen amarguejasses amarguejassin amarguejassis amarguejat amarguejats amarguejau amarguejava amarguejaven amarguejaves amarguejo amarguejà amarguejàrem amarguejàreu amarguejàs amarguejàssem amarguejàsseu amarguejàssim amarguejàssiu amarguejàvem amarguejàveu bal bal (1) occ sept val v
amargar

amarguenc /a.marˈɣeŋ/ /a.maɾˈɣeŋ/ /a.maɾˈɣeŋk/ /ə.mərˈɡɛŋ/ /ə.mərˈɣɛŋk/ /ə.məɾˈɣəŋk/ adj masc
amargoso

amarinar /a.ma.ɾiˈna/ /a.ma.ɾiˈnaɾ/ /ə.mə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amarina amarinada amarinades amarinam amarinant amarinar amarinara amarinaran amarinarem amarinaren amarinares amarinareu amarinaria amarinarien amarinaries amarinarà amarinaràs amarinaré amarinaríem amarinaríeu amarinassen amarinasses amarinassin amarinassis amarinat amarinats amarinau amarinava amarinaven amarinaves amarine amarinem amarinen amarines amarinessen amarinesses amarinessin amarinessis amarineu amarini amarinin amarinis amarino amarinà amarinàrem amarinàreu amarinàs amarinàssem amarinàsseu amarinàssim amarinàssiu amarinàvem amarinàveu amarinés amarinéssem amarinésseu amarinéssim amarinéssiu amariní amarín bal bal (1) occ sept val v
marinar

amarra /aˈma.ra/ /əˈma.rə/ n fem
amarra

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amarr amarra amarrada amarrades amarram amarrant amarrar amarrara amarraran amarrarem amarraren amarrares amarrareu amarraria amarrarien amarraries amarrarà amarraràs amarraré amarraríem amarraríeu amarrassen amarrasses amarrassin amarrassis amarrat amarrats amarrau amarrava amarraven amarraves amarre amarrem amarren amarres amarressen amarresses amarressin amarressis amarreu amarri amarrin amarris amarro amarrà amarràrem amarràreu amarràs amarràssem amarràsseu amarràssim amarràssiu amarràvem amarràveu amarrés amarréssem amarrésseu amarréssim amarréssiu amarrí bal bal (1) occ sept val v
amarrar
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amarrir /a.maˈri/ /a.maˈriɾ/ /ə.məˈri/ amarreix amarreixen amarreixes amarreixi amarreixin amarreixis amarreixo amarresc amarresqui amarresquin amarresquis amarria amarrida amarrides amarrien amarries amarriguem amarrigueu amarrim amarrint amarrir amarrira amarriran amarrirem amarriren amarrires amarrireu amarriria amarririen amarriries amarrirà amarriràs amarriré amarriríem amarriríeu amarrisc amarrisca amarrisquen amarrisques amarrissen amarrisses amarrissin amarrissis amarrit amarrits amarriu amarrix amarrixen amarrixes amarrixo amarrí amarríem amarríeu amarrírem amarríreu amarrís amarríssem amarrísseu amarríssim amarríssiu bal n-occ occ sept val v
amorecer

amartar /a.marˈta/ /a.maɾˈta/ /a.maɾˈtaɾ/ /ə.mərˈta/ amarta amartada amartades amartant amartar amartaran amartarem amartaren amartares amartareu amartaria amartarien amartaries amartarà amartaràs amartaré amartaríem amartaríeu amartat amartats amartava amartaven amartaves amartem amarten amartes amartessen amartesses amartessin amartessis amarteu amarti amartin amartis amarto amartà amartàrem amartàreu amartàvem amartàveu amartés amartéssem amartésseu amartéssim amartéssiu amartí sept v
amartizar

amartellar /a.mar.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎaɾ/ /ə.mər.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amartell amartella amartellada amartellades amartellam amartellant amartellar amartellara amartellaran amartellarem amartellaren amartellares amartellareu amartellaria amartellarien amartellaries amartellarà amartellaràs amartellaré amartellaríem amartellaríeu amartellassen amartellasses amartellassin amartellassis amartellat amartellats amartellau amartellava amartellaven amartellaves amartelle amartellem amartellen amartelles amartellessen amartellesses amartellessin amartellessis amartelleu amartelli amartellin amartellis amartello amartellà amartellàrem amartellàreu amartellàs amartellàssem amartellàsseu amartellàssim amartellàssiu amartellàvem amartellàveu amartellés amartelléssem amartellésseu amartelléssim amartelléssiu amartellí bal bal (1) occ sept val v
martillar
Picar o colpejar amb martell.
amartillar
Posar al punt de dalt una arma de foc; armar un fusell.

amassament /a.ma.saˈmen/ /a.ma.saˈment/ /ə.mə.səˈmen/ /ə.mə.səˈment/ n masc
amasamiento

amassar /a.maˈsa/ /a.maˈsaɾ/ /ə.məˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amassa amassada amassades amassam amassant amassar amassara amassaran amassarem amassaren amassares amassareu amassaria amassarien amassaries amassarà amassaràs amassaré amassaríem amassaríeu amassassen amassasses amassassin amassassis amassat amassats amassau amassava amassaven amassaves amasse amassem amassen amasses amassessen amassesses amassessin amassessis amasseu amassi amassin amassis amasso amassà amassàrem amassàreu amassàs amassàssem amassàsseu amassàssim amassàssiu amassàvem amassàveu amassés amasséssem amassésseu amasséssim amasséssiu amassí amàs bal bal (1) occ sept val v
amasar
Antigament, preparar o disposar bé les coses per aconseguir l'intent.

amateur /a.maˈteɾ/ /ə.məˈter/ n neut
amateur

amatinar-se /a.ma.tiˈnaɾ.se/ /ə.mə.ti.nərˈsə/ /ə.mə.tiˈnar.sə/ /ə.mə.tiˈnaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amatina amatinada amatinades amatinam amatinant amatinar amatinara amatinaran amatinarem amatinaren amatinares amatinareu amatinaria amatinarien amatinaries amatinarà amatinaràs amatinaré amatinaríem amatinaríeu amatinassen amatinasses amatinassin amatinassis amatinat amatinats amatinau amatinava amatinaven amatinaves amatine amatinem amatinen amatines amatinessen amatinesses amatinessin amatinessis amatineu amatini amatinin amatinis amatino amatinà amatinàrem amatinàreu amatinàs amatinàssem amatinàsseu amatinàssim amatinàssiu amatinàvem amatinàveu amatinés amatinéssem amatinésseu amatinéssim amatinéssiu amatiní amatín bal bal (1) occ sept val v
madrugar

amatollat /a.ma.toˈʎat/ /ə.mə.toˈʎat/ /ə.mə.tuˈʎat/ adj masc
matoso

amatonar /a.ma.toˈna/ /a.ma.toˈnaɾ/ /ə.mə.toˈna/ /ə.mə.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amaton amatona amatonada amatonades amatonam amatonant amatonar amatonara amatonaran amatonarem amatonaren amatonares amatonareu amatonaria amatonarien amatonaries amatonarà amatonaràs amatonaré amatonaríem amatonaríeu amatonassen amatonasses amatonassin amatonassis amatonat amatonats amatonau amatonava amatonaven amatonaves amatone amatonem amatonen amatones amatonessen amatonesses amatonessin amatonessis amatoneu amatoni amatonin amatonis amatono amatonà amatonàrem amatonàreu amatonàs amatonàssem amatonàsseu amatonàssim amatonàssiu amatonàvem amatonàveu amatonés amatonéssem amatonésseu amatonéssim amatonéssiu amatoní bal bal (1) occ sept val v
cuajar

amazic /a.maˈzik/ /ə.məˈzik/ amaziga adj masc
bereber
Relatiu al poble amazic o la llengua amaziga.

amazic /a.maˈzik/ /ə.məˈzik/ n masc
bereber
Individu d’un poble camita de l’Àfrica septentrional entre Egipte i el Marroc.
(invariable) Llengua afroasiàtica autòctona de l’Àfrica septentrional amb distribució diatòpica.

amazona /a.maˈzo.na/ /ə.məˈzo.nə/ n fem
amazona
Genet quan és una dona.
Dona atlètica, viril, guerrera.

amaçar /a.maˈsa/ /a.maˈsaɾ/ /ə.məˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amace amacem amacen amaces amacessen amacesses amacessin amacessis amaceu amaci amacin amacis amacés amacéssem amacésseu amacéssim amacéssiu amací amaç amaça amaçada amaçades amaçam amaçant amaçar amaçaran amaçarem amaçaren amaçares amaçareu amaçaria amaçarien amaçaries amaçarà amaçaràs amaçaré amaçaríem amaçaríeu amaçassen amaçasses amaçassin amaçassis amaçat amaçats amaçau amaçava amaçaven amaçaves amaço amaçà amaçàrem amaçàreu amaçàs amaçàssem amaçàsseu amaçàssim amaçàssiu amaçàvem amaçàveu bal bal (1) occ sept v
macear

amb /am/ preposition
con
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

amb l'ai al cor adv
con el alma en un hilo

amb la cua entre les cames adv
con las orejas caídas

amb mà alta adj
en mano alta

amb mà baixa adj
en mano baja

amb tots els ets i uts adv
con pelos y señales

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
embajada

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
embajador

ambdós /amˈdos/ /əmˈdos/ adj
ambos

ambicionar /am.bi.si.oˈna/ /am.bi.si.oˈnaɾ/ /əm.bi.si.oˈna/ /əm.bi.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambicion ambiciona ambicionada ambicionades ambicionam ambicionant ambicionar ambicionara ambicionaran ambicionarem ambicionaren ambicionares ambicionareu ambicionaria ambicionarien ambicionaries ambicionarà ambicionaràs ambicionaré ambicionaríem ambicionaríeu ambicionassen ambicionasses ambicionassin ambicionassis ambicionat ambicionats ambicionau ambicionava ambicionaven ambicionaves ambicione ambicionem ambicionen ambiciones ambicionessen ambicionesses ambicionessin ambicionessis ambicioneu ambicioni ambicionin ambicionis ambiciono ambicionà ambicionàrem ambicionàreu ambicionàs ambicionàssem ambicionàsseu ambicionàssim ambicionàssiu ambicionàvem ambicionàveu ambicionés ambicionéssem ambicionésseu ambicionéssim ambicionéssiu ambicioní bal bal (1) occ sept val v
ambicionar

ambiciosament /am.bi.siˌo.zaˈmen/ /am.bi.siˌo.zaˈment/ /əm.bi.siˌo.zəˈmen/ /əm.bi.siˌo.zəˈment/ adv
ambiciosamente

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
ambición

ambidextre /am.biˈðeks.tɾe/ /əm.biˈðəks.tɾə/ /əm.biˈðɛks.tɾə/ adj masc
ambidextro

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
ambiente
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambient d'aprenentatge n masc
ambiente de aprendizaje

ambiental /am.bi.enˈtaɫ/ /əm.bi.ənˈtaɫ/ adj
ambiental

ambientar /am.bi.enˈta/ /am.bi.enˈtaɾ/ /əm.bi.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambient ambienta ambientada ambientades ambientam ambientant ambientar ambientara ambientaran ambientarem ambientaren ambientares ambientareu ambientaria ambientarien ambientaries ambientarà ambientaràs ambientaré ambientaríem ambientaríeu ambientassen ambientasses ambientassin ambientassis ambientat ambientats ambientau ambientava ambientaven ambientaves ambiente ambientem ambienten ambientes ambientessen ambientesses ambientessin ambientessis ambienteu ambienti ambientin ambientis ambiento ambientà ambientàrem ambientàreu ambientàs ambientàssem ambientàsseu ambientàssim ambientàssiu ambientàvem ambientàveu ambientés ambientéssem ambientésseu ambientéssim ambientéssiu ambientí bal bal (1) occ sept val v
ambientar
Situar en un entorn i una època concrets.
Decorar una sala o donar-li caliu.
Adaptar-se a un lloc.

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
ambiguo

ambiguament /amˌbi.ɣwaˈmen/ /amˌbi.ɣwaˈment/ /əmˌbi.ɣwəˈmen/ /əmˌbi.ɣwəˈment/ adv
ambiguamente

ambigú /am.biˈɣu/ /əm.biˈɣu/ n masc
ambigú

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
ambivalente

ambivalència /am.bi.vaˈɫɛn.si.a/ /am.bi.βaˈɫɛn.si.a/ /əm.bi.vəˈɫɛn.si.ə/ /əm.bi.βəˈɫɛn.si.ə/ n fem
ambivalencia

amblador /am.bɫaˈðo/ /am.bɫaˈðoɾ/ /əm.bɫəˈðo/ adj masc
amblador
Cavalleria de bon pas, que ambla.

ambladura /am.bɫaˈðu.ɾa/ /əm.bɫəˈðu.ɾə/ n fem
ambladura
Manera de caminar d’un quadrúpede avançant alternativament el parell de potes d’un mateix costat.

amblar /amˈbɫa/ /amˈbɫaɾ/ /əmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambl ambla amblada amblades amblam amblant amblar amblara amblaran amblarem amblaren amblares amblareu amblaria amblarien amblaries amblarà amblaràs amblaré amblaríem amblaríeu amblassen amblasses amblassin amblassis amblat amblats amblau amblava amblaven amblaves amble amblem amblen ambles amblessen amblesses amblessin amblessis ambleu ambli amblin amblis amblo amblà amblàrem amblàreu amblàs amblàssem amblàsseu amblàssim amblàssiu amblàvem amblàveu amblés ambléssem amblésseu ambléssim ambléssiu amblí bal bal (1) occ sept val v
amblar

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
ámbar

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
ámbar
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
ambrosía

ambulant /am.buˈɫan/ /am.buˈɫant/ /əm.buˈɫan/ /əm.buˈɫant/ adj
ambulante
Que ambula, es passeja, va d'un lloc a un altre.

ambular /am.buˈɫa/ /am.buˈɫaɾ/ /əm.buˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambul ambula ambulada ambulades ambulam ambulant ambular ambulara ambularan ambularem ambularen ambulares ambulareu ambularia ambularien ambularies ambularà ambularàs ambularé ambularíem ambularíeu ambulassen ambulasses ambulassin ambulassis ambulat ambulats ambulau ambulava ambulaven ambulaves ambule ambulem ambulen ambules ambulessen ambulesses ambulessin ambulessis ambuleu ambuli ambulin ambulis ambulo ambulà ambulàrem ambulàreu ambulàs ambulàssem ambulàsseu ambulàssim ambulàssiu ambulàvem ambulàveu ambulés ambuléssem ambulésseu ambuléssim ambuléssiu ambulí bal bal (1) occ sept val v
ambular

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ ambulatòria adj masc
ambulatorio
Relatiu al fet de caminar.
(medicina) Que permet al malalt moure’s, que no ha de fer llit.

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ n masc
ambulatorio
(medicina) Centre de tractament de malalts en règim extern.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
ambulancia

ameboide /a.meˈbɔj.ðe/ /ə.məˈβɔj.ðə/ adj
ameboide

amelar-se /a.meˈɫaɾ.se/ /ə.mə.ɫərˈsə/ /ə.məˈɫar.sə/ /ə.məˈɫaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amel amela amelada amelades amelam amelant amelar amelara amelaran amelarem amelaren amelares amelareu amelaria amelarien amelaries amelarà amelaràs amelaré amelaríem amelaríeu amelassen amelasses amelassin amelassis amelat amelats amelau amelava amelaven amelaves amele amelem amelen ameles amelessen amelesses amelessin amelessis ameleu ameli amelin amelis amelo amelà amelàrem amelàreu amelàs amelàssem amelàsseu amelàssim amelàssiu amelàvem amelàveu amelés ameléssem amelésseu ameléssim ameléssiu amelí bal bal (1) occ sept val v
acaramelarse

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
amenaza

amenaçador /a.me.na.saˈðo/ /a.me.na.saˈðoɾ/ adj masc
amenazador
Que amenaça.

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amenace amenacem amenacen amenaces amenacessen amenacesses amenacessin amenacessis amenaceu amenaci amenacin amenacis amenacés amenacéssem amenacésseu amenacéssim amenacéssiu amenací amenaç amenaça amenaçada amenaçades amenaçam amenaçant amenaçar amenaçara amenaçaran amenaçarem amenaçaren amenaçares amenaçareu amenaçaria amenaçarien amenaçaries amenaçarà amenaçaràs amenaçaré amenaçaríem amenaçaríeu amenaçassen amenaçasses amenaçassin amenaçassis amenaçat amenaçats amenaçau amenaçava amenaçaven amenaçaves amenaço amenaçà amenaçàrem amenaçàreu amenaçàs amenaçàssem amenaçàsseu amenaçàssim amenaçàssiu amenaçàvem amenaçàveu bal bal (1) occ sept val v
amenazar conminar

amenitzar /a.me.niˈd͡za/ /a.me.niˈza/ /a.me.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amenitz amenitza amenitzada amenitzades amenitzam amenitzant amenitzar amenitzara amenitzaran amenitzarem amenitzaren amenitzares amenitzareu amenitzaria amenitzarien amenitzaries amenitzarà amenitzaràs amenitzaré amenitzaríem amenitzaríeu amenitzassen amenitzasses amenitzassin amenitzassis amenitzat amenitzats amenitzau amenitzava amenitzaven amenitzaves amenitze amenitzem amenitzen amenitzes amenitzessen amenitzesses amenitzessin amenitzessis amenitzeu amenitzi amenitzin amenitzis amenitzo amenitzà amenitzàrem amenitzàreu amenitzàs amenitzàssem amenitzàsseu amenitzàssim amenitzàssiu amenitzàvem amenitzàveu amenitzés amenitzéssem amenitzésseu amenitzéssim amenitzéssiu amenitzí bal bal (1) occ sept val v
amenizar

amerar /a.meˈɾa/ /a.meˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amer amera amerada amerades ameram amerant amerar amerara ameraran amerarem ameraren amerares amerareu ameraria amerarien ameraries amerarà ameraràs ameraré ameraríem ameraríeu amerassen amerasses amerassin amerassis amerat amerats amerau amerava ameraven ameraves amere amerem ameren ameres ameressen ameresses ameressin ameressis amereu ameri amerin ameris amero amerà ameràrem ameràreu ameràs ameràssem ameràsseu ameràssim ameràssiu ameràvem ameràveu amerés ameréssem amerésseu ameréssim ameréssiu amerí bal bal (1) occ sept val v
merar

americana /a.me.ɾiˈka.na/ /ə.mə.ɾiˈka.nə/ n fem
americana
Forma femenina de americà.

americanitzar /a.me.ɾi.ka.niˈd͡za/ /a.me.ɾi.ka.niˈza/ /a.me.ɾi.ka.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. americanitz americanitza americanitzada americanitzades americanitzam americanitzant americanitzar americanitzara americanitzaran americanitzarem americanitzaren americanitzares americanitzareu americanitzaria americanitzarien americanitzaries americanitzarà americanitzaràs americanitzaré americanitzaríem americanitzaríeu americanitzassen americanitzasses americanitzassin americanitzassis americanitzat americanitzats americanitzau americanitzava americanitzaven americanitzaves americanitze americanitzem americanitzen americanitzes americanitzessen americanitzesses americanitzessin americanitzessis americanitzeu americanitzi americanitzin americanitzis americanitzo americanitzà americanitzàrem americanitzàreu americanitzàs americanitzàssem americanitzàsseu americanitzàssim americanitzàssiu americanitzàvem americanitzàveu americanitzés americanitzéssem americanitzésseu americanitzéssim americanitzéssiu americanitzí bal bal (1) occ sept val v
americanizar

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
americio

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
americano norteamericano
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
americano
habitant d'Amèrica
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ameroconidi /a.me.ɾo.koˈni.ði/ /ə.mə.ɾo.koˈni.ði/ /ə.mə.ɾu.kuˈni.ði/ n masc
ameroconidio

ameròspora /a.meˈɾɔs.po.ɾa/ /ə.məˈɾɔs.po.ɾə/ /ə.məˈɾɔs.pu.ɾə/ n fem
ameróspora

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
amatista
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
amatista
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
almendra

ametrallament /a.me.tɾa.ʎaˈmen/ /a.me.tɾa.ʎaˈment/ /ə.mə.tɾə.ʎəˈmen/ /ə.mə.tɾə.ʎəˈment/ n masc
ametrallaje

amfi- /aɱ.fi/ /əɱ.fi/ prefix
anfi-

amfiartrosi /aɱ.fi.aɾˈtɾɔ.zi/ /əɱ.fi.ərˈtɾɔ.zi/ n fem
anfiartrosis

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ amfíbia adj masc
anfibio
Criatura o objecte que pot viure o desplaçar-se per aigua i per terra

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
anfibio
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfibològic /aɱ.fi.boˈɫɔ.d͡ʒik/ /aɱ.fi.βoˈɫɔ.ʒik/ /əɱ.fi.boˈɫɔ.ʒik/ /əɱ.fi.buˈɫɔ.ʒik/ /əɱ.fi.βuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
anfibológico
(filologia) Ambigu, amb diferents interpretacions.

amfigin /aɱˈfi.d͡ʒin/ /aɱˈfi.ʒin/ /əɱˈfi.ʒin/ adj masc
anfígino

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ n masc
anfiteatro

amfitrió /aɱ.fi.tɾiˈo/ n masc
anfitrión

amforisc /aɱ.foˈɾisk/ /əɱ.foˈɾisk/ /əɱ.fuˈɾisk/ n masc
amphoriskos

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
amárico

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
amianto

amic /aˈmik/ amiga adj masc
amigo
Que té amistat.

amic /aˈmik/ n masc
amigo
Que té amistat.
Aficionat o inclinat a alguna cosa.
amant

amical /a.miˈkaɫ/ /ə.miˈkaɫ/ adj
amistoso

amicalment /a.miˌkaɫˈmen/ /a.miˌkaɫˈment/ /ə.miˌkaɫˈmen/ /ə.miˌkaɫˈment/ adv
amistosamente

amicícia /a.miˈsi.si.a/ /ə.miˈsi.si.ə/ /ə.miˈsi.si.ə/ n fem
amistad

amidador /a.mi.ðaˈðo/ /a.mi.ðaˈðoɾ/ /ə.mi.ðəˈðo/ n masc
medidor

amidament /a.mi.ðaˈmen/ /a.mi.ðaˈment/ /ə.mi.ðəˈmen/ /ə.mi.ðəˈment/ n masc
medición

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amid amida amidada amidades amidam amidant amidar amidara amidaran amidarem amidaren amidares amidareu amidaria amidarien amidaries amidarà amidaràs amidaré amidaríem amidaríeu amidassen amidasses amidassin amidassis amidat amidats amidau amidava amidaven amidaves amide amidem amiden amides amidessen amidesses amidessin amidessis amideu amidi amidin amidis amido amidà amidàrem amidàreu amidàs amidàssem amidàsseu amidàssim amidàssiu amidàvem amidàveu amidés amidéssem amidésseu amidéssim amidéssiu amidí bal bal (1) occ sept val v
medir
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.
Igualar o comparar alguna cosa no material amb una altra.

amigable /a.miˈɣa.bɫe/ /a.miˈɣa.βɫe/ /a.miˈɣab.bɫe/ /ə.miˈɣa.βɫə/ /ə.miˈɣab.bɫə/ adj
amigable

amigablement /a.miˌɣa.bɫeˈment/ /a.miˌɣa.βɫeˈmen/ /a.miˌɣab.bɫeˈmen/ /ə.miˌɣa.βɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈment/ adv
amigablemente

amigar-se /a.miˈɣaɾ.se/ /ə.mi.ɣərˈsə/ /ə.miˈɣar.sə/ /ə.miˈɣaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amig amiga amigada amigades amigam amigant amigar amigara amigaran amigarem amigaren amigares amigareu amigaria amigarien amigaries amigarà amigaràs amigaré amigaríem amigaríeu amigassen amigasses amigassin amigassis amigat amigats amigau amigava amigaven amigaves amigo amigue amiguem amiguen amigues amiguessen amiguesses amiguessin amiguessis amigueu amigui amiguin amiguis amigués amiguéssem amiguésseu amiguéssim amiguéssiu amiguí amigà amigàrem amigàreu amigàs amigàssem amigàsseu amigàssim amigàssiu amigàvem amigàveu bal bal (1) occ sept val v
amistarse
Fer-se amics.

amigdalitis /a.miɡ.daˈɫi.tis/ /ə.miɡ.dəˈɫi.tis/ n fem
amigdalitis

amigdaloide /a.miɡ.daˈɫɔj.ðe/ /ə.miɡ.dəˈɫɔj.ðə/ adj
amigdaloide

amiguer /a.miˈɣe/ /a.miˈɣeɾ/ /ə.miˈɣe/ adj masc
amiguero

amiguet /a.miˈɣet/ /ə.miˈɣət/ /ə.miˈɣɛt/ n masc
amiguete

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amilasa

amillarament /a.mi.ʎa.ɾaˈmen/ /a.mi.ʎa.ɾaˈment/ /ə.mi.ʎə.ɾəˈmen/ /ə.mi.ʎə.ɾəˈment/ n masc
amillaramiento

amistançar-se /a.mis.tanˈsaɾ.se/ /ə.mis.tən.sərˈsə/ /ə.mis.tənˈsar.sə/ /ə.mis.tənˈsaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amistance amistancem amistancen amistances amistancessen amistancesses amistancessin amistancessis amistanceu amistanci amistancin amistancis amistancés amistancéssem amistancésseu amistancéssim amistancéssiu amistancí amistanç amistança amistançada amistançades amistançam amistançant amistançar amistançara amistançaran amistançarem amistançaren amistançares amistançareu amistançaria amistançarien amistançaries amistançarà amistançaràs amistançaré amistançaríem amistançaríeu amistançassen amistançasses amistançassin amistançassis amistançat amistançats amistançau amistançava amistançaven amistançaves amistanço amistançà amistançàrem amistançàreu amistançàs amistançàssem amistançàsseu amistançàssim amistançàssiu amistançàvem amistançàveu bal bal (1) occ sept val v
amistarse

amistar /a.misˈta/ /a.misˈtaɾ/ /ə.misˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amist amista amistada amistades amistam amistant amistar amistara amistaran amistarem amistaren amistares amistareu amistaria amistarien amistaries amistarà amistaràs amistaré amistaríem amistaríeu amistassen amistasses amistassin amistassis amistat amistats amistau amistava amistaven amistaves amiste amistem amisten amistes amistessen amistesses amistessin amistessis amisteu amisti amistin amistis amisto amistà amistàrem amistàreu amistàs amistàssem amistàsseu amistàssim amistàssiu amistàvem amistàveu amistés amistéssem amistésseu amistéssim amistéssiu amistí bal bal (1) occ sept val v
amistar

amistat /a.misˈtat/ n fem
amistad
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistosament /a.misˌto.zaˈmen/ /a.misˌto.zaˈment/ /ə.misˌto.zəˈmen/ /ə.misˌto.zəˈment/ adv
amistosamente

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
amistoso

amit /aˈmit/ /əˈmit/ n masc
amito

amitjanar /a.mi.d͡ʒaˈna/ /a.mi.d͡ʒaˈnaɾ/ /ə.mi.d͡ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amitjan amitjana amitjanada amitjanades amitjanant amitjanar amitjanara amitjanaran amitjanarem amitjanaren amitjanares amitjanareu amitjanaria amitjanarien amitjanaries amitjanarà amitjanaràs amitjanaré amitjanaríem amitjanaríeu amitjanassen amitjanasses amitjanat amitjanats amitjanau amitjanava amitjanaven amitjanaves amitjane amitjanem amitjanen amitjanes amitjanessen amitjanesses amitjanessin amitjanessis amitjaneu amitjani amitjanin amitjanis amitjano amitjanà amitjanàrem amitjanàreu amitjanàssem amitjanàsseu amitjanàvem amitjanàveu amitjanés amitjanéssem amitjanésseu amitjanéssim amitjanéssiu amitjaní occ val val (1) v
promediar

ammocet /am.moˈset/ /əm.moˈsət/ /əm.muˈsɛt/ n masc
lampreílla

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
amnistía

amnistiar /am.nis.tiˈa/ /am.nis.tiˈaɾ/ /əm.nis.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amnistia amnistiada amnistiades amnistiam amnistiant amnistiar amnistiara amnistiaran amnistiarem amnistiaren amnistiares amnistiareu amnistiaria amnistiarien amnistiaries amnistiarà amnistiaràs amnistiaré amnistiaríem amnistiaríeu amnistiassen amnistiasses amnistiassin amnistiassis amnistiat amnistiats amnistiau amnistiava amnistiaven amnistiaves amnistie amnistiem amnistien amnisties amnistiessen amnistiesses amnistiessin amnistiessis amnistieu amnistii amnistio amnistià amnistiàrem amnistiàreu amnistiàs amnistiàssem amnistiàsseu amnistiàssim amnistiàssiu amnistiàvem amnistiàveu amnistiés amnistiéssem amnistiésseu amnistiéssim amnistiéssiu amnistií amnistiï amnistiïn amnistiïs bal bal (1) occ sept val v
amnistiar

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
amnesia

amo /ˈa.mo/ /ˈa.mu/ n masc
amo

amoixar /a.mojˈʃa/ /a.mojˈʃaɾ/ /a.moˈʃa/ /ə.moˈʃa/ /ə.muˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amoix amoixa amoixada amoixades amoixam amoixant amoixar amoixara amoixaran amoixarem amoixaren amoixares amoixareu amoixaria amoixarien amoixaries amoixarà amoixaràs amoixaré amoixaríem amoixaríeu amoixassen amoixasses amoixassin amoixassis amoixat amoixats amoixau amoixava amoixaven amoixaves amoixe amoixem amoixen amoixes amoixessen amoixesses amoixessin amoixessis amoixeu amoixi amoixin amoixis amoixo amoixà amoixàrem amoixàreu amoixàs amoixàssem amoixàsseu amoixàssim amoixàssiu amoixàvem amoixàveu amoixés amoixéssem amoixésseu amoixéssim amoixéssiu amoixí bal bal (1) occ sept val v
popar

amoixir-se /a.mojˈʃir.se/ /a.mojˈʃiɾ.se/ /a.moˈʃiɾ.se/ /ə.moˈʃiɾ.sə/ /ə.mu.ʃirˈsə/ /ə.muˈʃir.sə/ amoixeix amoixeixen amoixeixes amoixeixi amoixeixin amoixeixis amoixeixo amoixesc amoixesqui amoixesquin amoixesquis amoixia amoixida amoixides amoixien amoixies amoixiguem amoixigueu amoixim amoixint amoixir amoixira amoixiran amoixirem amoixiren amoixires amoixireu amoixiria amoixirien amoixiries amoixirà amoixiràs amoixiré amoixiríem amoixiríeu amoixisc amoixisca amoixisquen amoixisques amoixissen amoixisses amoixissin amoixissis amoixit amoixits amoixiu amoixix amoixixen amoixixes amoixixo amoixí amoixíem amoixíeu amoixírem amoixíreu amoixís amoixíssem amoixísseu amoixíssim amoixíssiu bal n-occ occ sept val v
pasarse

amollar /a.moˈʎa/ /a.moˈʎaɾ/ /ə.moˈʎa/ /ə.muˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amoll amolla amollada amollades amollam amollant amollar amollara amollaran amollarem amollaren amollares amollareu amollaria amollarien amollaries amollarà amollaràs amollaré amollaríem amollaríeu amollassen amollasses amollassin amollassis amollat amollats amollau amollava amollaven amollaves amolle amollem amollen amolles amollessen amollesses amollessin amollessis amolleu amolli amollin amollis amollo amollà amollàrem amollàreu amollàs amollàssem amollàsseu amollàssim amollàssiu amollàvem amollàveu amollés amolléssem amollésseu amolléssim amolléssiu amollí bal bal (1) occ sept val v
soltar largar
Afluixar, deixar anar a poc a poc.
ceder
(pronominal) Perdre el rigor, disminuir la força.

amolliment /a.mo.ʎiˈmen/ /a.mo.ʎiˈment/ /ə.mo.ʎiˈment/ /ə.mu.ʎiˈmen/ n masc
ablandamiento

amollir /a.moˈʎi/ /a.moˈʎiɾ/ /ə.moˈʎi/ /ə.muˈʎi/ amolleix amolleixen amolleixes amolleixi amolleixin amolleixis amolleixo amollesc amollesqui amollesquin amollesquis amollia amollida amollides amollien amollies amolliguem amolligueu amollim amollint amollir amollira amolliran amollirem amolliren amollires amollireu amolliria amollirien amolliries amollirà amolliràs amolliré amolliríem amolliríeu amollisc amollisca amollisquen amollisques amollissen amollisses amollissin amollissis amollit amollits amolliu amollix amollixen amollixes amollixo amollí amollíem amollíeu amollírem amollíreu amollís amollíssem amollísseu amollíssim amollíssiu bal n-occ occ sept val v
ablandar

amollonar /a.mo.ʎoˈna/ /a.mo.ʎoˈnaɾ/ /ə.mo.ʎoˈna/ /ə.mu.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amollona amollonada amollonades amollonant amollonar amollonara amollonaran amollonarem amollonaren amollonares amollonareu amollonaria amollonarien amollonaries amollonarà amollonaràs amollonaré amollonaríem amollonaríeu amollonassen amollonasses amollonat amollonats amollonava amollonaven amollonaves amollone amollonem amollonen amollones amollonessen amollonesses amollonessin amollonessis amolloneu amolloni amollonin amollonis amollono amollonà amollonàrem amollonàreu amollonàssem amollonàsseu amollonàvem amollonàveu amollonés amollonéssem amollonésseu amollonéssim amollonéssiu amolloní occ val val (1) v
amojonar

amoltonar-se /a.moɫ.toˈnaɾ.se/ /ə.muɫ.tuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amolton amoltona amoltonada amoltonades amoltonam amoltonant amoltonar amoltonara amoltonaran amoltonarem amoltonaren amoltonares amoltonareu amoltonaria amoltonarien amoltonaries amoltonarà amoltonaràs amoltonaré amoltonaríem amoltonaríeu amoltonassen amoltonasses amoltonassin amoltonassis amoltonat amoltonats amoltonau amoltonava amoltonaven amoltonaves amoltone amoltonem amoltonen amoltones amoltonessen amoltonesses amoltonessin amoltonessis amoltoneu amoltoni amoltonin amoltonis amoltono amoltonà amoltonàrem amoltonàreu amoltonàs amoltonàssem amoltonàsseu amoltonàssim amoltonàssiu amoltonàvem amoltonàveu amoltonés amoltonéssem amoltonésseu amoltonéssim amoltonéssiu amoltoní bal bal (1) occ sept val v
aborregarse

amonal /a.moˈnaɫ/ /ə.moˈnaɫ/ /ə.muˈnaɫ/ n masc
amonal

amonedar /a.mo.neˈða/ /a.mo.neˈðaɾ/ /ə.mo.nəˈða/ /ə.mu.nəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amoned amoneda amonedada amonedades amonedam amonedant amonedar amonedara amonedaran amonedarem amonedaren amonedares amonedareu amonedaria amonedarien amonedaries amonedarà amonedaràs amonedaré amonedaríem amonedaríeu amonedassen amonedasses amonedassin amonedassis amonedat amonedats amonedau amonedava amonedaven amonedaves amonede amonedem amoneden amonedes amonedessen amonedesses amonedessin amonedessis amonedeu amonedi amonedin amonedis amonedo amonedà amonedàrem amonedàreu amonedàs amonedàssem amonedàsseu amonedàssim amonedàssiu amonedàvem amonedàveu amonedés amonedéssem amonedésseu amonedéssim amonedéssiu amonedí bal bal (1) occ sept val v
amonedar

amonestació per demora n fem
amonestación por demora

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amonest amonesta amonestada amonestades amonestam amonestant amonestar amonestara amonestaran amonestarem amonestaren amonestares amonestareu amonestaria amonestarien amonestaries amonestarà amonestaràs amonestaré amonestaríem amonestaríeu amonestassen amonestasses amonestassin amonestassis amonestat amonestats amonestau amonestava amonestaven amonestaves amoneste amonestem amonesten amonestes amonestessen amonestesses amonestessin amonestessis amonesteu amonesti amonestin amonestis amonesto amonestà amonestàrem amonestàreu amonestàs amonestàssem amonestàsseu amonestàssim amonestàssiu amonestàvem amonestàveu amonestés amonestéssem amonestésseu amonestéssim amonestéssiu amonestí bal bal (1) occ sept val v
amonestar reprender
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.
amonestar
Publicar en l'església les persones que volen contraure matrimoni o ordenar-se.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
amor
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amor propi /aˌmoɾ /əˌmor n masc
autoestima

amoralitat /a.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /ə.mo.ɾə.ɫiˈtat/ /ə.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
amoralidad

amordir /a.morˈði/ /a.moɾˈði/ /a.moɾˈðiɾ/ /ə.moɾˈði/ /ə.murˈdi/ /ə.murˈði/ amordeix amordeixen amordeixes amordeixi amordeixin amordeixis amordeixo amordesc amordesqui amordesquin amordesquis amordia amordida amordides amordien amordies amordiguem amordigueu amordim amordint amordir amordiran amordirem amordiren amordires amordireu amordiria amordirien amordiries amordirà amordiràs amordiré amordiríem amordiríeu amordissen amordisses amordissin amordissis amordit amordits amordiu amordí amordíem amordíeu amordírem amordíreu amordís amordíssem amordísseu amordíssim amordíssiu bal sept v
atorar

amorosament /a.moˌɾo.zaˈmen/ /a.moˌɾo.zaˈment/ /ə.moˌɾo.zəˈment/ /ə.muˌɾo.zəˈmen/ adv
amorosamente

amorosir /a.mo.ɾoˈzi/ /a.mo.ɾoˈziɾ/ /ə.mo.ɾoˈzi/ /ə.mu.ɾuˈzi/ amoroseix amoroseixen amoroseixes amoroseixi amoroseixin amoroseixis amoroseixo amorosesc amorosesqui amorosesquin amorosesquis amorosia amorosida amorosides amorosien amorosies amorosiguem amorosigueu amorosim amorosint amorosir amorosira amorosiran amorosirem amorosiren amorosires amorosireu amorosiria amorosirien amorosiries amorosirà amorosiràs amorosiré amorosiríem amorosiríeu amorosisc amorosisca amorosisquen amorosisques amorosissen amorosisses amorosissin amorosissis amorosit amorosits amorosiu amorosix amorosixen amorosixes amorosixo amorosí amorosíem amorosíeu amorosírem amorosíreu amorosís amorosíssem amorosísseu amorosíssim amorosíssiu bal n-occ occ sept val v
suavizar

amorrallar /a.mo.raˈʎa/ /a.mo.raˈʎaɾ/ /ə.mo.rəˈʎa/ /ə.mu.rəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amorrall amorralla amorrallada amorrallades amorrallam amorrallant amorrallar amorrallara amorrallaran amorrallarem amorrallaren amorrallares amorrallareu amorrallaria amorrallarien amorrallaries amorrallarà amorrallaràs amorrallaré amorrallaríem amorrallaríeu amorrallassen amorrallasses amorrallassin amorrallassis amorrallat amorrallats amorrallau amorrallava amorrallaven amorrallaves amorralle amorrallem amorrallen amorralles amorrallessen amorrallesses amorrallessin amorrallessis amorralleu amorralli amorrallin amorrallis amorrallo amorrallà amorrallàrem amorrallàreu amorrallàs amorrallàssem amorrallàsseu amorrallàssim amorrallàssiu amorrallàvem amorrallàveu amorrallés amorralléssem amorrallésseu amorralléssim amorralléssiu amorrallí bal bal (1) occ sept val v
abozalar

amorrar /a.moˈra/ /a.moˈraɾ/ /ə.moˈra/ /ə.muˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amorr amorra amorrada amorrades amorram amorrant amorrar amorrara amorraran amorrarem amorraren amorrares amorrareu amorraria amorrarien amorraries amorrarà amorraràs amorraré amorraríem amorraríeu amorrassen amorrasses amorrassin amorrassis amorrat amorrats amorrau amorrava amorraven amorraves amorre amorrem amorren amorres amorressen amorresses amorressin amorressis amorreu amorri amorrin amorris amorro amorrà amorràrem amorràreu amorràs amorràssem amorràsseu amorràssim amorràssiu amorràvem amorràveu amorrés amorréssem amorrésseu amorréssim amorréssiu amorrí bal bal (1) occ sept val v
amorrarse bruces
Fer posar algú topant de cara o de boca en algun lloc.

amorriar /a.mo.riˈa/ /a.mo.riˈaɾ/ /a.mu.riˈa/ /ə.mo.riˈa/ /ə.mu.riˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amorria amorriada amorriades amorriam amorriant amorriar amorriara amorriaran amorriarem amorriaren amorriares amorriareu amorriaria amorriarien amorriaries amorriarà amorriaràs amorriaré amorriaríem amorriaríeu amorriassen amorriasses amorriassin amorriassis amorriat amorriats amorriau amorriava amorriaven amorriaves amorrie amorriem amorrien amorries amorriessen amorriesses amorriessin amorriessis amorrieu amorrii amorrio amorrià amorriàrem amorriàreu amorriàs amorriàssem amorriàsseu amorriàssim amorriàssiu amorriàvem amorriàveu amorriés amorriéssem amorriésseu amorriéssim amorriéssiu amorrií amorriï amorriïn amorriïs bal bal (1) occ sept val v
acarrar

amorronir /a.mo.roˈni/ /a.mo.roˈniɾ/ /ə.mo.roˈni/ /ə.mu.ruˈni/ amorroneix amorroneixen amorroneixes amorroneixi amorroneixin amorroneixis amorroneixo amorronesc amorronesqui amorronesquin amorronesquis amorronia amorronida amorronides amorronien amorronies amorroniguem amorronigueu amorronim amorronint amorronir amorronira amorroniran amorronirem amorroniren amorronires amorronireu amorroniria amorronirien amorroniries amorronirà amorroniràs amorroniré amorroniríem amorroniríeu amorronisc amorronisca amorronisquen amorronisques amorronissen amorronisses amorronissin amorronissis amorronit amorronits amorroniu amorronix amorronixen amorronixes amorronixo amorroní amorroníem amorroníeu amorronírem amorroníreu amorronís amorroníssem amorronísseu amorroníssim amorroníssiu bal n-occ occ sept val v
hacer morros

amortallar /a.mor.taˈʎa/ /a.moɾ.taˈʎa/ /a.moɾ.taˈʎaɾ/ /ə.moɾ.təˈʎa/ /ə.mur.təˈja/ /ə.mur.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amortall amortalla amortallada amortallades amortallam amortallant amortallar amortallara amortallaran amortallarem amortallaren amortallares amortallareu amortallaria amortallarien amortallaries amortallarà amortallaràs amortallaré amortallaríem amortallaríeu amortallassen amortallasses amortallassin amortallassis amortallat amortallats amortallau amortallava amortallaven amortallaves amortalle amortallem amortallen amortalles amortallessen amortallesses amortallessin amortallessis amortalleu amortalli amortallin amortallis amortallo amortallà amortallàrem amortallàreu amortallàs amortallàssem amortallàsseu amortallàssim amortallàssiu amortallàvem amortallàveu amortallés amortalléssem amortallésseu amortalléssim amortalléssiu amortallí bal bal (1) occ sept val v
amortajar

amortar /a.morˈta/ /a.moɾˈta/ /a.moɾˈtaɾ/ /ə.moɾˈta/ /ə.murˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amort amorta amortada amortades amortam amortant amortar amortara amortaran amortarem amortaren amortares amortareu amortaria amortarien amortaries amortarà amortaràs amortaré amortaríem amortaríeu amortassen amortasses amortassin amortassis amortat amortats amortau amortava amortaven amortaves amorte amortem amorten amortes amortessen amortesses amortessin amortessis amorteu amorti amortin amortis amorto amortà amortàrem amortàreu amortàs amortàssem amortàsseu amortàssim amortàssiu amortàvem amortàveu amortés amortéssem amortésseu amortéssim amortéssiu amortí bal bal (1) occ sept val v
amortecer

amorterar /a.mor.teˈɾa/ /a.moɾ.teˈɾa/ /a.moɾ.teˈɾaɾ/ /ə.moɾ.təˈɾa/ /ə.mur.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amorter amortera amorterada amorterades amorteram amorterant amorterar amorterara amorteraran amorterarem amorteraren amorterares amorterareu amorteraria amorterarien amorteraries amorterarà amorteraràs amorteraré amorteraríem amorteraríeu amorterassen amorterasses amorterassin amorterassis amorterat amorterats amorterau amorterava amorteraven amorteraves amortere amorterem amorteren amorteres amorteressen amorteresses amorteressin amorteressis amortereu amorteri amorterin amorteris amortero amorterà amorteràrem amorteràreu amorteràs amorteràssem amorteràsseu amorteràssim amorteràssiu amorteràvem amorteràveu amorterés amorteréssem amorterésseu amorteréssim amorteréssiu amorterí bal bal (1) occ sept val v
argamasar

amortir /a.morˈti/ /a.moɾˈti/ /a.moɾˈtiɾ/ /ə.moɾˈti/ /ə.murˈti/ amorteix amorteixen amorteixes amorteixi amorteixin amorteixis amorteixo amortesc amortesqui amortesquin amortesquis amortia amortida amortides amortien amorties amortiguem amortigueu amortim amortint amortir amortira amortiran amortirem amortiren amortires amortireu amortiria amortirien amortiries amortirà amortiràs amortiré amortiríem amortiríeu amortisc amortisca amortisquen amortisques amortissen amortisses amortissin amortissis amortit amortits amortiu amortix amortixen amortixes amortixo amortí amortíem amortíeu amortírem amortíreu amortís amortíssem amortísseu amortíssim amortíssiu bal n-occ occ sept val v
amortecer

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amortitz amortitza amortitzada amortitzades amortitzam amortitzant amortitzar amortitzara amortitzaran amortitzarem amortitzaren amortitzares amortitzareu amortitzaria amortitzarien amortitzaries amortitzarà amortitzaràs amortitzaré amortitzaríem amortitzaríeu amortitzassen amortitzasses amortitzassin amortitzassis amortitzat amortitzats amortitzau amortitzava amortitzaven amortitzaves amortitze amortitzem amortitzen amortitzes amortitzessen amortitzesses amortitzessin amortitzessis amortitzeu amortitzi amortitzin amortitzis amortitzo amortitzà amortitzàrem amortitzàreu amortitzàs amortitzàssem amortitzàsseu amortitzàssim amortitzàssiu amortitzàvem amortitzàveu amortitzés amortitzéssem amortitzésseu amortitzéssim amortitzéssiu amortitzí bal bal (1) occ sept val v
amortizar
Passar els béns a mans mortes que no els puguin alienar.
Redimir el capital.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ adj masc
amoroso

amotar-se /a.moˈtaɾ.se/ /ə.moˈtaɾ.sə/ /ə.mu.tərˈsə/ /ə.muˈtar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amot amota amotada amotades amotam amotant amotar amotara amotaran amotarem amotaren amotares amotareu amotaria amotarien amotaries amotarà amotaràs amotaré amotaríem amotaríeu amotassen amotasses amotassin amotassis amotat amotats amotau amotava amotaven amotaves amote amotem amoten amotes amotessen amotesses amotessin amotessis amoteu amoti amotin amotis amoto amotà amotàrem amotàreu amotàs amotàssem amotàsseu amotàssim amotàssiu amotàvem amotàveu amotés amotéssem amotésseu amotéssim amotéssiu amotí bal bal (1) occ sept val v
amacollarse
Formar mota les plantes.

amotinar /a.mo.tiˈna/ /a.mo.tiˈnaɾ/ /ə.mo.tiˈna/ /ə.mu.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amotina amotinada amotinades amotinam amotinant amotinar amotinara amotinaran amotinarem amotinaren amotinares amotinareu amotinaria amotinarien amotinaries amotinarà amotinaràs amotinaré amotinaríem amotinaríeu amotinassen amotinasses amotinassin amotinassis amotinat amotinats amotinau amotinava amotinaven amotinaves amotine amotinem amotinen amotines amotinessen amotinesses amotinessin amotinessis amotineu amotini amotinin amotinis amotino amotinà amotinàrem amotinàreu amotinàs amotinàssem amotinàsseu amotinàssim amotinàssiu amotinàvem amotinàveu amotinés amotinéssem amotinésseu amotinéssim amotinéssiu amotiní amotín bal bal (1) occ sept val v
amotinar

amoïnar /a.mo.iˈna/ /a.mo.iˈnaɾ/ /ə.mo.iˈna/ /ə.mu.iˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amoín amoïna amoïnada amoïnades amoïnam amoïnant amoïnar amoïnara amoïnaran amoïnarem amoïnaren amoïnares amoïnareu amoïnaria amoïnarien amoïnaries amoïnarà amoïnaràs amoïnaré amoïnaríem amoïnaríeu amoïnassen amoïnasses amoïnassin amoïnassis amoïnat amoïnats amoïnau amoïnava amoïnaven amoïnaves amoïne amoïnem amoïnen amoïnes amoïnessen amoïnesses amoïnessin amoïnessis amoïneu amoïni amoïnin amoïnis amoïno amoïnà amoïnàrem amoïnàreu amoïnàs amoïnàssem amoïnàsseu amoïnàssim amoïnàssiu amoïnàvem amoïnàveu amoïnés amoïnéssem amoïnésseu amoïnéssim amoïnéssiu amoïní bal bal (1) occ sept val v
inquietarse atronar
(pronominal) Cansar-se, preocupar-se, per esbrinar alguna cosa.

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
amperio

ampit /amˈpit/ n masc
antepecho

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ n fem
ancho

amplament /ˌam.pɫaˈmen/ /ˌam.pɫaˈment/ /ˌam.pɫəˈmen/ /ˌam.pɫəˈment/ adv
anchamente

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
ancho
Que té unes mides grans en amplària.
Folgat, que hi cap bé.

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ n masc
ancho
(pilota basca) Part de la canxa tocant a la contracanxa.

amplejar /am.pɫeˈd͡ʒa/ /am.pɫeˈd͡ʒaɾ/ /am.pɫeˈʒa/ /əm.pɫəˈd͡ʒa/ /əm.pɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amplege amplegem amplegen ampleges amplegessen amplegesses amplegessin amplegessis amplegeu amplegi amplegin amplegis amplegés amplegéssem amplegésseu amplegéssim amplegéssiu amplegí ampleig ampleja amplejada amplejades amplejam amplejant amplejar amplejara amplejaran amplejarem amplejaren amplejares amplejareu amplejaria amplejarien amplejaries amplejarà amplejaràs amplejaré amplejaríem amplejaríeu amplejassen amplejasses amplejassin amplejassis amplejat amplejats amplejau amplejava amplejaven amplejaves amplejo amplejà amplejàrem amplejàreu amplejàs amplejàssem amplejàsseu amplejàssim amplejàssiu amplejàvem amplejàveu bal bal (1) occ sept val v
ser más o menos ancho

ampli /ˈam.pɫi/ àmplia adj masc
amplio

ampliació /am.pɫi.a.siˈo/ /əm.pɫi.ə.siˈo/ n fem
ampliación

ampliar /am.pɫiˈa/ /am.pɫiˈaɾ/ /əm.pɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amplia ampliada ampliades ampliam ampliant ampliar ampliara ampliaran ampliarem ampliaren ampliares ampliareu ampliaria ampliarien ampliaries ampliarà ampliaràs ampliaré ampliaríem ampliaríeu ampliassen ampliasses ampliassin ampliassis ampliat ampliats ampliau ampliava ampliaven ampliaves amplie ampliem amplien amplies ampliessen ampliesses ampliessin ampliessis amplieu amplii amplio amplià ampliàrem ampliàreu ampliàs ampliàssem ampliàsseu ampliàssim ampliàssiu ampliàvem ampliàveu ampliés ampliéssem ampliésseu ampliéssim ampliéssiu amplií ampliï ampliïn ampliïs bal bal (1) occ sept val v
ampliar

amplificar /am.pɫi.fiˈka/ /am.pɫi.fiˈkaɾ/ /əm.pɫi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amplific amplifica amplificada amplificades amplificam amplificant amplificar amplificara amplificaran amplificarem amplificaren amplificares amplificareu amplificaria amplificarien amplificaries amplificarà amplificaràs amplificaré amplificaríem amplificaríeu amplificassen amplificasses amplificassin amplificassis amplificat amplificats amplificau amplificava amplificaven amplificaves amplifico amplificà amplificàrem amplificàreu amplificàs amplificàssem amplificàsseu amplificàssim amplificàssiu amplificàvem amplificàveu amplifique amplifiquem amplifiquen amplifiques amplifiquessen amplifiquesses amplifiquessin amplifiquessis amplifiqueu amplifiqui amplifiquin amplifiquis amplifiqués amplifiquéssem amplifiquésseu amplifiquéssim amplifiquéssiu amplifiquí bal bal (1) occ sept val v
amplificar

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
amplitud

amploia /amˈpɫɔ.ja/ /amˈpɫɔ.jɔ/ /əmˈpɫɔ.jə/ n fem
caramel

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
botella
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.
área restringida
(basquetbol) Cadascuna de les dues àrees pròximes a les cistelles, delimitades per la línia de fons, la línia de tirs lliures i dues línies laterals que les uneixen.

ampul·la /amˈpul.la/ /əmˈpul.lə/ n fem
ampolla
Ampolla petita.

ampul·la de Vater n fem
ampolla de Vater

ampul·la hepatopancreàtica n fem
ampolla hepatopancreática

ampul·liforme /am.pu.ɫiˈfoɾ.me/ /am.puɫ.ɫiˈfoɾ.me/ /əm.pu.ɫiˈfor.mə/ /əm.puɫ.ɫiˈfor.mə/ /əm.puɫ.ɫiˈfoɾ.mə/ adj
ampuliforme

ampul·losament /am.puɫˌɫo.zaˈmen/ /am.puɫˌɫo.zaˈment/ /am.puˌɫo.zaˈmen/ /əm.puɫˌɫo.zəˈmen/ /əm.puɫˌɫo.zəˈment/ /əm.puˌɫo.zəˈmen/ adv
ampuloso

ampul·lós /am.puɫˈɫos/ /am.puˈɫos/ /əm.puɫˈɫos/ /əm.puˈɫos/ adj masc
ampuloso

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
amputación

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amput amputa amputada amputades amputam amputant amputar amputara amputaran amputarem amputaren amputares amputareu amputaria amputarien amputaries amputarà amputaràs amputaré amputaríem amputaríeu amputassen amputasses amputassin amputassis amputat amputats amputau amputava amputaven amputaves ampute amputem amputen amputes amputessen amputesses amputessin amputessis amputeu amputi amputin amputis amputo amputà amputàrem amputàreu amputàs amputàssem amputàsseu amputàssim amputàssiu amputàvem amputàveu amputés amputéssem amputésseu amputéssim amputéssiu amputí bal bal (1) occ sept val v
amputar

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
amuleto

amullerar-se /a.mu.ʎeˈɾaɾ.se/ /ə.mu.jə.ɾərˈsə/ /ə.mu.ʎəˈɾar.sə/ /ə.mu.ʎəˈɾaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amuller amullera amullerada amullerades amulleram amullerant amullerar amullerara amulleraran amullerarem amulleraren amullerares amullerareu amulleraria amullerarien amulleraries amullerarà amulleraràs amulleraré amulleraríem amulleraríeu amullerassen amullerasses amullerassin amullerassis amullerat amullerats amullerau amullerava amulleraven amulleraves amullere amullerem amulleren amulleres amulleressen amulleresses amulleressin amulleressis amullereu amulleri amullerin amulleris amullero amullerà amulleràrem amulleràreu amulleràs amulleràssem amulleràsseu amulleràssim amulleràssiu amulleràvem amulleràveu amullerés amulleréssem amullerésseu amulleréssim amulleréssiu amullerí bal bal (1) occ sept val v
casarse

amunionar-se /a.mu.ni.oˈnaɾ.se/ /ə.mu.ni.uˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amunion amuniona amunionada amunionades amunionam amunionant amunionar amunionara amunionaran amunionarem amunionaren amunionares amunionareu amunionaria amunionarien amunionaries amunionarà amunionaràs amunionaré amunionaríem amunionaríeu amunionassen amunionasses amunionassin amunionassis amunionat amunionats amunionau amunionava amunionaven amunionaves amunione amunionem amunionen amuniones amunionessen amunionesses amunionessin amunionessis amunioneu amunioni amunionin amunionis amuniono amunionà amunionàrem amunionàreu amunionàs amunionàssem amunionàsseu amunionàssim amunionàssiu amunionàvem amunionàveu amunionés amunionéssem amunionésseu amunionéssim amunionéssiu amunioní bal bal (1) occ sept val v
amontonarse

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ Interjection
arriba
Encoratjament a pujar, a prosseguir.

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
arriba
En direcció de baix a un lloc més alt.

amuntegar /a.mun.teˈɣa/ /a.mun.teˈɣaɾ/ amuntega amuntegada amuntegades amuntegant amuntegar amuntegaran amuntegarem amuntegaren amuntegares amuntegareu amuntegaria amuntegarien amuntegaries amuntegarà amuntegaràs amuntegaré amuntegaríem amuntegaríeu amuntegat amuntegats amuntegava amuntegaven amuntegaves amuntego amuntegue amunteguem amunteguen amuntegues amunteguessen amunteguesses amunteguessin amunteguessis amuntegueu amuntegui amunteguin amunteguis amuntegués amunteguéssem amunteguésseu amunteguéssim amunteguéssiu amunteguí amuntegà amuntegàrem amuntegàreu amuntegàvem amuntegàveu occ sept v
amontonar
Posar unes coses damunt d'altres.

amura /aˈmu.ɾa/ /əˈmu.ɾə/ n fem
amura

amuradar /a.mu.ɾaˈða/ /a.mu.ɾaˈðaɾ/ /ə.mu.ɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amurad amurada amuradada amuradades amuradam amuradant amuradar amuradara amuradaran amuradarem amuradaren amuradares amuradareu amuradaria amuradarien amuradaries amuradarà amuradaràs amuradaré amuradaríem amuradaríeu amuradassen amuradasses amuradassin amuradassis amuradat amuradats amuradau amuradava amuradaven amuradaves amurade amuradem amuraden amurades amuradessen amuradesses amuradessin amuradessis amuradeu amuradi amuradin amuradis amurado amuradà amuradàrem amuradàreu amuradàs amuradàssem amuradàsseu amuradàssim amuradàssiu amuradàvem amuradàveu amuradés amuradéssem amuradésseu amuradéssim amuradéssiu amuradí bal bal (1) occ sept val v
amurallar

amurar /a.muˈɾa/ /a.muˈɾaɾ/ /ə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amur amura amurada amurades amuram amurant amurar amurara amuraran amurarem amuraren amurares amurareu amuraria amurarien amuraries amurarà amuraràs amuraré amuraríem amuraríeu amurassen amurasses amurassin amurassis amurat amurats amurau amurava amuraven amuraves amure amurem amuren amures amuressen amuresses amuressin amuressis amureu amuri amurin amuris amuro amurà amuràrem amuràreu amuràs amuràssem amuràsseu amuràssim amuràssiu amuràvem amuràveu amurés amuréssem amurésseu amuréssim amuréssiu amurí bal bal (1) occ sept val v
amurar

amén /əˈmen/ Interjection
amén

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
amígdala

amígdala de Luschka n fem
amígdala de Luschka

amígdala faríngia n fem
amígdala faríngea

amígdala lingual n fem
amígdala lingual

amúsia /aˈmu.zi.a/ /əˈmu.zi.ə/ n fem
amusia

anacolut /a.na.koˈɫut/ /ə.nə.koˈɫut/ /ə.nə.kuˈɫut/ n masc
anacoluto

anacoreta /a.na.koˈɾɛ.ta/ /a.na.koˈɾɛ.tɛ/ /ə.nə.koˈɾɛ.tə/ /ə.nə.kuˈɾɛ.tə/ n masc
anacoreta

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
anacronismo

anacúsia /a.naˈku.zi.a/ /ə.nəˈku.zi.ə/ n fem
anacusia

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ anaeròbia adj masc
anaerobio
Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ n masc
anaerobio
Organisme que no necessita oxigen per a viure.

anafil /a.naˈfiɫ/ /ə.nəˈfiɫ/ n masc
anafil

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
anagrama

anagògicament /a.naˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /a.naˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /a.naˌɣɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.nəˌɣɔ.ʒi.kəˈmen/ /ə.nəˌɣɔ.ʒi.kəˈment/ adv
anagógico

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
analfabeto

analfabet funcional n masc
analfabeto funcional

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
analfabetismo

analfabetisme funcional n masc
analfabetismo funcional

analgèsia /a.naɫˈd͡ʒɛ.zi.a/ /ə.nəɫˈʒɛ.zi.ə/ /ə.nəʎˈʒɛ.zi.ə/ n fem
analgesia
Incapacitat per sentir dolor.

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
analgésico

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg analitz analitza analitzada analitzades analitzam analitzant analitzar analitzara analitzaran analitzarem analitzaren analitzares analitzareu analitzaria analitzarien analitzaries analitzarà analitzaràs analitzaré analitzaríem analitzaríeu analitzassen analitzasses analitzassin analitzassis analitzat analitzats analitzau analitzava analitzaven analitzaves analitze analitzem analitzen analitzes analitzessen analitzesses analitzessin analitzessis analitzeu analitzi analitzin analitzis analitzo analitzà analitzàrem analitzàreu analitzàs analitzàssem analitzàsseu analitzàssim analitzàssiu analitzàvem analitzàveu analitzés analitzéssem analitzésseu analitzéssim analitzéssiu analitzí bal bal (1) occ sept val v
analizar

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
analogía
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

analíticament /a.naˌɫi.ti.kaˈmen/ /a.naˌɫi.ti.kaˈment/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈmen/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈment/ adv
analíticamente

analògic /a.naˈɫɔ.ʒik/ /ə.nəˈɫɔ.ʒik/ adj masc
analógico

analògicament /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /a.naˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ adv
analógicamente

anamnesi /a.namˈnɛ.zi/ /ə.nəmˈnɛ.zi/ n fem
anamnesis

anamorf /a.naˈmɔɾf/ /ə.nəˈmɔrf/ n masc
anamorfo

anamòrfic /a.naˈmɔɾ.fik/ /ə.nəˈmɔr.fik/ adj masc
anamórfico

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
ananás
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ anar-se'n v
ir andar
Moure's d'un lloc a un altre.
ir
apostar
consistir o dependre
importar, interessar
Distingir-se, diferenciar-se una persona o cosa d'una altra.
dirigir (un camí)
obrar, procedir
Ésser algun nom o verb de la mateixa declinació o conjugació que un altre.
(cartes) Entrar o triar coll.
(seguit de gerundi) Trobar-se en curs d’executar, de fer.
(imperfet seguit de la preposició a o per i d’infinitiu) Estava a punt, era imminent.
latir
Batre, palpitar (referit al cor o al pols).

anar a v
ir a

anar a cercar algú v
recoger

anar a la que salta v
andar

anar a la seva v
ir por libre

anar a les bonicoies v
andar jugar

anar a mal borràs v
andar de capa caída

anar a menys v
retrasar

anar a raure v
ir a parar
Acabar sense voler en un lloc.

anar a rossegons v
rodar

anar a tomballons v
rodar
Rodolar, caure per algun declivi.
trompicar
Ensopegar amb freqüència i violència.

anar amb v
ir

anar amb el lliri a la mà v
con el corazón en la mano

anar bé /aˌnaɾˈbe/ /aˌnaˈβe/ v
ir

anar cap per mans v
las gallinas que entran por las que salen

anar contra v
ir

anar d'aquí i d'allí v
andar

anar damunt v
nadar

anar darrere v
ir
Seguir després de l'altre en l'ordre amb què es camina.

anar davant v
ir

anar de bo v
ir

anar de bòlit v
andar de cabeza

anar de corcoll v
andar de capa caída
decaure

anar de dalt a baix v
dar

anar de farra v
ir de farra

anar de la Seca a la Meca v
ir de ceca en meca

anar de mal a pitjor v
ir de rocín a ruín

anar de part v
estar de parto

anar millor v
ir

anar per damunt v
nadar

anar-hi la vida v
estar a vida o muerte

anar-se'n en orris v
irse a pique

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anarquía

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
anarquismo

anarquitzar /a.nar.kiˈd͡za/ /a.naɾ.kiˈza/ /a.naɾ.kiˈzaɾ/ /ə.nər.kiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anarquitz anarquitza anarquitzada anarquitzades anarquitzam anarquitzant anarquitzar anarquitzara anarquitzaran anarquitzarem anarquitzaren anarquitzares anarquitzareu anarquitzaria anarquitzarien anarquitzaries anarquitzarà anarquitzaràs anarquitzaré anarquitzaríem anarquitzaríeu anarquitzassen anarquitzasses anarquitzassin anarquitzassis anarquitzat anarquitzats anarquitzau anarquitzava anarquitzaven anarquitzaves anarquitze anarquitzem anarquitzen anarquitzes anarquitzessen anarquitzesses anarquitzessin anarquitzessis anarquitzeu anarquitzi anarquitzin anarquitzis anarquitzo anarquitzà anarquitzàrem anarquitzàreu anarquitzàs anarquitzàssem anarquitzàsseu anarquitzàssim anarquitzàssiu anarquitzàvem anarquitzàveu anarquitzés anarquitzéssem anarquitzésseu anarquitzéssim anarquitzéssiu anarquitzí bal bal (1) occ sept val v
anarquizar
(transitiu, política) Fer esdevenir anàrquic (que afavoreix l'anarquia en una societat), especialment una situació.

anastomitzar /a.nas.to.miˈd͡za/ /a.nas.to.miˈza/ /a.nas.to.miˈzaɾ/ /ə.nəs.to.miˈd͡za/ /ə.nəs.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anastomitz anastomitza anastomitzada anastomitzades anastomitzam anastomitzant anastomitzar anastomitzara anastomitzaran anastomitzarem anastomitzaren anastomitzares anastomitzareu anastomitzaria anastomitzarien anastomitzaries anastomitzarà anastomitzaràs anastomitzaré anastomitzaríem anastomitzaríeu anastomitzassen anastomitzasses anastomitzassin anastomitzassis anastomitzat anastomitzats anastomitzau anastomitzava anastomitzaven anastomitzaves anastomitze anastomitzem anastomitzen anastomitzes anastomitzessen anastomitzesses anastomitzessin anastomitzessis anastomitzeu anastomitzi anastomitzin anastomitzis anastomitzo anastomitzà anastomitzàrem anastomitzàreu anastomitzàs anastomitzàssem anastomitzàsseu anastomitzàssim anastomitzàssiu anastomitzàvem anastomitzàveu anastomitzés anastomitzéssem anastomitzésseu anastomitzéssim anastomitzéssiu anastomitzí bal bal (1) occ sept val v
anastomizar

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
anastomosis

anatema /a.naˈte.ma/ /ə.nəˈte.mə/ n masc
anatema

anatematitzar /a.na.te.ma.tiˈd͡za/ /a.na.te.ma.tiˈza/ /a.na.te.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.tə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anatematitz anatematitza anatematitzada anatematitzades anatematitzam anatematitzant anatematitzar anatematitzara anatematitzaran anatematitzarem anatematitzaren anatematitzares anatematitzareu anatematitzaria anatematitzarien anatematitzaries anatematitzarà anatematitzaràs anatematitzaré anatematitzaríem anatematitzaríeu anatematitzassen anatematitzasses anatematitzassin anatematitzassis anatematitzat anatematitzats anatematitzau anatematitzava anatematitzaven anatematitzaves anatematitze anatematitzem anatematitzen anatematitzes anatematitzessen anatematitzesses anatematitzessin anatematitzessis anatematitzeu anatematitzi anatematitzin anatematitzis anatematitzo anatematitzà anatematitzàrem anatematitzàreu anatematitzàs anatematitzàssem anatematitzàsseu anatematitzàssim anatematitzàssiu anatematitzàvem anatematitzàveu anatematitzés anatematitzéssem anatematitzésseu anatematitzéssim anatematitzéssiu anatematitzí bal bal (1) occ sept val v
anatematizar

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomía

anatomitzar /a.na.to.miˈd͡za/ /a.na.to.miˈza/ /a.na.to.miˈzaɾ/ /ə.nə.to.miˈd͡za/ /ə.nə.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anatomitz anatomitza anatomitzada anatomitzades anatomitzam anatomitzant anatomitzar anatomitzara anatomitzaran anatomitzarem anatomitzaren anatomitzares anatomitzareu anatomitzaria anatomitzarien anatomitzaries anatomitzarà anatomitzaràs anatomitzaré anatomitzaríem anatomitzaríeu anatomitzassen anatomitzasses anatomitzassin anatomitzassis anatomitzat anatomitzats anatomitzau anatomitzava anatomitzaven anatomitzaves anatomitze anatomitzem anatomitzen anatomitzes anatomitzessen anatomitzesses anatomitzessin anatomitzessis anatomitzeu anatomitzi anatomitzin anatomitzis anatomitzo anatomitzà anatomitzàrem anatomitzàreu anatomitzàs anatomitzàssem anatomitzàsseu anatomitzàssim anatomitzàssiu anatomitzàvem anatomitzàveu anatomitzés anatomitzéssem anatomitzésseu anatomitzéssim anatomitzéssiu anatomitzí bal bal (1) occ sept val v
anatomizar

anatoxina n fem
anatoxina

anatòmic /a.naˈtɔ.mik/ /ə.nəˈtɔ.mik/ adj masc
anatómico

anatòmicament /a.naˌtɔ.mi.kaˈmen/ /a.naˌtɔ.mi.kaˈment/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈmen/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈment/ adv
anatómicamente

anca /ˈaŋ.kə/ n fem
anca

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
anciano

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg ancor ancora ancorada ancorades ancoram ancorant ancorar ancorara ancoraran ancorarem ancoraren ancorares ancorareu ancoraria ancorarien ancoraries ancorarà ancoraràs ancoraré ancoraríem ancoraríeu ancorassen ancorasses ancorassin ancorassis ancorat ancorats ancorau ancorava ancoraven ancoraves ancore ancorem ancoren ancores ancoressen ancoresses ancoressin ancoressis ancoreu ancori ancorin ancoris ancoro ancorà ancoràrem ancoràreu ancoràs ancoràssem ancoràsseu ancoràssim ancoràssiu ancoràvem ancoràveu ancorés ancoréssem ancorésseu ancoréssim ancoréssiu ancorí bal bal (1) occ sept val v
anclar

ancorell /aŋ.koˈɾeʎ/ /əŋ.koˈɾeʎ/ /əŋ.kuˈɾeʎ/ n masc
ancorel

andalús /ən.dəˈɫus/ adj masc
andaluz
Relatiu o pertanyent a Andalusia, als seus habitants o al dialecte.

andalús /ən.dəˈɫus/ n masc
andaluz
Natural d’Andalusia.

andami /anˈda.mi/ /ənˈda.mi/ n masc
andamio

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
andén
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

andarejar /an.da.ɾeˈd͡ʒa/ /an.da.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /an.da.ɾeˈʒa/ /ən.də.ɾəˈd͡ʒa/ /ən.də.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. andarege andaregem andaregen andareges andaregessen andaregesses andaregessin andaregessis andaregeu andaregi andaregin andaregis andaregés andaregéssem andaregésseu andaregéssim andaregéssiu andaregí andareig andareja andarejada andarejades andarejam andarejant andarejar andarejara andarejaran andarejarem andarejaren andarejares andarejareu andarejaria andarejarien andarejaries andarejarà andarejaràs andarejaré andarejaríem andarejaríeu andarejassen andarejasses andarejassin andarejassis andarejat andarejats andarejau andarejava andarejaven andarejaves andarejo andarejà andarejàrem andarejàreu andarejàs andarejàssem andarejàsseu andarejàssim andarejàssiu andarejàvem andarejàveu bal bal (1) occ sept val v
cazcalear

andisòl /an.diˈsɔɫ/ /ən.diˈsɔɫ/ n masc
andisol

andoiar /an.doˈja/ /an.doˈjaɾ/ /ən.doˈja/ /ən.duˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. andoi andoia andoiada andoiades andoiam andoiant andoiar andoiara andoiaran andoiarem andoiaren andoiares andoiareu andoiaria andoiarien andoiaries andoiarà andoiaràs andoiaré andoiaríem andoiaríeu andoiassen andoiasses andoiassin andoiassis andoiat andoiats andoiau andoiava andoiaven andoiaves andoie andoiem andoien andoies andoiessen andoiesses andoiessin andoiessis andoieu andoio andoià andoiàrem andoiàreu andoiàs andoiàssem andoiàsseu andoiàssim andoiàssiu andoiàvem andoiàveu andoiés andoiéssem andoiésseu andoiéssim andoiéssiu andoí andoï andoïn andoïs bal bal (1) occ val v
mangonear

andola /anˈdɔ.ɫa/ /anˈdɔ.ɫɔ/ /ənˈdɔ.ɫə/ n fem
andurriales

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
andorrano
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ n masc
andorrano
Natural d’Andorra.

andosòl /an.doˈsɔɫ/ /ən.doˈsɔɫ/ /ən.duˈsɔɫ/ n masc
andosol

andragogia n fem
andragogía

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ adj masc
andrógeno

androgin /anˈdɾɔ.d͡ʒin/ /ənˈdɾɔ.ʒin/ andrògina adj masc
andrógino

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
androide

androna /anˈdɾo.na/ /ənˈdɾo.nə/ n fem
callejón

andròfor /anˈdɾɔ.foɾ/ /ənˈdɾɔ.foɾ/ /ənˈdɾɔ.fur/ n masc
andróforo

andròmina /anˈdɾɔ.mi.na/ n fem
trasto
Objecte inútil, que fa nosa.
lío
(plural) Embolics, enganys.

andí /anˈdi/ adj masc
andino
Relatiu o pertanyent als Andes.

andí /anˈdi/ n masc
andino
Persona que habita o és originària dels Andes.

anedó /a.neˈðo/ /ə.nəˈðo/ n masc
anadón

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
anillo
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.
(micologia) Resta membranosa del vel del píleu dels basidiomicets agaricals que, després d’expandir-se, es manté al voltant de l’estípit.

anellar /a.neˈʎa/ /a.neˈʎaɾ/ /ə.nəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anell anella anellada anellades anellam anellant anellar anellara anellaran anellarem anellaren anellares anellareu anellaria anellarien anellaries anellarà anellaràs anellaré anellaríem anellaríeu anellassen anellasses anellassin anellassis anellat anellats anellau anellava anellaven anellaves anelle anellem anellen anelles anellessen anellesses anellessin anellessis anelleu anelli anellin anellis anello anellà anellàrem anellàreu anellàs anellàssem anellàsseu anellàssim anellàssiu anellàvem anellàveu anellés anelléssem anellésseu anelléssim anelléssiu anellí bal bal (1) occ sept val v
anillar

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anestesia anestesiada anestesiades anestesiam anestesiant anestesiar anestesiara anestesiaran anestesiarem anestesiaren anestesiares anestesiareu anestesiaria anestesiarien anestesiaries anestesiarà anestesiaràs anestesiaré anestesiaríem anestesiaríeu anestesiassen anestesiasses anestesiassin anestesiassis anestesiat anestesiats anestesiau anestesiava anestesiaven anestesiaves anestesie anestesiem anestesien anestesies anestesiessen anestesiesses anestesiessin anestesiessis anestesieu anestesii anestesio anestesià anestesiàrem anestesiàreu anestesiàs anestesiàssem anestesiàsseu anestesiàssim anestesiàssiu anestesiàvem anestesiàveu anestesiés anestesiéssem anestesiésseu anestesiéssim anestesiéssiu anestesií anestesiï anestesiïn anestesiïs bal bal (1) occ sept val v
anestisiar anestesiar

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
anestesia

anestèsic /a.nesˈtɛ.zik/ /ə.nəsˈtɛ.zik/ adj masc
anestésico

anfós /aɱˈfos/ /əɱˈfos/ n masc
merlo

anfós blanc n masc
cherne de ley

anfós bord n masc
abadejo

anfós llis n masc
falso abadejo

angelicalment /aɲ.d͡ʒe.ɫiˌkaɫˈmen/ /aɲ.d͡ʒe.ɫiˌkaɫˈment/ /əɲ.ʒə.ɫiˌkaɫˈmen/ /əɲ.ʒə.ɫiˌkaɫˈment/ adv
angelicalmente

angelitzar /aɲ.d͡ʒe.ɫiˈd͡za/ /aɲ.d͡ʒe.ɫiˈza/ /aɲ.d͡ʒe.ɫiˈzaɾ/ /əɲ.ʒə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. angelitz angelitza angelitzada angelitzades angelitzam angelitzant angelitzar angelitzara angelitzaran angelitzarem angelitzaren angelitzares angelitzareu angelitzaria angelitzarien angelitzaries angelitzarà angelitzaràs angelitzaré angelitzaríem angelitzaríeu angelitzassen angelitzasses angelitzassin angelitzassis angelitzat angelitzats angelitzau angelitzava angelitzaven angelitzaves angelitze angelitzem angelitzen angelitzes angelitzessen angelitzesses angelitzessin angelitzessis angelitzeu angelitzi angelitzin angelitzis angelitzo angelitzà angelitzàrem angelitzàreu angelitzàs angelitzàssem angelitzàsseu angelitzàssim angelitzàssiu angelitzàvem angelitzàveu angelitzés angelitzéssem angelitzésseu angelitzéssim angelitzéssiu angelitzí bal bal (1) occ sept val v
angelizar

angiospasme /aɲ.d͡ʒi.osˈpaz.me/ /əɲ.ʒi.osˈpaz.mə/ /əɲ.ʒi.usˈpaz.mə/ n masc
angiospasmo

angiospasmòdic /aɲ.d͡ʒi.os.pazˈmɔ.ðik/ /əɲ.ʒi.os.pəzˈmɔ.ðik/ /əɲ.ʒi.us.pəzˈmɔ.ðik/ adj masc
angioespasmódico

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
ángulo
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
esquina
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

angle curt n masc
ángulo corto
(esports de pilota) Part extrema de la porteria més pròxima a un atacant en possessió de la pilota en un moment determinat del joc.
(tennis) Cadascun dels quatre angles de la pista de joc formats per la intersecció de la línia de servei i la línia lateral.

angle d'aproximació n masc
ángulo de approach

angle d'obertura n masc
ángulo de abertura

angle de tir n masc
ángulo de tiro

angle llarg n masc
ángulo largo
(esports de pilota) Part extrema de la porteria més allunyada d'un atacant en possessió de la pilota en un moment determinat del joc.
(tennis) Cadascun dels quatre angles de la pista de joc formats per la intersecció de la línia de fons i la línia lateral.

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
ángulo recto

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
anglicismo
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

angloamericà /ˌaŋ.ɡɫo.a.me.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫo.ə.mə.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫu.ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
angloamericano
Relatiu als anglesos i els seus descendents establerts a Amèrica.
Relatiu a Anglaterra i a Amèrica.

anglocèntric /aŋ.ɡɫoˈsɛn.tɾik/ /əŋ.ɡɫoˈsɛn.tɾik/ /əŋ.ɡɫuˈsɛn.tɾik/ adj masc
anglocéntrico

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
anglosajón
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
anglosajón
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ adj masc
inglés
Pertanyent o relatiu a Anglaterra.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
inglés
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
inglés antiguo

anglès mitjà n masc
inglés medio

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
angustia

angoixadament /aŋ.ɡojˌʃa.ðaˈmen/ /aŋ.ɡojˌʃa.ðaˈment/ /aŋ.ɡoˌʃa.ðaˈmen/ /əŋ.ɡoˌʃa.ðəˈment/ /əŋ.ɡuˌʃa.ðəˈmen/ adv
acongojadamente

angoixar /aŋ.ɡojˈʃa/ /aŋ.ɡojˈʃaɾ/ /aŋ.ɡoˈʃa/ /əŋ.ɡoˈʃa/ /əŋ.ɡuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg angoix angoixa angoixada angoixades angoixam angoixant angoixar angoixara angoixaran angoixarem angoixaren angoixares angoixareu angoixaria angoixarien angoixaries angoixarà angoixaràs angoixaré angoixaríem angoixaríeu angoixassen angoixasses angoixassin angoixassis angoixat angoixats angoixau angoixava angoixaven angoixaves angoixe angoixem angoixen angoixes angoixessen angoixesses angoixessin angoixessis angoixeu angoixi angoixin angoixis angoixo angoixà angoixàrem angoixàreu angoixàs angoixàssem angoixàsseu angoixàssim angoixàssiu angoixàvem angoixàveu angoixés angoixéssem angoixésseu angoixéssim angoixéssiu angoixí bal bal (1) occ sept val v
angustiar

angoixosament /aŋ.ɡojˌʃo.zaˈmen/ /aŋ.ɡojˌʃo.zaˈment/ /aŋ.ɡoˌʃo.zaˈmen/ /əŋ.ɡoˌʃo.zəˈment/ /əŋ.ɡuˌʃo.zəˈmen/ adv
angustiosamente

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
angoleño
Relatiu o pertanyent a Angola.

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
angoleño
Habitant d'Angola

angora /aŋˈɡo.ɾa/ /əŋˈɡo.ɾə/ n fem
angora

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
anguila

anguila elèctrica n fem
anguila eléctrica

angula /aŋˈɡu.ɫa/ /əŋˈɡu.ɫə/ n fem
angula

angularment /aŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ /əŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /əŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ adv
angularmente

anguniejar /aŋ.ɡu.ni.eˈd͡ʒa/ /aŋ.ɡu.ni.eˈd͡ʒaɾ/ /aŋ.ɡu.ni.eˈʒa/ /əŋ.ɡu.ni.əˈd͡ʒa/ /əŋ.ɡu.ni.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anguniege anguniegem anguniegen angunieges anguniegessen anguniegesses anguniegessin anguniegessis anguniegeu anguniegi anguniegin anguniegis anguniegés anguniegéssem anguniegésseu anguniegéssim anguniegéssiu anguniegí angunieig angunieja anguniejada anguniejades anguniejam anguniejant anguniejar anguniejara anguniejaran anguniejarem anguniejaren anguniejares anguniejareu anguniejaria anguniejarien anguniejaries anguniejarà anguniejaràs anguniejaré anguniejaríem anguniejaríeu anguniejassen anguniejasses anguniejassin anguniejassis anguniejat anguniejats anguniejau anguniejava anguniejaven anguniejaves anguniejo anguniejà anguniejàrem anguniejàreu anguniejàs anguniejàssem anguniejàsseu anguniejàssim anguniejàssiu anguniejàvem anguniejàveu bal bal (1) occ sept val v
angustiar
Produir angúnia.
angustiarse
(pronominal) Posar-se anguniós.

anguniosament /aŋ.ɡu.niˌo.zaˈmen/ /aŋ.ɡu.niˌo.zaˈment/ /əŋ.ɡu.niˌo.zəˈmen/ /əŋ.ɡu.niˌo.zəˈment/ adv
angustiosamente

angèlicament /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈmen/ /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈment/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈment/ adv
angélico

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
angustia

anhel /aˈnɛɫ/ /əˈnɛɫ/ n masc
anhelo

anhelar /a.neˈɫa/ /a.neˈɫaɾ/ /ə.nəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anhel anhela anhelada anhelades anhelam anhelant anhelar anhelara anhelaran anhelarem anhelaren anhelares anhelareu anhelaria anhelarien anhelaries anhelarà anhelaràs anhelaré anhelaríem anhelaríeu anhelassen anhelasses anhelassin anhelassis anhelat anhelats anhelau anhelava anhelaven anhelaves anhele anhelem anhelen anheles anhelessen anhelesses anhelessin anhelessis anheleu anheli anhelin anhelis anhelo anhelà anhelàrem anhelàreu anhelàs anhelàssem anhelàsseu anhelàssim anhelàssiu anhelàvem anhelàveu anhelés anheléssem anhelésseu anheléssim anheléssiu anhelí bal bal (1) occ sept val v
anhelar

anhelosament /a.neˌɫo.zaˈmen/ /a.neˌɫo.zaˈment/ /ə.nəˌɫo.zəˈmen/ /ə.nəˌɫo.zəˈment/ adv
anheloso

anihilar /a.ni.iˈɫa/ /a.ni.iˈɫaɾ/ /ə.ni.iˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anihil anihila anihilada anihilades anihilam anihilant anihilar anihilara anihilaran anihilarem anihilaren anihilares anihilareu anihilaria anihilarien anihilaries anihilarà anihilaràs anihilaré anihilaríem anihilaríeu anihilassen anihilasses anihilassin anihilassis anihilat anihilats anihilau anihilava anihilaven anihilaves anihile anihilem anihilen anihiles anihilessen anihilesses anihilessin anihilessis anihileu anihili anihilin anihilis anihilo anihilà anihilàrem anihilàreu anihilàs anihilàssem anihilàsseu anihilàssim anihilàssiu anihilàvem anihilàveu anihilés anihiléssem anihilésseu anihiléssim anihiléssiu anihilí bal bal (1) occ sept val v
aniquilar
Reduir a no res.
Destruir o arruïnar enterament.

animació n fem
animación

animació a la lectura n fem
fomento de la lectura

animació d'esquelet n fem
animación esqueletal

animació de personatges n fem
animación de personajes

animació estimulativa n fem
animación estimulativa

animació per interpolació n fem
animación por interpolación

animació per vèrtexs n fem
animación por vértices

animació sociocultural n fem
animación sociocultural

animador /a.ni.maˈðo/ /a.ni.maˈðoɾ/ /ə.ni.məˈðo/ n masc
animador

animador sociocultural n masc
animador sociocultural

animal /ə.niˈmaɫ/ adj
animal

animalada /ə.ni.məˈɫa.ðə/ n fem
animalada
Idea o acció molt mal pensada i sovint exagerada.

animalisme /a.ni.maˈɫiz.me/ /ə.ni.məˈɫiz.mə/ n masc
animalismo

animalista /a.ni.maˈɫis.ta/ /a.ni.maˈɫis.te/ /ə.ni.məˈɫis.tə/ adj
animalista
Referent a l’animalisme.

animalista /a.ni.maˈɫis.ta/ /a.ni.maˈɫis.te/ /ə.ni.məˈɫis.tə/ n neut
animalista
Activista de l’animalisme.
(arts) Artista que representa figures d’animals.

animalitzar /a.ni.ma.ɫiˈd͡za/ /a.ni.ma.ɫiˈza/ /a.ni.ma.ɫiˈzaɾ/ /ə.ni.mə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. animalitz animalitza animalitzada animalitzades animalitzam animalitzant animalitzar animalitzara animalitzaran animalitzarem animalitzaren animalitzares animalitzareu animalitzaria animalitzarien animalitzaries animalitzarà animalitzaràs animalitzaré animalitzaríem animalitzaríeu animalitzassen animalitzasses animalitzassin animalitzassis animalitzat animalitzats animalitzau animalitzava animalitzaven animalitzaves animalitze animalitzem animalitzen animalitzes animalitzessen animalitzesses animalitzessin animalitzessis animalitzeu animalitzi animalitzin animalitzis animalitzo animalitzà animalitzàrem animalitzàreu animalitzàs animalitzàssem animalitzàsseu animalitzàssim animalitzàssiu animalitzàvem animalitzàveu animalitzés animalitzéssem animalitzésseu animalitzéssim animalitzéssiu animalitzí bal bal (1) occ sept val v
animalizar

animar /a.niˈma/ /a.niˈmaɾ/ /ə.niˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anim anima animada animades animam animant animar animara animaran animarem animaren animares animareu animaria animarien animaries animarà animaràs animaré animaríem animaríeu animassen animasses animassin animassis animat animats animau animava animaven animaves anime animem animen animes animessen animesses animessin animessis animeu animi animin animis animo animà animàrem animàreu animàs animàssem animàsseu animàssim animàssiu animàvem animàveu animés animéssem animésseu animéssim animéssiu animí bal bal (1) occ sept val v
animar
Encoratjar, donar suport per fer una cosa.

animosament /a.niˌmo.zaˈmen/ /a.niˌmo.zaˈment/ /ə.niˌmo.zəˈmen/ /ə.niˌmo.zəˈment/ adv
animosamente

anisar /a.niˈza/ /a.niˈzaɾ/ /ə.niˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anisa anisada anisades anisam anisant anisar anisara anisaran anisarem anisaren anisares anisareu anisaria anisarien anisaries anisarà anisaràs anisaré anisaríem anisaríeu anisassen anisasses anisassin anisassis anisat anisats anisau anisava anisaven anisaves anise anisem anisen anises anisessen anisesses anisessin anisessis aniseu anisi anisin anisis aniso anisà anisàrem anisàreu anisàs anisàssem anisàsseu anisàssim anisàssiu anisàvem anisàveu anisés aniséssem anisésseu aniséssim aniséssiu anisí anís bal bal (1) occ sept val v
anisar

anisat /a.niˈzat/ /ə.niˈzat/ adj masc
anisado
Compost o adobat amb anís.

aniso- prefix
aniso-

anisocòria /a.ni.zoˈkɔ.ɾi.a/ /ə.ni.zoˈkɔ.ɾi.ə/ /ə.ni.zuˈkɔ.ɾi.ə/ n fem
anisocoria

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
anoche noche
Nit acabada de passar, anit passada

anivellar /a.ni.veˈʎaɾ/ /a.ni.βeˈʎa/ /ə.ni.vəˈʎa/ /ə.ni.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anivell anivella anivellada anivellades anivellam anivellant anivellar anivellara anivellaran anivellarem anivellaren anivellares anivellareu anivellaria anivellarien anivellaries anivellarà anivellaràs anivellaré anivellaríem anivellaríeu anivellassen anivellasses anivellassin anivellassis anivellat anivellats anivellau anivellava anivellaven anivellaves anivelle anivellem anivellen anivelles anivellessen anivellesses anivellessin anivellessis anivelleu anivelli anivellin anivellis anivello anivellà anivellàrem anivellàreu anivellàs anivellàssem anivellàsseu anivellàssim anivellàssiu anivellàvem anivellàveu anivellés anivelléssem anivellésseu anivelléssim anivelléssiu anivellí bal bal (1) occ sept val v
nivelar
Posar un pla en posició horitzontal justa.
Posar en equilibri o igualtat qualsevol cosa material.
Guardar equilibri o igualtat en allò que s'executa.

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
aniversario
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.
cumpleaños
(en particular) Celebració anual del naixement d'algú.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
anión

annals /anˈnaɫs/ /ənˈnaɫs/ n masc
anales

annex /anˈnɛks/ /ənˈnɛks/ adj masc
anexo

annexar /an.nekˈsa/ /an.nekˈsaɾ/ /ən.nəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. annex annexa annexada annexades annexam annexant annexar annexara annexaran annexarem annexaren annexares annexareu annexaria annexarien annexaries annexarà annexaràs annexaré annexaríem annexaríeu annexassen annexasses annexassin annexassis annexat annexats annexau annexava annexaven annexaves annexe annexem annexen annexes annexessen annexesses annexessin annexessis annexeu annexi annexin annexis annexo annexà annexàrem annexàreu annexàs annexàssem annexàsseu annexàssim annexàssiu annexàvem annexàveu annexés annexéssem annexésseu annexéssim annexéssiu annexí bal bal (1) occ sept val v
anexar

annexionar /an.nek.si.oˈna/ /an.nek.si.oˈnaɾ/ /ən.nək.si.oˈna/ /ən.nək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. annexion annexiona annexionada annexionades annexionam annexionant annexionar annexionara annexionaran annexionarem annexionaren annexionares annexionareu annexionaria annexionarien annexionaries annexionarà annexionaràs annexionaré annexionaríem annexionaríeu annexionassen annexionasses annexionassin annexionassis annexionat annexionats annexionau annexionava annexionaven annexionaves annexione annexionem annexionen annexiones annexionessen annexionesses annexionessin annexionessis annexioneu annexioni annexionin annexionis annexiono annexionà annexionàrem annexionàreu annexionàs annexionàssem annexionàsseu annexionàssim annexionàssiu annexionàvem annexionàveu annexionés annexionéssem annexionésseu annexionéssim annexionéssiu annexioní bal bal (1) occ sept val v
anexionar

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
anexión

anoditzar /a.no.ðiˈd͡za/ /a.no.ðiˈza/ /a.no.ðiˈzaɾ/ /ə.no.ðiˈd͡za/ /ə.nu.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anoditz anoditza anoditzada anoditzades anoditzam anoditzant anoditzar anoditzara anoditzaran anoditzarem anoditzaren anoditzares anoditzareu anoditzaria anoditzarien anoditzaries anoditzarà anoditzaràs anoditzaré anoditzaríem anoditzaríeu anoditzassen anoditzasses anoditzassin anoditzassis anoditzat anoditzats anoditzau anoditzava anoditzaven anoditzaves anoditze anoditzem anoditzen anoditzes anoditzessen anoditzesses anoditzessin anoditzessis anoditzeu anoditzi anoditzin anoditzis anoditzo anoditzà anoditzàrem anoditzàreu anoditzàs anoditzàssem anoditzàsseu anoditzàssim anoditzàssiu anoditzàvem anoditzàveu anoditzés anoditzéssem anoditzésseu anoditzéssim anoditzéssiu anoditzí bal bal (1) occ sept val v
anodizar

anodí /a.noˈði/ /ə.noˈði/ /ə.nuˈði/ adj masc
anodino

anomenada /a.no.meˈna.ða/ /ə.no.məˈna.ðə/ /ə.nu.məˈna.ðə/ n fem
renombre

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anomena anomenada anomenades anomenam anomenant anomenar anomenara anomenaran anomenarem anomenaren anomenares anomenareu anomenaria anomenarien anomenaries anomenarà anomenaràs anomenaré anomenaríem anomenaríeu anomenassen anomenasses anomenassin anomenassis anomenat anomenats anomenau anomenava anomenaven anomenaves anomene anomenem anomenen anomenes anomenessen anomenesses anomenessin anomenessis anomeneu anomeni anomenin anomenis anomeno anomenà anomenàrem anomenàreu anomenàs anomenàssem anomenàsseu anomenàssim anomenàssiu anomenàvem anomenàveu anomenés anomenéssem anomenésseu anomenéssim anomenéssiu anomení anomèn bal bal (1) occ sept val v
llamar nombrar
Posar nom.
llamar
Designar a alguna persona o cosa pel seu nom.

anonimitzar /a.no.ni.miˈd͡za/ /a.no.ni.miˈza/ /a.no.ni.miˈzaɾ/ /ə.no.ni.miˈd͡za/ /ə.nu.ni.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anonimitz anonimitza anonimitzada anonimitzades anonimitzam anonimitzant anonimitzar anonimitzara anonimitzaran anonimitzarem anonimitzaren anonimitzares anonimitzareu anonimitzaria anonimitzarien anonimitzaries anonimitzarà anonimitzaràs anonimitzaré anonimitzaríem anonimitzaríeu anonimitzassen anonimitzasses anonimitzassin anonimitzassis anonimitzat anonimitzats anonimitzau anonimitzava anonimitzaven anonimitzaves anonimitze anonimitzem anonimitzen anonimitzes anonimitzessen anonimitzesses anonimitzessin anonimitzessis anonimitzeu anonimitzi anonimitzin anonimitzis anonimitzo anonimitzà anonimitzàrem anonimitzàreu anonimitzàs anonimitzàssem anonimitzàsseu anonimitzàssim anonimitzàssiu anonimitzàvem anonimitzàveu anonimitzés anonimitzéssem anonimitzésseu anonimitzéssim anonimitzéssiu anonimitzí bal bal (1) occ sept val v
anonimizar

anonàcies /a.noˈna.si.es/ /ə.noˈna.si.əs/ /ə.nuˈna.si.əs/ n fem
anonáceas

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
anormal

anormalitat /a.noɾ.ma.ɫiˈtat/ /ə.noɾ.mə.ɫiˈtat/ /ə.nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
anormalidad

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
anorexia

anorèxia nerviosa n fem
anorexia nerviosa

anotació /a.no.ta.siˈo/ /ə.no.tə.siˈo/ /ə.nu.tə.siˈo/ n fem
anotación

anotador n masc
anotador
(esquaix, bàdminton) Auxiliar d'un àrbitre encarregat de controlar el marcador.

anotar /a.noˈta/ /a.noˈtaɾ/ /ə.noˈta/ /ə.nuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anot anota anotada anotades anotam anotant anotar anotara anotaran anotarem anotaren anotares anotareu anotaria anotarien anotaries anotarà anotaràs anotaré anotaríem anotaríeu anotassen anotasses anotassin anotassis anotat anotats anotau anotava anotaven anotaves anote anotem anoten anotes anotessen anotesses anotessin anotessis anoteu anoti anotin anotis anoto anotà anotàrem anotàreu anotàs anotàssem anotàsseu anotàssim anotàssiu anotàvem anotàveu anotés anotéssem anotésseu anotéssim anotéssiu anotí bal bal (1) occ sept val v
anotar
Prendre nota per escrit de quelcom.
(basquetbol) Aconseguir un nombre determinat de punts o de cistelles.
apuntar
Posar, escriure, marques o notes en un escrit, una llista, etc.

anquejar /aŋ.keˈd͡ʒa/ /aŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /aŋ.keˈʒa/ /əŋ.kəˈd͡ʒa/ /əŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anquege anquegem anquegen anqueges anquegessen anquegesses anquegessin anquegessis anquegeu anquegi anquegin anquegis anquegés anquegéssem anquegésseu anquegéssim anquegéssiu anquegí anqueig anqueja anquejada anquejades anquejam anquejant anquejar anquejara anquejaran anquejarem anquejaren anquejares anquejareu anquejaria anquejarien anquejaries anquejarà anquejaràs anquejaré anquejaríem anquejaríeu anquejassen anquejasses anquejassin anquejassis anquejat anquejats anquejau anquejava anquejaven anquejaves anquejo anquejà anquejàrem anquejàreu anquejàs anquejàssem anquejàsseu anquejàssim anquejàssiu anquejàvem anquejàveu bal bal (1) occ sept val v
anquear

anquilosar /aŋ.ki.ɫoˈza/ /aŋ.ki.ɫoˈzaɾ/ /əŋ.ki.ɫoˈza/ /əŋ.ki.ɫuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anquilosa anquilosada anquilosades anquilosam anquilosant anquilosar anquilosara anquilosaran anquilosarem anquilosaren anquilosares anquilosareu anquilosaria anquilosarien anquilosaries anquilosarà anquilosaràs anquilosaré anquilosaríem anquilosaríeu anquilosassen anquilosasses anquilosassin anquilosassis anquilosat anquilosats anquilosau anquilosava anquilosaven anquilosaves anquilose anquilosem anquilosen anquiloses anquilosessen anquilosesses anquilosessin anquilosessis anquiloseu anquilosi anquilosin anquilosis anquiloso anquilosà anquilosàrem anquilosàreu anquilosàs anquilosàssem anquilosàsseu anquilosàssim anquilosàssiu anquilosàvem anquilosàveu anquilosés anquiloséssem anquilosésseu anquiloséssim anquiloséssiu anquilosí anquilòs bal bal (1) occ sept val v
anquilosar

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
asa
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.
abra
Badia petita.

ansat /anˈsat/ /ənˈsat/ n masc
puchero

ansiejar /an.si.eˈd͡ʒa/ /an.si.eˈd͡ʒaɾ/ /an.si.eˈʒa/ /ən.si.əˈd͡ʒa/ /ən.si.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ansiege ansiegem ansiegen ansieges ansiegessen ansiegesses ansiegessin ansiegessis ansiegeu ansiegi ansiegin ansiegis ansiegés ansiegéssem ansiegésseu ansiegéssim ansiegéssiu ansiegí ansieig ansieja ansiejada ansiejades ansiejam ansiejant ansiejar ansiejara ansiejaran ansiejarem ansiejaren ansiejares ansiejareu ansiejaria ansiejarien ansiejaries ansiejarà ansiejaràs ansiejaré ansiejaríem ansiejaríeu ansiejassen ansiejasses ansiejassin ansiejassis ansiejat ansiejats ansiejau ansiejava ansiejaven ansiejaves ansiejo ansiejà ansiejàrem ansiejàreu ansiejàs ansiejàssem ansiejàsseu ansiejàssim ansiejàssiu ansiejàvem ansiejàveu bal bal (1) occ sept val v
ansiar

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
ansiedad

ansiogen /an.siˈɔ.d͡ʒen/ /an.siˈɔ.ʒen/ /ən.siˈɔ.ʒən/ ansiògena adj masc
ansiógeno

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ adj masc
ansioso

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
alce
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.
ante
Color marró ataronjat com el cuir de certs animals.

antecedentment /an.te.seˌðemˈmen/ /an.te.seˌðemˈment/ /ən.tə.səˌðemˈmen/ /ən.tə.səˌðemˈment/ adv
antecedente

antecedir /an.te.seˈði/ /an.te.seˈðiɾ/ /ən.tə.səˈði/ antecedeix antecedeixen antecedeixes antecedeixi antecedeixin antecedeixis antecedeixo antecedesc antecedesqui antecedesquin antecedesquis antecedia antecedida antecedides antecedien antecedies antecediguem antecedigueu antecedim antecedint antecedir antecedira antecediran antecedirem antecediren antecedires antecedireu antecediria antecedirien antecediries antecedirà antecediràs antecediré antecediríem antecediríeu antecedisc antecedisca antecedisquen antecedisques antecedissen antecedisses antecedissin antecedissis antecedit antecedits antecediu antecedix antecedixen antecedixes antecedixo antecedí antecedíem antecedíeu antecedírem antecedíreu antecedís antecedíssem antecedísseu antecedíssim antecedíssiu bal n-occ occ sept val v
anteceder

antedatar /ˌan.te.ðaˈta/ /ˌan.te.ðaˈtaɾ/ /ˌan.tə.ðəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. antedat antedata antedatada antedatades antedatam antedatant antedatar antedatara antedataran antedatarem antedataren antedatares antedatareu antedataria antedatarien antedataries antedatarà antedataràs antedataré antedataríem antedataríeu antedatassen antedatasses antedatassin antedatassis antedatat antedatats antedatau antedatava antedataven antedataves antedate antedatem antedaten antedates antedatessen antedatesses antedatessin antedatessis antedateu antedati antedatin antedatis antedato antedatà antedatàrem antedatàreu antedatàs antedatàssem antedatàsseu antedatàssim antedatàssiu antedatàvem antedatàveu antedatés antedatéssem antedatésseu antedatéssim antedatéssiu antedatí bal bal (1) occ sept val v
antedatar

antemur n masc
antemuro

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
antena
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
antena varilla
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anteposar /ˌan.te.poˈza/ /ˌan.te.poˈzaɾ/ /ˌan.tə.poˈza/ /ˌan.tə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anteposa anteposada anteposades anteposam anteposant anteposar anteposara anteposaran anteposarem anteposaren anteposares anteposareu anteposaria anteposarien anteposaries anteposarà anteposaràs anteposaré anteposaríem anteposaríeu anteposassen anteposasses anteposassin anteposassis anteposat anteposats anteposau anteposava anteposaven anteposaves antepose anteposem anteposen anteposes anteposessen anteposesses anteposessin anteposessis anteposeu anteposi anteposin anteposis anteposo anteposà anteposàrem anteposàreu anteposàs anteposàssem anteposàsseu anteposàssim anteposàssiu anteposàvem anteposàveu anteposés anteposéssem anteposésseu anteposéssim anteposéssiu anteposí antepòs bal bal (1) occ sept val v
anteponer
Posar davant.

anteridi /an.teˈɾi.ði/ /ən.təˈɾi.ði/ n masc
anteridio

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ adj
anterior

anteriorment /an.te.ɾiˌorˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈment/ /ən.tə.ɾiˌorˈmen/ /ən.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
anteriormente

anterozoide /an.te.ɾoˈzɔj.ðe/ /ən.tə.ɾoˈzɔj.ðə/ /ən.tə.ɾuˈzɔj.ðə/ n masc
anterozoide

antesignatura /ˌan.te.siŋ.naˈtu.ɾa/ /ˌan.te.siɡ.naˈtu.ɾa/ /ˌan.tə.siŋ.nəˈtu.ɾə/ n fem
antefirma

antiaeri /ˌan.ti.aˈɛ.ɾi/ /ˌan.ti.əˈɛ.ɾi/ antiaèria adj masc
antiaéreo

antialiàsing n masc
antialiasing

antibel·licisme /an.ti.beɫ.ɫiˈsiz.me/ /an.ti.βe.ɫiˈsiz.me/ /ən.ti.bəɫ.ɫiˈsiz.mə/ /ən.ti.βə.ɫiˈsiz.mə/ /ən.ti.βəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
antibelicismo

antibiosi /an.ti.biˈɔ.zi/ /ən.ti.βiˈɔ.zi/ n fem
antibiosis

antibiòtic n masc
antibiótico

antic /anˈtik/ antiga adj masc
antiguo
De molts anys i valuós per aquest motiu.
Vell.
Passat.

antic alumne n masc
antiguo alumno

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
anticapitalismo

anticatalanisme /ˌan.ti.ka.ta.laˈniz.me/ /ˌan.ti.kə.tə.ləˈniz.mə/ n masc
anticatalanismo

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
anticipación

anticipadament /an.ti.siˌpa.ðaˈmen/ /an.ti.siˌpa.ðaˈment/ /ən.ti.siˌpa.ðəˈmen/ /ən.ti.siˌpa.ðəˈment/ adv
anticipadamente

anticipant /an.ti.siˈpan/ /an.ti.siˈpant/ /ən.ti.siˈpan/ /ən.ti.siˈpant/ adj
anticipante

anticipar /an.ti.siˈpa/ /an.ti.siˈpaɾ/ /ən.ti.siˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anticip anticipa anticipada anticipades anticipam anticipant anticipar anticipara anticiparan anticiparem anticiparen anticipares anticipareu anticiparia anticiparien anticiparies anticiparà anticiparàs anticiparé anticiparíem anticiparíeu anticipassen anticipasses anticipassin anticipassis anticipat anticipats anticipau anticipava anticipaven anticipaves anticipe anticipem anticipen anticipes anticipessen anticipesses anticipessin anticipessis anticipeu anticipi anticipin anticipis anticipo anticipà anticipàrem anticipàreu anticipàs anticipàssem anticipàsseu anticipàssim anticipàssiu anticipàvem anticipàveu anticipés anticipéssem anticipésseu anticipéssim anticipéssiu anticipí bal bal (1) occ sept val v
anticipar
Fer alguna cosa abans del temps regular o assenyalat.
anticiparse
(pronominal) Avançar-se a algú altre.

anticlerical /ˌan.ti.kɫe.ɾiˈkaɫ/ /ˌan.ti.kɫə.ɾiˈkaɫ/ adj
anticlerical

anticoagulant /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫan/ /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ko.ə.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ku.ə.ɣuˈɫan/ adj
anticoagulante

anticolinèrgic /ˌan.ti.ko.ɫiˈnɛɾ.d͡ʒik/ /ˌan.ti.ko.ɫiˈnɛɾ.ʒik/ /ˌan.ti.ku.ɫiˈnɛr.ʒik/ adj
anticolinérgico

anticomunisme /ˌan.ti.ko.muˈniz.me/ /ˌan.ti.ko.muˈniz.mə/ /ˌan.ti.ku.muˈniz.mə/ n masc
anticomunismo

anticomunista /ˌan.ti.ko.muˈnis.ta/ /ˌan.ti.ko.muˈnis.te/ /ˌan.ti.ko.muˈnis.tə/ /ˌan.ti.ku.muˈnis.tə/ adj
anticomunista

anticonstitucional /an.ti.kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /ən.ti.kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /ən.ti.kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
anticonstitucional

anticonstitucionalment /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /ˌan.ti.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
anticonstitucional anticonstitucionalmente

anticovid /an.ti.koˈvit/ /an.ti.koˈβit/ /ən.ti.koˈvit/ /ən.ti.koˈβit/ /ən.tiˈkɔ.βit/ adj
anticovid

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
anticuerpo

antidemocràticament /an.ti.ðe.moˌkɾa.ti.kaˈmen/ /an.ti.ðe.moˌkɾa.ti.kaˈment/ /ən.ti.ðə.moˌkɾa.ti.kəˈment/ /ən.ti.ðə.muˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
antidemocráticamente

antiesporulant /ˌan.ti.es.po.ɾuˈɫan/ /ˌan.ti.es.po.ɾuˈɫant/ /ˌan.tis.po.ɾuˈɫant/ /ˌan.tis.pu.ɾuˈɫan/ adj
antiesporulante

antiestètic /ˌan.ti.esˈtɛ.tik/ /ˌan.tisˈtɛ.tik/ adj masc
antiestético

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
antifascismo

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
antifeminismo

antifràsticament /an.tiˌfɾas.ti.kaˈmen/ /an.tiˌfɾas.ti.kaˈment/ /ən.tiˌfɾas.ti.kəˈmen/ /ən.tiˌfɾas.ti.kəˈment/ adv
antifrásticamente

antigalla /an.tiˈɣa.ʎa/ /ən.tiˈɣa.jə/ /ən.tiˈɣa.ʎə/ n fem
antigualla

antigament /anˌti.ɣaˈmen/ /anˌti.ɣaˈment/ /ənˌti.ɣəˈmen/ /ənˌti.ɣəˈment/ adv
antiguamente

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
antigüedad

antiguíssim /an.tiˈɣi.sim/ /ən.tiˈɣi.sim/ adj masc
antiquísimo

antihemorroïdal /an.ti.e.mo.ro.iˈðaɫ/ /ən.ti.ə.mo.ro.iˈðaɫ/ /ən.ti.ə.mu.ru.iˈðaɫ/ adj
antihemorroidal

antihèlix /ˌan.tiˈɛ.ɫiks/ n fem
antihélix

antijoc /ˌan.tiˈd͡ʒɔk/ /ˌan.tiˈʒɔk/ n masc
antijuego

antillà /an.tiˈʎa/ /ən.tiˈʎa/ adj masc
antillano
Relatiu o pertanyent a les Antilles o les Antilles Neerlandeses.

antillà /an.tiˈʎa/ /ən.tiˈʎa/ n masc
antillano
Persona que habita o és originària de les Antilles o les Antilles Neerlandeses.

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antimonio

antineutró /an.ti.newˈtɾo/ /ən.ti.nəwˈtɾo/ n masc
antineutrón

antinòmia pedagògica n fem
antinomia pedagógica

antipara /an.tiˈpa.ɾa/ /ən.tiˈpa.ɾə/ n fem
antipara

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
antipartícula

antiparèmia n fem
refrán contradictorio

antipatia /an.ti.paˈti.a/ /ən.ti.pəˈti.ə/ n fem
antipatía

antipedagogia n fem
antipedagogía

antipressió n fem
antipressing

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ n masc
antiprotón

antipàtic /an.tiˈpa.tik/ /ən.tiˈpa.tik/ adj masc
antipático

antipàticament /an.tiˌpa.ti.kaˈmen/ /an.tiˌpa.ti.kaˈment/ /ən.tiˌpa.ti.kəˈmen/ /ən.tiˌpa.ti.kəˈment/ adv
antipático

antiquíssim /an.tiˈki.sim/ /ən.tiˈki.sim/ adj masc
antiquísimo

antiradiació n fem
antirradiación
Que s'oposa a la radiació.

antiraquític /ˌan.ti.raˈki.tik/ /ˌan.ti.rəˈki.tik/ adj masc
antirraquítico

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
antisemitismo

antitragus /ˌan.tiˈtɾa.ɣus/ n masc
antitrago

antivibrador /ˌan.ti.vi.bɾaˈðoɾ/ /ˌan.ti.vi.bɾəˈðo/ /ˌan.ti.βi.βɾaˈðo/ /ˌan.ti.βi.βɾaˈðoɾ/ /ˌan.ti.βi.βɾəˈðo/ n masc
antivibrador

antocianosi /an.to.si.aˈnɔ.zi/ /ən.to.si.əˈnɔ.zi/ /ən.tu.si.əˈnɔ.zi/ n fem
antocianosis

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antología

antomania /an.to.maˈni.a/ /ən.to.məˈni.ə/ /ən.tu.məˈni.ə/ n fem
antomanía

antonomàsia /an.to.noˈma.zi.a/ /ən.to.noˈma.zi.ə/ /ən.tu.nuˈma.zi.ə/ n fem
antonomasia

antonomàsticament /an.to.noˌmas.ti.kaˈmen/ /an.to.noˌmas.ti.kaˈment/ /ən.to.noˌmas.ti.kəˈment/ /ən.tu.nuˌmas.ti.kəˈmen/ adv
antonomásticamente

antoptosi /an.topˈtɔ.zi/ /ən.topˈtɔ.zi/ /ən.tupˈtɔ.zi/ n fem
antoptosis

antracnosi /an.tɾaŋˈnɔ.zi/ /an.tɾaɡˈnɔ.zi/ /ən.tɾəŋˈnɔ.zi/ n fem
antracnosis

antracòfil /an.tɾaˈkɔ.fiɫ/ /ən.tɾəˈkɔ.fiɫ/ adj masc
antracófilo

antre /ˈan.tɾe/ /ˈan.tɾə/ n masc
antro
(geografia) cova
Local sinistre o de mala reputació
(anatomia) Cavitat anatòmica, especialment els sins dels ossos

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
antropocentrismo

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antropología

antropologia cultural n fem
antropología cultural

antropologia social n fem
antropología social

antroponímia /an.tɾo.poˈni.mi.a/ /ən.tɾo.poˈni.mi.ə/ /ən.tɾu.puˈni.mi.ə/ n fem
antroponimia

antropotopònim /an.tɾo.po.toˈpɔ.nim/ /ən.tɾo.po.toˈpɔ.nim/ /ən.tɾu.pu.tuˈpɔ.nim/ n masc
antropotopónimo

antropònim /an.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾuˈpɔ.nim/ n masc
antropónimo

antrosòl /an.tɾoˈsɔɫ/ /ən.tɾoˈsɔɫ/ /ən.tɾuˈsɔɫ/ n masc
antrosol

antròpic /anˈtrɔ.pik/ /ənˈtrɔ.pik/ adj masc
antrópico
Relatiu o pertanyent a l'home o a la seva acció.

antullar-se /an.tuˈʎaɾ.se/ /ən.tu.ʎərˈsə/ /ən.tuˈʎar.sə/ /ən.tuˈʎaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. antull antulla antullada antullades antullam antullant antullar antullaran antullarem antullaren antullares antullareu antullaria antullarien antullaries antullarà antullaràs antullaré antullaríem antullaríeu antullassen antullasses antullassin antullassis antullat antullats antullau antullava antullaven antullaves antullem antullen antulles antullessin antullessis antulleu antulli antullin antullis antullà antullàrem antullàreu antullàs antullàssem antullàsseu antullàssim antullàssiu antullàvem antullàveu antullés antulléssim antulléssiu antullí bal bal (1) v
antojarse

antàrtic /ənˈtar.tik/ adj masc
antártico
Relatiu o pertanyent a l'Antàrtida o a la regió circumdant.

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
antídoto

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antílope

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
antípoda
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antípodes /anˈti.po.ðes/ /ənˈti.pu.ðəs/ n masc
antípodas
Regió de la Terra situada diametralment oposada, en especial Nova Zelanda i Austràlia.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
antónimo
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

antònim /anˈtɔ.nim/ n masc
antónimo
Paraula amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
anual

anualment /a.nuˌaɫˈmen/ /a.nuˌaɫˈment/ /ə.nuˌaɫˈmen/ /ə.nuˌaɫˈment/ adv
anualmente

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
anular
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ n masc
dedo anular
(anatomia) Quart dit de la mà entre el dit del cor i el menovell.

anul·lació /a.nu.ɫa.siˈo/ /a.nuɫ.ɫa.siˈo/ /ə.nu.ɫə.siˈo/ /ə.nuɫ.ɫə.siˈo/ n fem
anulación

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anul anul·la anul·lada anul·lades anul·lam anul·lant anul·lar anul·lara anul·laran anul·larem anul·laren anul·lares anul·lareu anul·laria anul·larien anul·laries anul·larà anul·laràs anul·laré anul·laríem anul·laríeu anul·lassen anul·lasses anul·lassin anul·lassis anul·lat anul·lats anul·lau anul·lava anul·laven anul·laves anul·le anul·lem anul·len anul·les anul·lessen anul·lesses anul·lessin anul·lessis anul·leu anul·li anul·lin anul·lis anul·lo anul·là anul·làrem anul·làreu anul·làs anul·làssem anul·làsseu anul·làssim anul·làssiu anul·làvem anul·làveu anul·lés anul·léssem anul·lésseu anul·léssim anul·léssiu anul·lí bal bal (1) occ sept val v
anular
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
anuncio
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
anuncio reclamo
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciador oficial n masc
anunciador oficial

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
anunciante
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.
Empresa o persona que anuncia un producte o servei amb propòsit publicitari.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anuncia anunciada anunciades anunciam anunciant anunciar anunciara anunciaran anunciarem anunciaren anunciares anunciareu anunciaria anunciarien anunciaries anunciarà anunciaràs anunciaré anunciaríem anunciaríeu anunciassen anunciasses anunciassin anunciassis anunciat anunciats anunciau anunciava anunciaven anunciaves anuncie anunciem anuncien anuncies anunciessen anunciesses anunciessin anunciessis anuncieu anuncii anuncio anuncià anunciàrem anunciàreu anunciàs anunciàssem anunciàsseu anunciàssim anunciàssiu anunciàvem anunciàveu anunciés anunciéssem anunciésseu anunciéssim anunciéssiu anuncií anunciï anunciïn anunciïs bal bal (1) occ sept val v
anunciar
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.
(botxes) Designar, un jugador, una botxa o el bolig com a objectiu d'una embotxada.
cantar
(esports de raqueta) Comunicar en veu alta, l'àrbitre o el jutge de cadira, la puntuació obtinguda al llarg d'un partit, les accions no vàlides, etc.

anus /ˈa.nus/ n masc
ano

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
anchoa

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
año
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).
Temps que triga qualsevol planeta del sistema solar en fer el seu moviment de translació.

any de la picor n
año de la nana

any de traspàs n masc
año bisiesto

any natural n masc
año natural

any sabàtic n masc
año sabático

anyal /aˈɲaɫ/ /əˈɲaɫ/ adj
anual

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
cordero

anyellar /a.ɲeˈʎa/ /a.ɲeˈʎaɾ/ /ə.ɲəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anyell anyella anyellada anyellades anyellam anyellant anyellar anyellara anyellaran anyellarem anyellaren anyellares anyellareu anyellaria anyellarien anyellaries anyellarà anyellaràs anyellaré anyellaríem anyellaríeu anyellassen anyellasses anyellassin anyellassis anyellat anyellats anyellau anyellava anyellaven anyellaves anyelle anyellem anyellen anyelles anyellessen anyellesses anyellessin anyellessis anyelleu anyelli anyellin anyellis anyello anyellà anyellàrem anyellàreu anyellàs anyellàssem anyellàsseu anyellàssim anyellàssiu anyellàvem anyellàveu anyellés anyelléssem anyellésseu anyelléssim anyelléssiu anyellí bal bal (1) occ sept val v
parir la oveja

anyoc /aˈɲɔk/ /əˈɲɔk/ n masc
ovillo

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
tengo ... años
Forma plural de any.

anys i panys n
años y años

anyí /aˈɲi/ /əˈɲi/ adj masc
corderino
Referit a l’anyell.

anyí /aˈɲi/ /əˈɲi/ n masc
añinos
Llana d’anyell.

anyívol /aˈɲi.voɫ/ /aˈɲi.βoɫ/ /əˈɲi.voɫ/ /əˈɲi.vuɫ/ /əˈɲi.βuɫ/ adj masc
añal
De només un any de durada o de bons fruits.

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
análogo

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
análisis
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.
avance
(videojocs) Article que es publica en revistes, diaris o llocs web especialitzats, en què s'expliquen les característiques bàsiques d'un videojoc, generalment sense fer-ne crítica.

anàlisi clínica n fem
análisis clínico

anàlisi conceptual n fem
análisis conceptual

anàlisi d'agrupaments n fem
análisis de conglomerados

anàlisi d'errors n fem
análisis de errores

anàlisi d'ítems n fem
análisis de ítems

anàlisi de contingut n fem
análisis de contenido

anàlisi de la interacció n fem
análisis de la interacción

anàlisi de variància n fem
análisis de la varianza

anàlisi del discurs n fem
análisis del discurso

anàlisi discriminant n fem
análisis discriminante

anàlisi documental n fem
análisis documental

anàlisi factorial n fem
análisis factorial

anàlisi institucional n fem
análisis institucional

anàlisi ocupacional n fem
análisis ocupacional

anàlisi post mortem n fem
análisis post mortem

anàlisi qualitativa de dades n fem
análisis cualitativo de datos

anàlisi quantitativa de dades n fem
análisis cuantitativo de datos

anàlogament /aˌna.ɫo.ɣaˈmen/ /aˌna.ɫo.ɣaˈment/ /əˌna.ɫo.ɣəˈment/ /əˌna.ɫu.ɣəˈmen/ adv
análogamente

anàrquicament /aˌnar.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈment/ /əˌnar.ki.kəˈmen/ /əˌnaɾ.ki.kəˈment/ adv
anárquicamente

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
anécdota chascarrillo

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
anemia

anímicament /aˌni.mi.kaˈmen/ /aˌni.mi.kaˈment/ /əˌni.mi.kəˈmen/ /əˌni.mi.kəˈment/ adv
anímicamente

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
anís
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.
Confit petit.

anòmalament /aˌnɔ.ma.ɫaˈmen/ /aˌnɔ.ma.ɫaˈment/ /əˌnɔ.mə.ɫəˈmen/ /əˌnɔ.mə.ɫəˈment/ adv
anómalo

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
anónimo
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ n masc
anónimo
Autor desconegut.
Missatge escrit que no està signat pel seu autor.

anònimament /aˌnɔ.ni.maˈmen/ /aˌnɔ.ni.maˈment/ /əˌnɔ.ni.məˈmen/ /əˌnɔ.ni.məˈment/ adv
anónimo anónimamente

aombrar /a.omˈbɾa/ /a.omˈbɾaɾ/ /ə.omˈbɾa/ /ə.umˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aombr aombra aombrada aombrades aombram aombrant aombrar aombrara aombraran aombrarem aombraren aombrares aombrareu aombraria aombrarien aombraries aombrarà aombraràs aombraré aombraríem aombraríeu aombrassen aombrasses aombrassin aombrassis aombrat aombrats aombrau aombrava aombraven aombraves aombre aombrem aombren aombres aombressen aombresses aombressin aombressis aombreu aombri aombrin aombris aombro aombrà aombràrem aombràreu aombràs aombràssem aombràsseu aombràssim aombràssiu aombràvem aombràveu aombrés aombréssem aombrésseu aombréssim aombréssiu aombrí bal bal (1) occ sept val v
asombrar
Fer ombra una cosa a altra.

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
aorta

apa /ˈa.pa/ /ˈa.pə/ Interjection
venga
Interjecció emprada per a encoratjar.

apadrinar /a.pa.ðɾiˈna/ /a.pa.ðɾiˈnaɾ/ /ə.pə.ðɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apadrina apadrinada apadrinades apadrinam apadrinant apadrinar apadrinara apadrinaran apadrinarem apadrinaren apadrinares apadrinareu apadrinaria apadrinarien apadrinaries apadrinarà apadrinaràs apadrinaré apadrinaríem apadrinaríeu apadrinassen apadrinasses apadrinassin apadrinassis apadrinat apadrinats apadrinau apadrinava apadrinaven apadrinaves apadrine apadrinem apadrinen apadrines apadrinessen apadrinesses apadrinessin apadrinessis apadrineu apadrini apadrinin apadrinis apadrino apadrinà apadrinàrem apadrinàreu apadrinàs apadrinàssem apadrinàsseu apadrinàssim apadrinàssiu apadrinàvem apadrinàveu apadrinés apadrinéssem apadrinésseu apadrinéssim apadrinéssiu apadriní apadrín bal bal (1) occ sept val v
apadrinar
Fer de padrí en algun acte públic.

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apag apaga apagada apagades apagam apagant apagar apagara apagaran apagarem apagaren apagares apagareu apagaria apagarien apagaries apagarà apagaràs apagaré apagaríem apagaríeu apagassen apagasses apagassin apagassis apagat apagats apagau apagava apagaven apagaves apago apague apaguem apaguen apagues apaguessen apaguesses apaguessin apaguessis apagueu apagui apaguin apaguis apagués apaguéssem apaguésseu apaguéssim apaguéssiu apaguí apagà apagàrem apagàreu apagàs apagàssem apagàsseu apagàssim apagàssiu apagàvem apagàveu bal bal (1) occ sept val v
apagar
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

apagat /a.paˈɣat/ /ə.pəˈɣat/ adj masc
apagado
Sense vigor, poc animat.
De color, de to, de so mancat d’intensitat, mat, somort.

apagesat /a.pa.d͡ʒeˈzat/ /a.pa.ʒeˈzat/ /ə.pə.ʒəˈzat/ adj masc
rústico

apaivagar /a.paj.vaˈɣaɾ/ /a.paj.βaˈɣa/ /ə.pəj.vəˈɣa/ /ə.pəj.βəˈɣa/ apaivaga apaivagada apaivagades apaivagant apaivagar apaivagaran apaivagarem apaivagaren apaivagares apaivagareu apaivagaria apaivagarien apaivagaries apaivagarà apaivagaràs apaivagaré apaivagaríem apaivagaríeu apaivagat apaivagats apaivagava apaivagaven apaivagaves apaivago apaivaguem apaivaguen apaivagues apaivaguessen apaivaguesses apaivaguessin apaivaguessis apaivagueu apaivagui apaivaguin apaivaguis apaivagués apaivaguéssem apaivaguésseu apaivaguéssim apaivaguéssiu apaivaguí apaivagà apaivagàrem apaivagàreu apaivagàvem apaivagàveu sept v
apaciguar

apallerar /a.pa.ʎeˈɾa/ /a.pa.ʎeˈɾaɾ/ /ə.pə.ʎəˈɾa/ apallera apallerada apallerades apallerant apallerar apalleraran apallerarem apalleraren apallerares apallerareu apalleraria apallerarien apalleraries apallerarà apalleraràs apalleraré apalleraríem apalleraríeu apallerat apallerats apallerava apalleraven apalleraves apallere apallerem apalleren apalleres apalleressen apalleresses apalleressin apalleressis apallereu apalleri apallerin apalleris apallero apallerà apalleràrem apalleràreu apalleràvem apalleràveu apallerés apalleréssem apallerésseu apalleréssim apalleréssiu apallerí occ sept v
almiarar

apalleronar /a.pa.ʎe.ɾoˈna/ /a.pa.ʎe.ɾoˈnaɾ/ /ə.pə.ʎə.ɾoˈna/ /ə.pə.ʎə.ɾuˈna/ apallerona apalleronada apalleronades apalleronant apalleronar apalleronaran apalleronarem apalleronaren apalleronares apalleronareu apalleronaria apalleronarien apalleronaries apalleronarà apalleronaràs apalleronaré apalleronaríem apalleronaríeu apalleronat apalleronats apalleronava apalleronaven apalleronaves apalleronem apalleronen apallerones apalleronessen apalleronesses apalleronessin apalleronessis apalleroneu apalleroni apalleronin apalleronis apallerono apalleronà apalleronàrem apalleronàreu apalleronàvem apalleronàveu apalleronés apalleronéssem apalleronésseu apalleronéssim apalleronéssiu apalleroní sept v
almiarar

apallissar /a.pa.ʎiˈsa/ /a.pa.ʎiˈsaɾ/ /ə.pə.ʎiˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apallissa apallissada apallissades apallissam apallissant apallissar apallissara apallissaran apallissarem apallissaren apallissares apallissareu apallissaria apallissarien apallissaries apallissarà apallissaràs apallissaré apallissaríem apallissaríeu apallissassen apallissasses apallissassin apallissassis apallissat apallissats apallissau apallissava apallissaven apallissaves apallisse apallissem apallissen apallisses apallissessen apallissesses apallissessin apallissessis apallisseu apallissi apallissin apallissis apallisso apallissà apallissàrem apallissàreu apallissàs apallissàssem apallissàsseu apallissàssim apallissàssiu apallissàvem apallissàveu apallissés apallisséssem apallissésseu apallisséssim apallisséssiu apallissí apallís bal bal (1) occ sept val v
zurrar

apamar /a.paˈma/ /a.paˈmaɾ/ /ə.pəˈma/ apama apamada apamades apamant apamar apamaran apamarem apamaren apamares apamareu apamaria apamarien apamaries apamarà apamaràs apamaré apamaríem apamaríeu apamat apamats apamava apamaven apamaves apame apamem apamen apames apamessen apamesses apamessin apamessis apameu apami apamin apamis apamo apamà apamàrem apamàreu apamàvem apamàveu apamés apaméssem apamésseu apaméssim apaméssiu apamí occ sept v
medir por palmos

apanar /a.paˈna/ /a.paˈnaɾ/ /ə.pəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apan apana apanada apanades apanam apanant apanar apanara apanaran apanarem apanaren apanares apanareu apanaria apanarien apanaries apanarà apanaràs apanaré apanaríem apanaríeu apanassen apanasses apanassin apanassis apanat apanats apanau apanava apanaven apanaves apane apanem apanen apanes apanessen apanesses apanessin apanessis apaneu apani apanin apanis apano apanà apanàrem apanàreu apanàs apanàssem apanàsseu apanàssim apanàssiu apanàvem apanàveu apanés apanéssem apanésseu apanéssim apanéssiu apaní bal bal (1) occ sept val v
mantener

apanyar /a.paˈɲa/ /a.paˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apany apanya apanyada apanyades apanyam apanyant apanyar apanyara apanyaran apanyarem apanyaren apanyares apanyareu apanyaria apanyarien apanyaries apanyarà apanyaràs apanyaré apanyaríem apanyaríeu apanyassen apanyasses apanyassin apanyassis apanyat apanyats apanyau apanyava apanyaven apanyaves apanye apanyem apanyen apanyes apanyessen apanyesses apanyessin apanyessis apanyeu apanyi apanyin apanyis apanyo apanyà apanyàrem apanyàreu apanyàs apanyàssem apanyàsseu apanyàssim apanyàssiu apanyàvem apanyàveu apanyés apanyéssem apanyésseu apanyéssim apanyéssiu apanyí bal bal (1) occ sept val v
apañar

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
escaparate vitrina
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparat /a.paˈɾat/ /ə.pəˈɾat/ n masc
aparato

aparat crític n masc
aparato crítico

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparc aparca aparcada aparcades aparcam aparcant aparcar aparcara aparcaran aparcarem aparcaren aparcares aparcareu aparcaria aparcarien aparcaries aparcarà aparcaràs aparcaré aparcaríem aparcaríeu aparcassen aparcasses aparcassin aparcassis aparcat aparcats aparcau aparcava aparcaven aparcaves aparco aparcà aparcàrem aparcàreu aparcàs aparcàssem aparcàsseu aparcàssim aparcàssiu aparcàvem aparcàveu aparque aparquem aparquen aparques aparquessen aparquesses aparquessin aparquessis aparqueu aparqui aparquin aparquis aparqués aparquéssem aparquésseu aparquéssim aparquéssiu aparquí bal bal (1) occ sept val v
aparcar

aparedar /a.pa.ɾeˈða/ /a.pa.ɾeˈðaɾ/ /ə.pə.ɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apared apareda aparedada aparedades aparedam aparedant aparedar aparedara aparedaran aparedarem aparedaren aparedares aparedareu aparedaria aparedarien aparedaries aparedarà aparedaràs aparedaré aparedaríem aparedaríeu aparedassen aparedasses aparedassin aparedassis aparedat aparedats aparedau aparedava aparedaven aparedaves aparede aparedem apareden aparedes aparedessen aparedesses aparedessin aparedessis aparedeu aparedi aparedin aparedis aparedo aparedà aparedàrem aparedàreu aparedàs aparedàssem aparedàsseu aparedàssim aparedàssiu aparedàvem aparedàveu aparedés aparedéssem aparedésseu aparedéssim aparedéssiu aparedí bal bal (1) occ sept val v
tapiar
Tancar un espai construint parets.
emparedar tapiar
Tancar entre parets una víctima o un difunt.

aparell /a.paˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾəʎ/ /ə.pəˈɾɛj/ n masc
aparato
Prevenció, preparatiu, disposició, reunió d'allò que es necessita per algun objecte.
Pompa, ostentació.
aparejo
Arreus o guarniments de les cavalleries per muntar-les, carregar-les o posar-les a tirar.
(nàutica) Màquina composta d'uns ternals amb un cap o corda que passa de l'un a l'altre i serveix per alçar coses de pes.
aparejo imprimación
(nàutica) Conjunt de veles i altres guarniments de les embarcacions.

aparell de 24 segons n masc
dispositivo de 24 segundos

aparell digestiu n masc
sistema digestivo

aparell lacrimal n masc
aparato lagrimal

aparell respiratori n masc
aparato respiratorio

aparellador /a.pa.ɾe.ʎaˈðo/ /a.pa.ɾe.ʎaˈðoɾ/ /ə.pə.ɾə.jəˈðo/ /ə.pə.ɾə.ʎəˈðo/ adj masc
aparejador
Que aparella, prepara, disposa.

aparellador /a.pa.ɾe.ʎaˈðo/ /a.pa.ɾe.ʎaˈðoɾ/ /ə.pə.ɾə.jəˈðo/ /ə.pə.ɾə.ʎəˈðo/ n masc
aparejador
Qui aparella, prepara, disposa.
Professional de la construcció que controla l'execució dels projectes elaborats per l’arquitecte.

aparellament /a.pa.ɾe.ʎaˈmen/ /a.pa.ɾe.ʎaˈment/ /ə.pə.ɾə.ʎəˈmen/ /ə.pə.ɾə.ʎəˈment/ n masc
aparejamiento

aparellar /a.pa.ɾeˈʎa/ /a.pa.ɾeˈʎaɾ/ /ə.pə.ɾəˈja/ /ə.pə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aparell aparella aparellada aparellades aparellam aparellant aparellar aparellara aparellaran aparellarem aparellaren aparellares aparellareu aparellaria aparellarien aparellaries aparellarà aparellaràs aparellaré aparellaríem aparellaríeu aparellassen aparellasses aparellassin aparellassis aparellat aparellats aparellau aparellava aparellaven aparellaves aparelle aparellem aparellen aparelles aparellessen aparellesses aparellessin aparellessis aparelleu aparelli aparellin aparellis aparello aparellà aparellàrem aparellàreu aparellàs aparellàssem aparellàsseu aparellàssim aparellàssiu aparellàvem aparellàveu aparellés aparelléssem aparellésseu aparelléssim aparelléssiu aparellí bal bal (1) occ sept val v
aparejar
Preparar, disposar, amanir.
Posar els aparells a les cavalleries.
Posar les veles i altres aparells a l'embarcació per tenir-la a punt de poder navegar.
imprimar
Preparar amb el bany o primers colors la tela que s'ha de pintar o la peça que s'ha de daurar.
emparejar
Ajuntar mascle i femella per fer cria, apariar.
aparear
Unir entre si coses iguals o semblants, fent-ne parells.

aparentar /a.pa.ɾenˈta/ /a.pa.ɾenˈtaɾ/ /ə.pə.ɾənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aparent aparenta aparentada aparentades aparentam aparentant aparentar aparentara aparentaran aparentarem aparentaren aparentares aparentareu aparentaria aparentarien aparentaries aparentarà aparentaràs aparentaré aparentaríem aparentaríeu aparentassen aparentasses aparentassin aparentassis aparentat aparentats aparentau aparentava aparentaven aparentaves aparente aparentem aparenten aparentes aparentessen aparentesses aparentessin aparentessis aparenteu aparenti aparentin aparentis aparento aparentà aparentàrem aparentàreu aparentàs aparentàssem aparentàsseu aparentàssim aparentàssiu aparentàvem aparentàveu aparentés aparentéssem aparentésseu aparentéssim aparentéssiu aparentí bal bal (1) occ sept val v
aparentar

aparentment /a.paˌɾemˈmen/ /a.paˌɾemˈment/ /ə.pəˌɾemˈmen/ /ə.pəˌɾemˈment/ adv
aparentemente

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
apariencia

aparençar /a.pa.ɾenˈsa/ /a.pa.ɾenˈsaɾ/ /ə.pə.ɾənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparence aparencem aparencen aparences aparencessen aparencesses aparencessin aparencessis aparenceu aparenci aparencin aparencis aparencés aparencéssem aparencésseu aparencéssim aparencéssiu aparencí aparenç aparença aparençada aparençades aparençam aparençant aparençar aparençara aparençaran aparençarem aparençaren aparençares aparençareu aparençaria aparençarien aparençaries aparençarà aparençaràs aparençaré aparençaríem aparençaríeu aparençassen aparençasses aparençassin aparençassis aparençat aparençats aparençau aparençava aparençaven aparençaves aparenço aparençà aparençàrem aparençàreu aparençàs aparençàssem aparençàsseu aparençàssim aparençàssiu aparençàvem aparençàveu bal bal (1) occ sept val v
aparentar
Voler fer aparent.

aparetre /a.paˈɾe.tɾe/ /ə.pəˈɾə.tɾə/ /ə.pəˈɾɛ.tɾə/ aparet apareta aparetem apareten aparetent aparetera apareteren apareteres aparetes aparetessen aparetesses aparetessin aparetessis apareteu apareti aparetia aparetien apareties aparetin aparetis apareto aparetran aparetre aparetrem aparetreu aparetria aparetrien aparetries aparetrà aparetràs aparetré aparetríem aparetríeu aparets aparetuda aparetudes aparetut aparetuts apareté aparetérem aparetéreu aparetés aparetéssem aparetésseu aparetéssim aparetéssiu aparetí aparetíem aparetíeu bal occ sept val v
aparecerse

apariament /a.pa.ɾi.aˈmen/ /a.pa.ɾi.aˈment/ /ə.pə.ɾi.əˈmen/ /ə.pə.ɾi.əˈment/ n masc
emparejamiento

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
aparición

aparició sobtada n fem
popping

aparionar /a.pa.ɾi.oˈna/ /a.pa.ɾi.oˈnaɾ/ /ə.pə.ɾi.oˈna/ /ə.pə.ɾi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparion apariona aparionada aparionades aparionam aparionant aparionar aparionara aparionaran aparionarem aparionaren aparionares aparionareu aparionaria aparionarien aparionaries aparionarà aparionaràs aparionaré aparionaríem aparionaríeu aparionassen aparionasses aparionassin aparionassis aparionat aparionats aparionau aparionava aparionaven aparionaves aparione aparionem aparionen apariones aparionessen aparionesses aparionessin aparionessis aparioneu aparioni aparionin aparionis apariono aparionà aparionàrem aparionàreu aparionàs aparionàssem aparionàsseu aparionàssim aparionàssiu aparionàvem aparionàveu aparionés aparionéssem aparionésseu aparionéssim aparionéssiu aparioní bal bal (1) occ sept val v
emparejar

aparracar /a.pa.raˈka/ /a.pa.raˈkaɾ/ /ə.pə.rəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparraca aparracada aparracades aparracant aparracar aparracara aparracaran aparracarem aparracaren aparracares aparracareu aparracaria aparracarien aparracaries aparracarà aparracaràs aparracaré aparracaríem aparracaríeu aparracassen aparracasses aparracat aparracats aparracava aparracaven aparracaves aparraco aparracà aparracàrem aparracàreu aparracàssem aparracàsseu aparracàvem aparracàveu aparraque aparraquem aparraquen aparraques aparraquessen aparraquesses aparraquessin aparraquessis aparraqueu aparraqui aparraquin aparraquis aparraqués aparraquéssem aparraquésseu aparraquéssim aparraquéssiu aparraquí occ sept val val (1) v
remendar
(central) Cosir pedaços de roba per tapar forats en la roba vella.

aparrat /a.paˈrat/ /ə.pəˈrat/ adj masc
aparrado

aparroquianar /a.pa.ro.ki.aˈna/ /a.pa.ro.ki.aˈnaɾ/ /ə.pə.ro.ki.əˈna/ /ə.pə.ru.ki.əˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparroquian aparroquiana aparroquianada aparroquianades aparroquianam aparroquianant aparroquianar aparroquianara aparroquianaran aparroquianarem aparroquianaren aparroquianares aparroquianareu aparroquianaria aparroquianarien aparroquianaries aparroquianarà aparroquianaràs aparroquianaré aparroquianaríem aparroquianaríeu aparroquianassen aparroquianasses aparroquianassin aparroquianassis aparroquianat aparroquianats aparroquianau aparroquianava aparroquianaven aparroquianaves aparroquiane aparroquianem aparroquianen aparroquianes aparroquianessen aparroquianesses aparroquianessin aparroquianessis aparroquianeu aparroquiani aparroquianin aparroquianis aparroquiano aparroquianà aparroquianàrem aparroquianàreu aparroquianàs aparroquianàssem aparroquianàsseu aparroquianàssim aparroquianàssiu aparroquianàvem aparroquianàveu aparroquianés aparroquianéssem aparroquianésseu aparroquianéssim aparroquianéssiu aparroquianí bal bal (1) occ sept val v
aparroquiar

aparroquiar-se /a.pa.ro.kiˈaɾ.se/ /ə.pə.ro.kiˈaɾ.sə/ /ə.pə.ru.ki.ərˈsə/ /ə.pə.ru.kiˈar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparroquia aparroquiada aparroquiades aparroquiam aparroquiant aparroquiar aparroquiara aparroquiaran aparroquiarem aparroquiaren aparroquiares aparroquiareu aparroquiaria aparroquiarien aparroquiaries aparroquiarà aparroquiaràs aparroquiaré aparroquiaríem aparroquiaríeu aparroquiassen aparroquiasses aparroquiassin aparroquiassis aparroquiat aparroquiats aparroquiau aparroquiava aparroquiaven aparroquiaves aparroquie aparroquiem aparroquien aparroquies aparroquiessen aparroquiesses aparroquiessin aparroquiessis aparroquieu aparroquii aparroquio aparroquià aparroquiàrem aparroquiàreu aparroquiàs aparroquiàssem aparroquiàsseu aparroquiàssim aparroquiàssiu aparroquiàvem aparroquiàveu aparroquiés aparroquiéssem aparroquiésseu aparroquiéssim aparroquiéssiu aparroquií aparroquiï aparroquiïn aparroquiïs bal bal (1) occ sept val v
aparroquiarse
Fer-se parroquià d’un indret, client d'un establiment.

apart /aˈpaɾt/ /əˈpaɾt/ n masc
aparte

apartadament /a.parˌta.ðaˈmen/ /a.paɾˌta.ðaˈmen/ /a.paɾˌta.ðaˈment/ /ə.pərˌta.ðəˈmen/ /ə.pəɾˌta.ðəˈment/ adv
apartadamente

apartament /a.pal.taˈment/ /a.par.taˈmen/ /a.paɾ.taˈmen/ /a.paɾ.taˈment/ /ə.pər.təˈmen/ /ə.pəɾ.təˈment/ n masc
apartamiento
Acció o efecte d'apartar.
apartamento
Part separada d'un edifici.

apartament turístic n masc
apartamento turístico

apartar /a.parˈta/ /a.paɾˈta/ /a.paɾˈtaɾ/ /ə.pərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apart aparta apartada apartades apartam apartant apartar apartara apartaran apartarem apartaren apartares apartareu apartaria apartarien apartaries apartarà apartaràs apartaré apartaríem apartaríeu apartassen apartasses apartassin apartassis apartat apartats apartau apartava apartaven apartaves aparte apartem aparten apartes apartessen apartesses apartessin apartessis aparteu aparti apartin apartis aparto apartà apartàrem apartàreu apartàs apartàssem apartàsseu apartàssim apartàssiu apartàvem apartàveu apartés apartéssem apartésseu apartéssim apartéssiu apartí bal bal (1) occ sept val v
apartar

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ aparec aparega apareguda aparegudes apareguem apareguen apareguera aparegueren aparegueres aparegues apareguessen apareguesses apareguessin apareguessis aparegueu aparegui apareguin apareguis aparegut apareguts aparegué apareguérem apareguéreu aparegués apareguéssem apareguésseu apareguéssim apareguéssiu apareguí apareix apareixem apareixen apareixent apareixeran apareixerem apareixereu apareixeria apareixerien apareixeries apareixerà apareixeràs apareixeré apareixeríem apareixeríeu apareixes apareixeu apareixia apareixien apareixies apareixíem apareixíeu aparèixer occ val v
aparecer
Presentar-se a la vista impensadament.
parecer
Trobar-se allò que es tenia per perdut.

apassionadament /a.pa.si.oˌna.ðaˈmen/ /a.pa.si.oˌna.ðaˈment/ /ə.pə.si.oˌna.ðəˈment/ /ə.pə.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
apasionadamente

apassionar /a.pa.si.oˈna/ /a.pa.si.oˈnaɾ/ /ə.pə.si.oˈna/ /ə.pə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apassion apassiona apassionada apassionades apassionam apassionant apassionar apassionara apassionaran apassionarem apassionaren apassionares apassionareu apassionaria apassionarien apassionaries apassionarà apassionaràs apassionaré apassionaríem apassionaríeu apassionassen apassionasses apassionassin apassionassis apassionat apassionats apassionau apassionava apassionaven apassionaves apassione apassionem apassionen apassiones apassionessen apassionesses apassionessin apassionessis apassioneu apassioni apassionin apassionis apassiono apassionà apassionàrem apassionàreu apassionàs apassionàssem apassionàsseu apassionàssim apassionàssiu apassionàvem apassionàveu apassionés apassionéssem apassionésseu apassionéssim apassionéssiu apassioní bal bal (1) occ sept val v
apasionar

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
apatía

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apedace apedacem apedacen apedaces apedacessen apedacesses apedacessin apedacessis apedaceu apedaci apedacin apedacis apedacés apedacéssem apedacésseu apedacéssim apedacéssiu apedací apedaç apedaça apedaçada apedaçades apedaçam apedaçant apedaçar apedaçara apedaçaran apedaçarem apedaçaren apedaçares apedaçareu apedaçaria apedaçarien apedaçaries apedaçarà apedaçaràs apedaçaré apedaçaríem apedaçaríeu apedaçassen apedaçasses apedaçassin apedaçassis apedaçat apedaçats apedaçau apedaçava apedaçaven apedaçaves apedaço apedaçà apedaçàrem apedaçàreu apedaçàs apedaçàssem apedaçàsseu apedaçàssim apedaçàssiu apedaçàvem apedaçàveu bal bal (1) occ sept val v
apedazar

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apedreg apedrega apedregada apedregades apedregam apedregant apedregar apedregara apedregaran apedregarem apedregaren apedregares apedregareu apedregaria apedregarien apedregaries apedregarà apedregaràs apedregaré apedregaríem apedregaríeu apedregassen apedregasses apedregassin apedregassis apedregat apedregats apedregau apedregava apedregaven apedregaves apedrego apedregue apedreguem apedreguen apedregues apedreguessen apedreguesses apedreguessin apedreguessis apedregueu apedregui apedreguin apedreguis apedregués apedreguéssem apedreguésseu apedreguéssim apedreguéssiu apedreguí apedregà apedregàrem apedregàreu apedregàs apedregàssem apedregàsseu apedregàssim apedregàssiu apedregàvem apedregàveu bal bal (1) occ sept val v
apedrear
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apegar /a.peˈɣa/ /a.peˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apeg apega apegada apegades apegam apegant apegar apegara apegaran apegarem apegaren apegares apegareu apegaria apegarien apegaries apegarà apegaràs apegaré apegaríem apegaríeu apegassen apegasses apegassin apegassis apegat apegats apegau apegava apegaven apegaves apego apegue apeguem apeguen apegues apeguessen apeguesses apeguessin apeguessis apegueu apegui apeguin apeguis apegués apeguéssem apeguésseu apeguéssim apeguéssiu apeguí apegà apegàrem apegàreu apegàs apegàssem apegàsseu apegàssim apegàssiu apegàvem apegàveu bal bal (1) occ sept val v
pegar
Enganxar una cosa amb altra amb pega.

apeixar /a.pejˈʃa/ /a.pejˈʃaɾ/ /a.peˈʃa/ /ə.pəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apeix apeixa apeixada apeixades apeixam apeixant apeixar apeixara apeixaran apeixarem apeixaren apeixares apeixareu apeixaria apeixarien apeixaries apeixarà apeixaràs apeixaré apeixaríem apeixaríeu apeixassen apeixasses apeixassin apeixassis apeixat apeixats apeixau apeixava apeixaven apeixaves apeixe apeixem apeixen apeixes apeixessen apeixesses apeixessin apeixessis apeixeu apeixi apeixin apeixis apeixo apeixà apeixàrem apeixàreu apeixàs apeixàssem apeixàsseu apeixàssim apeixàssiu apeixàvem apeixàveu apeixés apeixéssem apeixésseu apeixéssim apeixéssiu apeixí bal bal (1) occ sept val v
cebar

apelfar /a.peɫˈfa/ /a.peɫˈfaɾ/ /ə.pəɫˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apelf apelfa apelfada apelfades apelfam apelfant apelfar apelfara apelfaran apelfarem apelfaren apelfares apelfareu apelfaria apelfarien apelfaries apelfarà apelfaràs apelfaré apelfaríem apelfaríeu apelfassen apelfasses apelfassin apelfassis apelfat apelfats apelfau apelfava apelfaven apelfaves apelfe apelfem apelfen apelfes apelfessen apelfesses apelfessin apelfessis apelfeu apelfi apelfin apelfis apelfo apelfà apelfàrem apelfàreu apelfàs apelfàssem apelfàsseu apelfàssim apelfàssiu apelfàvem apelfàveu apelfés apelféssem apelfésseu apelféssim apelféssiu apelfí bal bal (1) occ sept val v
afelpar

apelfat /a.peɫˈfat/ /ə.pəɫˈfat/ adj masc
afelpado
Revestit de pelfa o de quelcom similar (borrissol, seda, pèl, llana, etc.).

apel·lable /a.peɫˈɫa.bɫe/ /a.peɫˈɫab.bɫe/ /a.peˈɫa.βɫe/ /ə.pəɫˈɫab.bɫə/ /ə.pəˈɫa.βɫə/ adj
apelable

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
apelación
(dret) Acció d'apel·lar.
apelativo
Nom que rep algú per part dels altres.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apel apel·la apel·lada apel·lades apel·lam apel·lant apel·lar apel·lara apel·laran apel·larem apel·laren apel·lares apel·lareu apel·laria apel·larien apel·laries apel·larà apel·laràs apel·laré apel·laríem apel·laríeu apel·lassen apel·lasses apel·lassin apel·lassis apel·lat apel·lats apel·lau apel·lava apel·laven apel·laves apel·le apel·lem apel·len apel·les apel·lessen apel·lesses apel·lessin apel·lessis apel·leu apel·li apel·lin apel·lis apel·lo apel·là apel·làrem apel·làreu apel·làs apel·làssem apel·làsseu apel·làssim apel·làssiu apel·làvem apel·làveu apel·lés apel·léssem apel·lésseu apel·léssim apel·léssiu apel·lí bal bal (1) occ sept val v
apelar
Recórrer al tribunal superior perquè anul·li una sentència.
Recórrer a alguna cosa per buscar remei.
llamar
Cridar, fer venir a algú.

apercebre /a.peɾˈse.bɾe/ /ə.pərˈsɛ.bɾə/ /ə.pərˈsɛ.βɾə/ /ə.pəɾˈsə.bɾə/ aperceba apercebem aperceben apercebent apercebera aperceberen aperceberes apercebes apercebessen apercebesses apercebessin apercebessis apercebeu apercebi apercebia apercebien apercebies apercebin apercebis apercebo apercebran apercebre apercebrem apercebreu apercebria apercebrien apercebries apercebrà apercebràs apercebré apercebríem apercebríeu apercebuda apercebudes apercebut apercebuts apercebé apercebérem apercebéreu apercebés apercebéssem apercebésseu apercebéssim apercebéssiu apercebí apercebíem apercebíeu apercep aperceps bal occ sept val v
apercibir

aperduar-se /a.peɾ.ðuˈaɾ.se/ /ə.pər.duˈar.sə/ /ə.pər.ðu.ərˈsə/ /ə.pəɾ.ðuˈaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aperdua aperduada aperduades aperduam aperduant aperduar aperduara aperduaran aperduarem aperduaren aperduares aperduareu aperduaria aperduarien aperduaries aperduarà aperduaràs aperduaré aperduaríem aperduaríeu aperduassen aperduasses aperduassin aperduassis aperduat aperduats aperduau aperduava aperduaven aperduaves aperdue aperduem aperduen aperdues aperduessen aperduesses aperduessin aperduessis aperdueu aperduo aperduu aperduà aperduàrem aperduàreu aperduàs aperduàssem aperduàsseu aperduàssim aperduàssiu aperduàvem aperduàveu aperdués aperduéssem aperduésseu aperduéssim aperduéssiu aperduí aperduï aperduïn aperduïs bal bal (1) occ sept val v
debilitarse

apergaminar-se /a.peɾ.ɣa.miˈnaɾ.se/ /ə.pər.ɡə.miˈnar.sə/ /ə.pər.ɣə.mi.nərˈsə/ /ə.pəɾ.ɣə.miˈnaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apergamina apergaminada apergaminades apergaminam apergaminant apergaminar apergaminara apergaminaran apergaminarem apergaminaren apergaminares apergaminareu apergaminaria apergaminarien apergaminaries apergaminarà apergaminaràs apergaminaré apergaminaríem apergaminaríeu apergaminassen apergaminasses apergaminassin apergaminassis apergaminat apergaminats apergaminau apergaminava apergaminaven apergaminaves apergamine apergaminem apergaminen apergamines apergaminessen apergaminesses apergaminessin apergaminessis apergamineu apergamini apergaminin apergaminis apergamino apergaminà apergaminàrem apergaminàreu apergaminàs apergaminàssem apergaminàsseu apergaminàssim apergaminàssiu apergaminàvem apergaminàveu apergaminés apergaminéssem apergaminésseu apergaminéssim apergaminéssiu apergaminí apergamín bal bal (1) occ sept val v
apergaminarse

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ adj masc
aperitivo
Que fa obrir la gana.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ n masc
aperitivo
Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

apesaradament /a.pe.zaˌɾa.ðaˈmen/ /a.pe.zaˌɾa.ðaˈment/ /ə.pə.zəˌɾa.ðəˈmen/ /ə.pə.zəˌɾa.ðəˈment/ adv
apesaradamente

apesarar /a.pe.zaˈɾa/ /a.pe.zaˈɾaɾ/ /ə.pe.zəˈɾa/ /ə.pə.zəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apesar apesara apesarada apesarades apesaram apesarant apesarar apesarara apesararan apesararem apesararen apesarares apesarareu apesararia apesararien apesararies apesararà apesararàs apesararé apesararíem apesararíeu apesarassen apesarasses apesarassin apesarassis apesarat apesarats apesarau apesarava apesaraven apesaraves apesare apesarem apesaren apesares apesaressen apesaresses apesaressin apesaressis apesareu apesari apesarin apesaris apesaro apesarà apesaràrem apesaràreu apesaràs apesaràssem apesaràsseu apesaràssim apesaràssiu apesaràvem apesaràveu apesarés apesaréssem apesarésseu apesaréssim apesaréssiu apesarí bal bal (1) occ sept val v
apesadumbrar

apetir /a.peˈti/ /a.peˈtiɾ/ /ə.pəˈti/ apeteix apeteixen apeteixes apeteixi apeteixin apeteixis apeteixo apetesc apetesqui apetesquin apetesquis apetia apetida apetides apetien apeties apetiguem apetigueu apetim apetint apetir apetira apetiran apetirem apetiren apetires apetireu apetiria apetirien apetiries apetirà apetiràs apetiré apetiríem apetiríeu apetisc apetisca apetisquen apetisques apetissen apetisses apetissin apetissis apetit apetits apetiu apetix apetixen apetixes apetixo apetí apetíem apetíeu apetírem apetíreu apetís apetíssem apetísseu apetíssim apetíssiu bal n-occ occ sept val v
apetecer

api n masc
apio

apiadar-se /a.pi.aˈðaɾ.se/ /ə.pi.ə.ðərˈsə/ /ə.pi.əˈðar.sə/ /ə.pi.əˈðaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apiad apiada apiadada apiadades apiadam apiadant apiadar apiadara apiadaran apiadarem apiadaren apiadares apiadareu apiadaria apiadarien apiadaries apiadarà apiadaràs apiadaré apiadaríem apiadaríeu apiadassen apiadasses apiadassin apiadassis apiadat apiadats apiadau apiadava apiadaven apiadaves apiade apiadem apiaden apiades apiadessen apiadesses apiadessin apiadessis apiadeu apiadi apiadin apiadis apiado apiadà apiadàrem apiadàreu apiadàs apiadàssem apiadàsseu apiadàssim apiadàssiu apiadàvem apiadàveu apiadés apiadéssem apiadésseu apiadéssim apiadéssiu apiadí bal bal (1) occ sept val v
apiadarse

apicle /aˈpi.kɫe/ /əˈpi.kɫə/ n masc
apículo

apiculat /a.pi.kuˈɫat/ /ə.pi.kuˈɫat/ adj masc
apiculado

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ n masc
apicultor

apilar /a.piˈɫa/ /a.piˈɫaɾ/ /ə.piˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apil apila apilada apilades apilam apilant apilar apilara apilaran apilarem apilaren apilares apilareu apilaria apilarien apilaries apilarà apilaràs apilaré apilaríem apilaríeu apilassen apilasses apilassin apilassis apilat apilats apilau apilava apilaven apilaves apile apilem apilen apiles apilessen apilesses apilessin apilessis apileu apili apilin apilis apilo apilà apilàrem apilàreu apilàs apilàssem apilàsseu apilàssim apilàssiu apilàvem apilàveu apilés apiléssem apilésseu apiléssim apiléssiu apilí bal bal (1) occ sept val v
apilar

apilonar /a.pi.ɫoˈna/ /a.pi.ɫoˈnaɾ/ /ə.pi.ɫoˈna/ /ə.pi.ɫuˈna/ apilona apilonada apilonades apilonant apilonar apilonaran apilonarem apilonaren apilonares apilonareu apilonaria apilonarien apilonaries apilonarà apilonaràs apilonaré apilonaríem apilonaríeu apilonat apilonats apilonava apilonaven apilonaves apilonem apilonen apilones apilonessen apilonesses apilonessin apilonessis apiloneu apiloni apilonin apilonis apilono apilonà apilonàrem apilonàreu apilonàvem apilonàveu apilonés apilonéssem apilonésseu apilonéssim apilonéssiu apiloní sept v
apilar

apilotar /a.pi.ɫoˈta/ /a.pi.ɫoˈtaɾ/ /ə.pi.ɫoˈta/ /ə.pi.ɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apilot apilota apilotada apilotades apilotam apilotant apilotar apilotara apilotaran apilotarem apilotaren apilotares apilotareu apilotaria apilotarien apilotaries apilotarà apilotaràs apilotaré apilotaríem apilotaríeu apilotassen apilotasses apilotassin apilotassis apilotat apilotats apilotau apilotava apilotaven apilotaves apilote apilotem apiloten apilotes apilotessen apilotesses apilotessin apilotessis apiloteu apiloti apilotin apilotis apiloto apilotà apilotàrem apilotàreu apilotàs apilotàssem apilotàsseu apilotàssim apilotàssiu apilotàvem apilotàveu apilotés apilotéssem apilotésseu apilotéssim apilotéssiu apilotí bal bal (1) occ sept val v
amontonar

apinyadament /a.piˌɲa.ðaˈmen/ /a.piˌɲa.ðaˈment/ /ə.piˌɲa.ðəˈmen/ /ə.piˌɲa.ðəˈment/ adv
apiñado

apinyar /a.piˈɲa/ /a.piˈɲaɾ/ /ə.piˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apiny apinya apinyada apinyades apinyam apinyant apinyar apinyara apinyaran apinyarem apinyaren apinyares apinyareu apinyaria apinyarien apinyaries apinyarà apinyaràs apinyaré apinyaríem apinyaríeu apinyassen apinyasses apinyassin apinyassis apinyat apinyats apinyau apinyava apinyaven apinyaves apinye apinyem apinyen apinyes apinyessen apinyesses apinyessin apinyessis apinyeu apinyi apinyin apinyis apinyo apinyà apinyàrem apinyàreu apinyàs apinyàssem apinyàsseu apinyàssim apinyàssiu apinyàvem apinyàveu apinyés apinyéssem apinyésseu apinyéssim apinyéssiu apinyí bal bal (1) occ sept val v
apiñar

apitrar /a.piˈtɾa/ /a.piˈtɾaɾ/ /ə.piˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apitr apitra apitrada apitrades apitram apitrant apitrar apitrara apitraran apitrarem apitraren apitrares apitrareu apitraria apitrarien apitraries apitrarà apitraràs apitraré apitraríem apitraríeu apitrassen apitrasses apitrassin apitrassis apitrat apitrats apitrau apitrava apitraven apitraves apitre apitrem apitren apitres apitressen apitresses apitressin apitressis apitreu apitri apitrin apitris apitro apitrà apitràrem apitràreu apitràs apitràssem apitràsseu apitràssim apitràssiu apitràvem apitràveu apitrés apitréssem apitrésseu apitréssim apitréssiu apitrí bal bal (1) occ sept val v
abochornar

aplacar /a.pɫaˈka/ /a.pɫaˈkaɾ/ /ə.pɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aplac aplaca aplacada aplacades aplacam aplacant aplacar aplacara aplacaran aplacarem aplacaren aplacares aplacareu aplacaria aplacarien aplacaries aplacarà aplacaràs aplacaré aplacaríem aplacaríeu aplacassen aplacasses aplacassin aplacassis aplacat aplacats aplacau aplacava aplacaven aplacaves aplaco aplacà aplacàrem aplacàreu aplacàs aplacàssem aplacàsseu aplacàssim aplacàssiu aplacàvem aplacàveu aplaque aplaquem aplaquen aplaques aplaquessen aplaquesses aplaquessin aplaquessis aplaqueu aplaqui aplaquin aplaquis aplaqués aplaquéssem aplaquésseu aplaquéssim aplaquéssiu aplaquí bal bal (1) occ sept val v
aplacar

aplacat /a.pɫaˈkat/ /ə.pɫəˈkat/ n masc
chapado

aplanar /a.pɫaˈna/ /a.pɫaˈnaɾ/ /ə.pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aplan aplana aplanada aplanades aplanam aplanant aplanar aplanara aplanaran aplanarem aplanaren aplanares aplanareu aplanaria aplanarien aplanaries aplanarà aplanaràs aplanaré aplanaríem aplanaríeu aplanassen aplanasses aplanassin aplanassis aplanat aplanats aplanau aplanava aplanaven aplanaves aplane aplanem aplanen aplanes aplanessen aplanesses aplanessin aplanessis aplaneu aplani aplanin aplanis aplano aplanà aplanàrem aplanàreu aplanàs aplanàssem aplanàsseu aplanàssim aplanàssiu aplanàvem aplanàveu aplanés aplanéssem aplanésseu aplanéssim aplanéssiu aplaní bal bal (1) occ sept val v
allanar
Posar plana una superfície.
aplanar
Atordir, deixar postrat.

aplanetat /a.pɫa.neˈtat/ /ə.pɫə.nəˈtat/ adj masc
desafortunado

aplanetisme /a.pɫa.neˈtiz.me/ /ə.pɫə.nəˈtiz.mə/ n masc
aplanetismo

aplanogàmeta /a.pɫa.noˈɣa.me.ta/ /ə.pɫə.noˈɣa.mə.tə/ /ə.pɫə.nuˈɣa.mə.tə/ n masc
aplanogameto

aplantillar /a.pɫan.tiˈʎa/ /a.pɫan.tiˈʎaɾ/ /ə.pɫən.tiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aplantill aplantilla aplantillada aplantillades aplantillam aplantillant aplantillar aplantillara aplantillaran aplantillarem aplantillaren aplantillares aplantillareu aplantillaria aplantillarien aplantillaries aplantillarà aplantillaràs aplantillaré aplantillaríem aplantillaríeu aplantillassen aplantillasses aplantillassin aplantillassis aplantillat aplantillats aplantillau aplantillava aplantillaven aplantillaves aplantille aplantillem aplantillen aplantilles aplantillessen aplantillesses aplantillessin aplantillessis aplantilleu aplantilli aplantillin aplantillis aplantillo aplantillà aplantillàrem aplantillàreu aplantillàs aplantillàssem aplantillàsseu aplantillàssim aplantillàssiu aplantillàvem aplantillàveu aplantillés aplantilléssem aplantillésseu aplantilléssim aplantilléssiu aplantillí bal bal (1) occ sept val v
aplantillar

aplanòspora /a.pɫaˈnɔs.po.ɾa/ /ə.pɫəˈnɔs.po.ɾə/ /ə.pɫəˈnɔs.pu.ɾə/ n fem
aplanóspora

aplatar /a.pɫaˈta/ /a.pɫaˈtaɾ/ /ə.pɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aplat aplata aplatada aplatades aplatam aplatant aplatar aplatara aplataran aplatarem aplataren aplatares aplatareu aplataria aplatarien aplataries aplatarà aplataràs aplataré aplataríem aplataríeu aplatassen aplatasses aplatassin aplatassis aplatat aplatats aplatau aplatava aplataven aplataves aplate aplatem aplaten aplates aplatessen aplatesses aplatessin aplatessis aplateu aplati aplatin aplatis aplato aplatà aplatàrem aplatàreu aplatàs aplatàssem aplatàsseu aplatàssim aplatàssiu aplatàvem aplatàveu aplatés aplatéssem aplatésseu aplatéssim aplatéssiu aplatí bal bal (1) occ sept val v
achatar

aplatat /a.pɫaˈtat/ /ə.pɫəˈtat/ adj masc
achatado

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
aplauso

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ aplaudeix aplaudeixen aplaudeixes aplaudeixi aplaudeixin aplaudeixis aplaudeixo aplaudesc aplaudesqui aplaudesquin aplaudesquis aplaudia aplaudida aplaudides aplaudien aplaudies aplaudiguem aplaudigueu aplaudim aplaudint aplaudir aplaudira aplaudiran aplaudirem aplaudiren aplaudires aplaudireu aplaudiria aplaudirien aplaudiries aplaudirà aplaudiràs aplaudiré aplaudiríem aplaudiríeu aplaudisc aplaudisca aplaudisquen aplaudisques aplaudissen aplaudisses aplaudissin aplaudissis aplaudit aplaudits aplaudiu aplaudix aplaudixen aplaudixes aplaudixo aplaudí aplaudíem aplaudíeu aplaudírem aplaudíreu aplaudís aplaudíssem aplaudísseu aplaudíssim aplaudíssiu bal n-occ occ sept val v
aplaudir

aplec /aˈpɫek/ /əˈpɫək/ /əˈpɫɛk/ n masc
asamblea

aplegabats n neut
cargabates

aplegapilotes /aˌpɫe.ɣa.piˈɫɔ.tes/ /əˌpɫə.ɣə.piˈɫɔ.təs/ /əˌpɫɛ.ɣə.piˈɫɔ.təs/ n neut
recogepelotas

aplegar /a.pɫeˈɣa/ /a.pɫeˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apleg aplega aplegada aplegades aplegam aplegant aplegar aplegara aplegaran aplegarem aplegaren aplegares aplegareu aplegaria aplegarien aplegaries aplegarà aplegaràs aplegaré aplegaríem aplegaríeu aplegassen aplegasses aplegassin aplegassis aplegat aplegats aplegau aplegava aplegaven aplegaves aplego aplegue apleguem apleguen aplegues apleguessen apleguesses apleguessin apleguessis aplegueu aplegui apleguin apleguis aplegués apleguéssem apleguésseu apleguéssim apleguéssiu apleguí aplegà aplegàrem aplegàreu aplegàs aplegàssem aplegàsseu aplegàssim aplegàssiu aplegàvem aplegàveu bal bal (1) occ val v
reunir
Fer coincidir persones en un lloc.
recoger
Posar diversos elements junts o a prop els uns dels altres.

apleròtic /a.pɫeˈɾɔ.tik/ /ə.pɫəˈɾɔ.tik/ adj masc
aplerótico

apletar /a.pɫeˈta/ /a.pɫeˈtaɾ/ /ə.pɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apleta apletada apletades apletant apletar apletara apletaran apletarem apletaren apletares apletareu apletaria apletarien apletaries apletarà apletaràs apletaré apletaríem apletaríeu apletassen apletasses apletat apletats apletava apletaven apletaves aplete apletem apleten apletes apletessen apletesses apletessin apletessis apleteu apleti apletin apletis apleto apletà apletàrem apletàreu apletàssem apletàsseu apletàvem apletàveu apletés apletéssem apletésseu apletéssim apletéssiu apletí occ sept val val (1) v
apriscar

aplicabilitat /a.pɫi.ka.bi.ɫiˈtat/ /ə.pɫi.kə.βi.ɫiˈtat/ n fem
aplicabilidad

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
aplicación

aplicació rupturista n fem
aplicación asesina

aplicar /a.pɫiˈka/ /a.pɫiˈkaɾ/ /ə.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aplic aplica aplicada aplicades aplicam aplicant aplicar aplicara aplicaran aplicarem aplicaren aplicares aplicareu aplicaria aplicarien aplicaries aplicarà aplicaràs aplicaré aplicaríem aplicaríeu aplicassen aplicasses aplicassin aplicassis aplicat aplicats aplicau aplicava aplicaven aplicaves aplico aplicà aplicàrem aplicàreu aplicàs aplicàssem aplicàsseu aplicàssim aplicàssiu aplicàvem aplicàveu aplique apliquem apliquen apliques apliquessen apliquesses apliquessin apliquessis apliqueu apliqui apliquin apliquis apliqués apliquéssem apliquésseu apliquéssim apliquéssiu apliquí bal bal (1) occ sept val v
aplicar aplicarse
Ajuntar o posar una cosa sobre d'altra.
Destinar alguna cosa a algun ús.
aplicarse
(pronominal) Posar atenció o enteniment en l'estudi o execució d'alguna cosa.

aplicatiu /a.pɫi.kaˈtiw/ /ə.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
aplicativo

aplomar /a.pɫoˈma/ /a.pɫoˈmaɾ/ /ə.pɫoˈma/ /ə.pɫuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aplom aploma aplomada aplomades aplomam aplomant aplomar aplomara aplomaran aplomarem aplomaren aplomares aplomareu aplomaria aplomarien aplomaries aplomarà aplomaràs aplomaré aplomaríem aplomaríeu aplomassen aplomasses aplomassin aplomassis aplomat aplomats aplomau aplomava aplomaven aplomaves aplome aplomem aplomen aplomes aplomessen aplomesses aplomessin aplomessis aplomeu aplomi aplomin aplomis aplomo aplomà aplomàrem aplomàreu aplomàs aplomàssem aplomàsseu aplomàssim aplomàssiu aplomàvem aplomàveu aplomés aploméssem aplomésseu aploméssim aploméssiu aplomí bal bal (1) occ sept val v
aplomar
(arquitectura) Posar a plom, examinar amb la plomada.
aplomarse
(pronominal) Caure a plom.

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apocalipsis

apocar /a.poˈka/ /a.poˈkaɾ/ /ə.poˈka/ /ə.puˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apoc apoca apocada apocades apocam apocant apocar apocara apocaran apocarem apocaren apocares apocareu apocaria apocarien apocaries apocarà apocaràs apocaré apocaríem apocaríeu apocassen apocasses apocassin apocassis apocat apocats apocau apocava apocaven apocaves apoco apocà apocàrem apocàreu apocàs apocàssem apocàsseu apocàssim apocàssiu apocàvem apocàveu apoque apoquem apoquen apoques apoquessen apoquesses apoquessin apoquessis apoqueu apoqui apoquin apoquis apoqués apoquéssem apoquésseu apoquéssim apoquéssiu apoquí bal bal (1) occ sept val v
apocar
Disminuir a poca cosa.
apocarse
(pronominal) Humiliar-se, tenir-se en poc.

apocopar /a.po.koˈpa/ /a.po.koˈpaɾ/ /ə.po.koˈpa/ /ə.pu.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apocop apocopa apocopada apocopades apocopam apocopant apocopar apocopara apocoparan apocoparem apocoparen apocopares apocopareu apocoparia apocoparien apocoparies apocoparà apocoparàs apocoparé apocoparíem apocoparíeu apocopassen apocopasses apocopassin apocopassis apocopat apocopats apocopau apocopava apocopaven apocopaves apocope apocopem apocopen apocopes apocopessen apocopesses apocopessin apocopessis apocopeu apocopi apocopin apocopis apocopo apocopà apocopàrem apocopàreu apocopàs apocopàssem apocopàsseu apocopàssim apocopàssiu apocopàvem apocopàveu apocopés apocopéssem apocopésseu apocopéssim apocopéssiu apocopí bal bal (1) occ sept val v
apocopar

apoderament /a.po.ðe.ɾaˈmen/ /a.po.ðe.ɾaˈment/ /ə.po.ðə.ɾəˈment/ /ə.pu.ðə.ɾəˈmen/ n masc
apoderamiento

apoderar /a.po.ðeˈɾa/ /a.po.ðeˈɾaɾ/ /ə.po.ðəˈɾa/ /ə.pu.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apoder apodera apoderada apoderades apoderam apoderant apoderar apoderara apoderaran apoderarem apoderaren apoderares apoderareu apoderaria apoderarien apoderaries apoderarà apoderaràs apoderaré apoderaríem apoderaríeu apoderassen apoderasses apoderassin apoderassis apoderat apoderats apoderau apoderava apoderaven apoderaves apodere apoderem apoderen apoderes apoderessen apoderesses apoderessin apoderessis apodereu apoderi apoderin apoderis apodero apoderà apoderàrem apoderàreu apoderàs apoderàssem apoderàsseu apoderàssim apoderàssiu apoderàvem apoderàveu apoderés apoderéssem apoderésseu apoderéssim apoderéssiu apoderí bal bal (1) occ sept val v
apoderar
Atorgar poders.
apoderarse
(pronominal) Fer-se amo d'una cosa, ocupar-la, posar-la sota el seu poder.

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
apogeo
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

apoliticisme /a.po.ɫi.tiˈsiz.me/ /ə.po.ɫi.tiˈsiz.mə/ /ə.pu.ɫi.tiˈsiz.mə/ n masc
apoliticismo

apologitzar /a.po.ɫo.d͡ʒiˈza/ /a.po.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /a.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.pu.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apologitz apologitza apologitzada apologitzades apologitzam apologitzant apologitzar apologitzara apologitzaran apologitzarem apologitzaren apologitzares apologitzareu apologitzaria apologitzarien apologitzaries apologitzarà apologitzaràs apologitzaré apologitzaríem apologitzaríeu apologitzassen apologitzasses apologitzassin apologitzassis apologitzat apologitzats apologitzau apologitzava apologitzaven apologitzaves apologitze apologitzem apologitzen apologitzes apologitzessen apologitzesses apologitzessin apologitzessis apologitzeu apologitzi apologitzin apologitzis apologitzo apologitzà apologitzàrem apologitzàreu apologitzàs apologitzàssem apologitzàsseu apologitzàssim apologitzàssiu apologitzàvem apologitzàveu apologitzés apologitzéssem apologitzésseu apologitzéssim apologitzéssiu apologitzí bal bal (1) occ sept val v
apologizar

apologèticament /a.po.ɫoˌd͡ʒɛ.ti.kaˈmen/ /a.po.ɫoˌd͡ʒɛ.ti.kaˈment/ /a.po.ɫoˌʒɛ.ti.kaˈmen/ /ə.po.ɫoˌʒɛ.ti.kəˈment/ /ə.pu.ɫuˌʒɛ.ti.kəˈmen/ adv
apologético

aponeurosi /a.po.newˈɾɔ.zi/ /ə.pu.nəwˈɾɔ.zi/ n fem
aponeurosis

apoplexia /a.po.pɫekˈsi.a/ /ə.po.pɫəkˈsi.ə/ /ə.pu.pɫəkˈsi.ə/ n fem
apoplejía

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
apoptosis

apoquinar /a.po.kiˈna/ /a.po.kiˈnaɾ/ /ə.po.kiˈna/ /ə.pu.kiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apoquina apoquinada apoquinades apoquinam apoquinant apoquinar apoquinara apoquinaran apoquinarem apoquinaren apoquinares apoquinareu apoquinaria apoquinarien apoquinaries apoquinarà apoquinaràs apoquinaré apoquinaríem apoquinaríeu apoquinassen apoquinasses apoquinassin apoquinassis apoquinat apoquinats apoquinau apoquinava apoquinaven apoquinaves apoquine apoquinem apoquinen apoquines apoquinessen apoquinesses apoquinessin apoquinessis apoquineu apoquini apoquinin apoquinis apoquino apoquinà apoquinàrem apoquinàreu apoquinàs apoquinàssem apoquinàsseu apoquinàssim apoquinàssiu apoquinàvem apoquinàveu apoquinés apoquinéssem apoquinésseu apoquinéssim apoquinéssiu apoquiní apoquín bal bal (1) occ val v
apoquinar

aporofòbia /a.po.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.po.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.pu.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.pu.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
aporofobia

aporrinar /a.po.riˈna/ /a.po.riˈnaɾ/ /ə.po.riˈna/ /ə.pu.riˈna/ aporrina aporrinada aporrinades aporrinant aporrinar aporrinaran aporrinarem aporrinaren aporrinares aporrinareu aporrinaria aporrinarien aporrinaries aporrinarà aporrinaràs aporrinaré aporrinaríem aporrinaríeu aporrinat aporrinats aporrinava aporrinaven aporrinaves aporrine aporrinem aporrinen aporrines aporrinessen aporrinesses aporrinessin aporrinessis aporrineu aporrini aporrinin aporrinis aporrino aporrinà aporrinàrem aporrinàreu aporrinàvem aporrinàveu aporrinés aporrinéssem aporrinésseu aporrinéssim aporrinéssiu aporriní occ sept v
aporrear
Pegar porrades.
denostar
Dir fàstics, injuriar de paraula.

aportació /a.poɾ.ta.siˈo/ /ə.poɾ.tə.siˈo/ /ə.pur.tə.siˈo/ n fem
aportación

aportar /a.porˈta/ /a.poɾˈta/ /a.poɾˈtaɾ/ /ə.poɾˈta/ /ə.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aport aporta aportada aportades aportam aportant aportar aportara aportaran aportarem aportaren aportares aportareu aportaria aportarien aportaries aportarà aportaràs aportaré aportaríem aportaríeu aportassen aportasses aportassin aportassis aportat aportats aportau aportava aportaven aportaves aporte aportem aporten aportes aportessen aportesses aportessin aportessis aporteu aporti aportin aportis aporto aportà aportàrem aportàreu aportàs aportàssem aportàsseu aportàssim aportàssiu aportàvem aportàveu aportés aportéssem aportésseu aportéssim aportéssiu aportí bal bal (1) occ sept val v
aportar
(nàutica) Arribar a port.
Portar cadascú la seva part.

aposentar /a.po.zenˈta/ /a.po.zenˈtaɾ/ /ə.po.zənˈta/ /ə.pu.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aposent aposenta aposentada aposentades aposentam aposentant aposentar aposentara aposentaran aposentarem aposentaren aposentares aposentareu aposentaria aposentarien aposentaries aposentarà aposentaràs aposentaré aposentaríem aposentaríeu aposentassen aposentasses aposentassin aposentassis aposentat aposentats aposentau aposentava aposentaven aposentaves aposente aposentem aposenten aposentes aposentessen aposentesses aposentessin aposentessis aposenteu aposenti aposentin aposentis aposento aposentà aposentàrem aposentàreu aposentàs aposentàssem aposentàsseu aposentàssim aposentàssiu aposentàvem aposentàveu aposentés aposentéssem aposentésseu aposentéssim aposentéssiu aposentí bal bal (1) occ sept val v
aposentar

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ n fem
aposición

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
apuesta

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apost aposta apostada apostades apostam apostant apostar apostara apostaran apostarem apostaren apostares apostareu apostaria apostarien apostaries apostarà apostaràs apostaré apostaríem apostaríeu apostassen apostasses apostassin apostassis apostat apostats apostau apostava apostaven apostaves aposte apostem aposten apostes apostessen apostesses apostessin apostessis aposteu aposti apostin apostis aposto apostà apostàrem apostàreu apostàs apostàssem apostàsseu apostàssim apostàssiu apostàvem apostàveu apostés apostéssem apostésseu apostéssim apostéssiu apostí bal bal (1) occ sept val v
apostar
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.
Prendre partit per alguna cosa, encoratjar.
Situar a l'aguait.

apostatar /a.pos.taˈta/ /a.pos.taˈtaɾ/ /ə.pos.təˈta/ /ə.pus.təˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apostat apostata apostatada apostatades apostatam apostatant apostatar apostatara apostataran apostatarem apostataren apostatares apostatareu apostataria apostatarien apostataries apostatarà apostataràs apostataré apostataríem apostataríeu apostatassen apostatasses apostatassin apostatassis apostatat apostatats apostatau apostatava apostataven apostataves apostate apostatem apostaten apostates apostatessen apostatesses apostatessin apostatessis apostateu apostati apostatin apostatis apostato apostatà apostatàrem apostatàreu apostatàs apostatàssem apostatàsseu apostatàssim apostatàssiu apostatàvem apostatàveu apostatés apostatéssem apostatésseu apostatéssim apostatéssiu apostatí bal bal (1) occ sept val v
apostatar

apostema /a.posˈte.ma/ /ə.posˈtɛ.mə/ /ə.pusˈtɛ.mə/ n masc
apostema

apostemar /a.pos.teˈma/ /a.pos.teˈmaɾ/ /ə.pos.təˈma/ /ə.pus.təˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apostem apostema apostemada apostemades apostemam apostemant apostemar apostemara apostemaran apostemarem apostemaren apostemares apostemareu apostemaria apostemarien apostemaries apostemarà apostemaràs apostemaré apostemaríem apostemaríeu apostemassen apostemasses apostemassin apostemassis apostemat apostemats apostemau apostemava apostemaven apostemaves aposteme apostemem apostemen apostemes apostemessen apostemesses apostemessin apostemessis apostemeu apostemi apostemin apostemis apostemo apostemà apostemàrem apostemàreu apostemàs apostemàssem apostemàsseu apostemàssim apostemàssiu apostemàvem apostemàveu apostemés aposteméssem apostemésseu aposteméssim aposteméssiu apostemí bal bal (1) occ sept val v
apotemar

apostrofar /a.pos.tɾoˈfa/ /a.pos.tɾoˈfaɾ/ /ə.pos.tɾoˈfa/ /ə.pus.tɾuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apostrof apostrofa apostrofada apostrofades apostrofam apostrofant apostrofar apostrofara apostrofaran apostrofarem apostrofaren apostrofares apostrofareu apostrofaria apostrofarien apostrofaries apostrofarà apostrofaràs apostrofaré apostrofaríem apostrofaríeu apostrofassen apostrofasses apostrofassin apostrofassis apostrofat apostrofats apostrofau apostrofava apostrofaven apostrofaves apostrofe apostrofem apostrofen apostrofes apostrofessen apostrofesses apostrofessin apostrofessis apostrofeu apostrofi apostrofin apostrofis apostrofo apostrofà apostrofàrem apostrofàreu apostrofàs apostrofàssem apostrofàsseu apostrofàssim apostrofàssiu apostrofàvem apostrofàveu apostrofés apostroféssem apostrofésseu apostroféssim apostroféssiu apostrofí bal bal (1) occ sept val v
apostrofar
Escriure un apòstrof.
Dirigir un apòstrofe a algú.

apostòlicament /a.posˌtɔ.ɫi.kaˈmen/ /a.posˌtɔ.ɫi.kaˈment/ /ə.posˌtɔ.ɫi.kəˈment/ /ə.pusˌtɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
apostólicamente

apotecari /a.po.teˈka.ɾi/ /ə.po.təˈka.ɾi/ /ə.pu.təˈka.ɾi/ n masc
boticario

apotecaria /a.po.te.kaˈɾi.a/ /ə.po.tə.kəˈɾi.ə/ /ə.pu.tə.kəˈɾi.ə/ n fem
botica

apoteci /a.poˈtɛ.si/ /ə.poˈtɛ.si/ /ə.puˈtɛ.si/ n masc
apotecio

apoteòsicament /a.po.teˌɔ.zi.kaˈmen/ /a.po.teˌɔ.zi.kaˈment/ /ə.po.teˌɔ.zi.kəˈment/ /ə.pu.teˌɔ.zi.kəˈmen/ adv
apoteósicamente

apreciablement /a.pɾe.siˌa.bɫeˈment/ /a.pɾe.siˌa.βɫeˈmen/ /a.pɾe.siˌab.bɫeˈmen/ /ə.pɾə.siˌa.βɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈment/ adv
apreciadamente

apreciació /a.pɾe.si.a.siˈo/ /ə.pɾə.si.a.siˈo/ n fem
apreciación
Acte o efecte d'apreciar.
(esports de pilota) Decisió presa per un àrbitre, d'acord amb el seu criteri, sobre una acció de joc.

apreciar /a.pɾe.siˈa/ /a.pɾe.siˈaɾ/ /ə.pɾə.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprecia apreciada apreciades apreciam apreciant apreciar apreciara apreciaran apreciarem apreciaren apreciares apreciareu apreciaria apreciarien apreciaries apreciarà apreciaràs apreciaré apreciaríem apreciaríeu apreciassen apreciasses apreciassin apreciassis apreciat apreciats apreciau apreciava apreciaven apreciaves aprecie apreciem aprecien aprecies apreciessen apreciesses apreciessin apreciessis aprecieu aprecii aprecio aprecià apreciàrem apreciàreu apreciàs apreciàssem apreciàsseu apreciàssim apreciàssiu apreciàvem apreciàveu apreciés apreciéssem apreciésseu apreciéssim apreciéssiu aprecií apreciï apreciïn apreciïs bal bal (1) occ sept val v
apreciar
Avaluar, posar preu a les coses vendibles.
Estimar, fer apreciació o estima de la part positiva d'alguna cosa o persona.

apregonar /a.pɾe.ɣoˈna/ /a.pɾe.ɣoˈnaɾ/ /ə.pɾə.ɣoˈna/ /ə.pɾə.ɣuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apregon apregona apregonada apregonades apregonam apregonant apregonar apregonara apregonaran apregonarem apregonaren apregonares apregonareu apregonaria apregonarien apregonaries apregonarà apregonaràs apregonaré apregonaríem apregonaríeu apregonassen apregonasses apregonassin apregonassis apregonat apregonats apregonau apregonava apregonaven apregonaves apregone apregonem apregonen apregones apregonessen apregonesses apregonessin apregonessis apregoneu apregoni apregonin apregonis apregono apregonà apregonàrem apregonàreu apregonàs apregonàssem apregonàsseu apregonàssim apregonàssiu apregonàvem apregonàveu apregonés apregonéssem apregonésseu apregonéssim apregonéssiu apregoní bal bal (1) occ sept val v
ahondar
Fer més pregon, aprofundir.
Anar ben endins.

aprehendre /a.pɾeˈen.dɾe/ /ə.pɾəˈən.dɾə/ /ə.pɾəˈɛn.dɾə/ aprehenc aprehendran aprehendre aprehendrem aprehendreu aprehendria aprehendrien aprehendries aprehendrà aprehendràs aprehendré aprehendríem aprehendríeu aprehenem aprehenen aprehenent apreheneu aprehenga aprehenguem aprehenguen aprehenguera aprehengueren aprehengueres aprehengues aprehenguessen aprehenguesses aprehenguessin aprehenguessis aprehengueu aprehengui aprehenguin aprehenguis aprehengué aprehenguérem aprehenguéreu aprehengués aprehenguéssem aprehenguésseu aprehenguéssim aprehenguéssiu aprehenguí aprehenia aprehenien aprehenies aprehens apreheníem apreheníeu aprehesa apreheses aprehesos aprehèn aprehès aprehén aprehés bal occ val v
aprehender
Arribar a imaginar, copsar.
(filosofia) Conèixer sense fer judici o sense afirmar ni negar.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ aprenc aprendran aprendre aprendrem aprendreu aprendria aprendrien aprendries aprendrà aprendràs aprendré aprendríem aprendríeu aprenem aprenen aprenent apreneu aprenga aprenguem aprenguen aprenguera aprengueren aprengueres aprengues aprenguessen aprenguesses aprenguessin aprenguessis aprengueu aprengui aprenguin aprenguis aprengué aprenguérem aprenguéreu aprengués aprenguéssem aprenguésseu aprenguéssim aprenguéssiu aprenguí aprenia aprenien aprenies aprens apreníem apreníeu apresa apreses apresos aprèn après aprén aprés bal occ val v
aprender

aprendre a aprendre v
aprender a aprender

aprendre de memòria v
aprender de memoria

aprenent /a.pɾeˈnen/ /a.pɾeˈnent/ /ə.pɾəˈnen/ /ə.pɾəˈnent/ n masc
aprendiz

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
aprendizaje

aprenentatge assistit per ordinador n masc
aprendizaje asistido por ordenador

aprenentatge associatiu n masc
aprendizaje asociativo

aprenentatge basat en l'experiència n masc
aprendizaje basado en la experiencia

aprenentatge basat en problemes n masc
aprendizaje basado en problemas

aprenentatge basat en projectes n masc
aprendizaje basado en proyectos

aprenentatge compartit n masc
aprendizaje compartido

aprenentatge cooperatiu n masc
aprendizaje cooperativo

aprenentatge electrònic n masc
aprendizaje electrónico

aprenentatge inductiu n masc
aprendizaje inductivo

aprenentatge mecànic n masc
aprendizaje mecánico

aprenentatge mixt n masc
aprendizaje combinado

aprenentatge mòbil n masc
aprendizaje electrónico móvil

aprenentatge obert n masc
aprendizaje abierto

aprenentatge per assaig i error n masc
aprendizaje por ensayo y error

aprenentatge per descobriment n masc
aprendizaje por descubrimiento

aprenentatge per imitació n masc
aprendizaje por imitación

aprenentatge per observació n masc
aprendizaje por observación

aprenentatge permanent n masc
aprendizaje continuo

aprenentatge precoç n masc
aprendizaje precoz

aprenentatge receptiu n masc
aprendizaje receptivo

aprenentatge significatiu n masc
aprendizaje significativo

aprenentatge social n masc
aprendizaje social

aprenentatge transversal n masc
aprendizaje a lo ancho de la vida

aprenentatge vicari n masc
aprendizaje vicario

apressadament /a.pɾeˌsa.ðaˈmen/ /a.pɾeˌsa.ðaˈment/ /ə.pɾəˌsa.ðəˈmen/ /ə.pɾəˌsa.ðəˈment/ adv
apremiantemente

apressar /a.pɾeˈsa/ /a.pɾeˈsaɾ/ /ə.pɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apressa apressada apressades apressam apressant apressar apressara apressaran apressarem apressaren apressares apressareu apressaria apressarien apressaries apressarà apressaràs apressaré apressaríem apressaríeu apressassen apressasses apressassin apressassis apressat apressats apressau apressava apressaven apressaves apresse apressem apressen apresses apressessen apressesses apressessin apressessis apresseu apressi apressin apressis apresso apressà apressàrem apressàreu apressàs apressàssem apressàsseu apressàssim apressàssiu apressàvem apressàveu apressés apresséssem apressésseu apresséssim apresséssiu apressí aprés bal bal (1) occ sept val v
apresurar

apressat /a.pɾeˈsat/ /ə.pɾəˈsat/ adj masc
apresurado
Que va amb pressa per fer les coses.

apressori /a.pɾeˈsɔ.ɾi/ /ə.pɾəˈsɔ.ɾi/ n masc
apresorio

aprestar /a.pɾesˈta/ /a.pɾesˈtaɾ/ /ə.pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aprest apresta aprestada aprestades aprestam aprestant aprestar aprestara aprestaran aprestarem aprestaren aprestares aprestareu aprestaria aprestarien aprestaries aprestarà aprestaràs aprestaré aprestaríem aprestaríeu aprestassen aprestasses aprestassin aprestassis aprestat aprestats aprestau aprestava aprestaven aprestaves apreste aprestem apresten aprestes aprestessen aprestesses aprestessin aprestessis apresteu apresti aprestin aprestis apresto aprestà aprestàrem aprestàreu aprestàs aprestàssem aprestàsseu aprestàssim aprestàssiu aprestàvem aprestàveu aprestés aprestéssem aprestésseu aprestéssim aprestéssiu aprestí bal bal (1) occ sept val v
aprestar

apreuar /a.pɾeˈwa/ /a.pɾeˈwaɾ/ /ə.pɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apreu apreua apreuada apreuades apreuam apreuant apreuar apreuara apreuaran apreuarem apreuaren apreuares apreuareu apreuaria apreuarien apreuaries apreuarà apreuaràs apreuaré apreuaríem apreuaríeu apreuassen apreuasses apreuassin apreuassis apreuat apreuats apreuau apreuava apreuaven apreuaves apreue apreuem apreuen apreues apreuessen apreuesses apreuessin apreuessis apreueu apreui apreuin apreuis apreuo apreuà apreuàrem apreuàreu apreuàs apreuàssem apreuàsseu apreuàssim apreuàssiu apreuàvem apreuàveu apreués apreuéssem apreuésseu apreuéssim apreuéssiu apreuí bal bal (1) occ sept val v
evaluar

aprimar /a.pɾiˈma/ /a.pɾiˈmaɾ/ /ə.pɾiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aprim aprima aprimada aprimades aprimam aprimant aprimar aprimara aprimaran aprimarem aprimaren aprimares aprimareu aprimaria aprimarien aprimaries aprimarà aprimaràs aprimaré aprimaríem aprimaríeu aprimassen aprimasses aprimassin aprimassis aprimat aprimats aprimau aprimava aprimaven aprimaves aprime aprimem aprimen aprimes aprimessen aprimesses aprimessin aprimessis aprimeu aprimi aprimin aprimis aprimo aprimà aprimàrem aprimàreu aprimàs aprimàssem aprimàsseu aprimàssim aprimàssiu aprimàvem aprimàveu aprimés apriméssem aprimésseu apriméssim apriméssiu aprimí bal bal (1) occ sept val v
adelgazar
Fer tornar més prim.

aprisió n fem
aprisión

aprofitar /a.pɾo.fiˈta/ /a.pɾo.fiˈtaɾ/ /ə.pɾo.fiˈta/ /ə.pɾu.fiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprofit aprofita aprofitada aprofitades aprofitam aprofitant aprofitar aprofitara aprofitaran aprofitarem aprofitaren aprofitares aprofitareu aprofitaria aprofitarien aprofitaries aprofitarà aprofitaràs aprofitaré aprofitaríem aprofitaríeu aprofitassen aprofitasses aprofitassin aprofitassis aprofitat aprofitats aprofitau aprofitava aprofitaven aprofitaves aprofite aprofitem aprofiten aprofites aprofitessen aprofitesses aprofitessin aprofitessis aprofiteu aprofiti aprofitin aprofitis aprofito aprofità aprofitàrem aprofitàreu aprofitàs aprofitàssem aprofitàsseu aprofitàssim aprofitàssiu aprofitàvem aprofitàveu aprofités aprofitéssem aprofitésseu aprofitéssim aprofitéssiu aprofití bal bal (1) occ sept val v
aprovechar aprovecharse
Ser profitós, servir de profit, d'utilitat.
aprovechar
Emprar útilment alguna cosa.

aprofitat /a.pɾo.fiˈtat/ /ə.pɾo.fiˈtat/ /ə.pɾu.fiˈtat/ adj masc
aprovechado
Que se n'ha extret el màxim rendiment.
Persona desvergonyida que es relaciona amb altres persones per propi benefici.

aprofundir /a.pɾo.funˈdi/ /a.pɾo.funˈdiɾ/ /ə.pɾo.funˈdi/ /ə.pɾu.funˈdi/ aprofundeix aprofundeixen aprofundeixes aprofundeixi aprofundeixin aprofundeixis aprofundeixo aprofundesc aprofundesqui aprofundesquin aprofundesquis aprofundia aprofundida aprofundides aprofundien aprofundies aprofundiguem aprofundigueu aprofundim aprofundint aprofundir aprofundira aprofundiran aprofundirem aprofundiren aprofundires aprofundireu aprofundiria aprofundirien aprofundiries aprofundirà aprofundiràs aprofundiré aprofundiríem aprofundiríeu aprofundisc aprofundisca aprofundisquen aprofundisques aprofundissen aprofundisses aprofundissin aprofundissis aprofundit aprofundits aprofundiu aprofundix aprofundixen aprofundixes aprofundixo aprofundí aprofundíem aprofundíeu aprofundírem aprofundíreu aprofundís aprofundíssem aprofundísseu aprofundíssim aprofundíssiu bal n-occ occ sept val v
profundizar

apromptar /a.pɾomˈta/ /a.pɾomˈtaɾ/ /ə.pɾomˈta/ /ə.pɾumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aprompt aprompta apromptada apromptades apromptam apromptant apromptar apromptara apromptaran apromptarem apromptaren apromptares apromptareu apromptaria apromptarien apromptaries apromptarà apromptaràs apromptaré apromptaríem apromptaríeu apromptassen apromptasses apromptassin apromptassis apromptat apromptats apromptau apromptava apromptaven apromptaves aprompte apromptem aprompten apromptes apromptessen apromptesses apromptessin apromptessis aprompteu aprompti apromptin apromptis aprompto apromptà apromptàrem apromptàreu apromptàs apromptàssem apromptàsseu apromptàssim apromptàssiu apromptàvem apromptàveu apromptés apromptéssem apromptésseu apromptéssim apromptéssiu apromptí bal bal (1) occ sept val v
aprontar

apropiadament /a.pɾo.piˌa.ðaˈmen/ /a.pɾo.piˌa.ðaˈment/ /ə.pɾo.piˌa.ðəˈment/ /ə.pɾu.piˌa.ðəˈmen/ adv
apropiadamente

apropiar /a.pɾo.piˈa/ /a.pɾo.piˈaɾ/ /ə.pɾo.piˈa/ /ə.pɾu.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apropia apropiada apropiades apropiam apropiant apropiar apropiara apropiaran apropiarem apropiaren apropiares apropiareu apropiaria apropiarien apropiaries apropiarà apropiaràs apropiaré apropiaríem apropiaríeu apropiassen apropiasses apropiassin apropiassis apropiat apropiats apropiau apropiava apropiaven apropiaves apropie apropiem apropien apropies apropiessen apropiesses apropiessin apropiessis apropieu apropii apropio apropià apropiàrem apropiàreu apropiàs apropiàssem apropiàsseu apropiàssim apropiàssiu apropiàvem apropiàveu apropiés apropiéssem apropiésseu apropiéssim apropiéssiu apropií apropiï apropiïn apropiïs bal bal (1) occ sept val v
apropiar apropiarse
Atribuir, fer propi d'algú.
apropiar
Aplicar a cada cosa allò que li és propi i convenient.
apropiarse
(pronominal) Quedar-se alguna cosa com a pròpia.

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ n fem
aprovación aprobación

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprou aprov aprova aprovada aprovades aprovam aprovant aprovar aprovara aprovaran aprovarem aprovaren aprovares aprovareu aprovaria aprovarien aprovaries aprovarà aprovaràs aprovaré aprovaríem aprovaríeu aprovassen aprovasses aprovassin aprovassis aprovat aprovats aprovau aprovava aprovaven aprovaves aprove aprovem aproven aproves aprovessen aprovesses aprovessin aprovessis aproveu aprovi aprovin aprovis aprovo aprovà aprovàrem aprovàreu aprovàs aprovàssem aprovàsseu aprovàssim aprovàssiu aprovàvem aprovàveu aprovés aprovéssem aprovésseu aprovéssim aprovéssiu aproví bal bal (1) occ sept val v
aprobar
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.
Rebre la qualificació d'aprovat en un examen, un curs, etc.

aprovat /a.pɾoˈvat/ /a.pɾoˈβat/ /ə.pɾoˈvat/ /ə.pɾuˈvat/ /ə.pɾuˈβat/ n masc
aprobado

aprovisionar /a.pɾo.vi.zi.oˈnaɾ/ /a.pɾo.βi.zi.oˈna/ /ə.pɾo.vi.zi.oˈna/ /ə.pɾu.vi.zi.uˈna/ /ə.pɾu.βi.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprovision aprovisiona aprovisionada aprovisionades aprovisionam aprovisionant aprovisionar aprovisionara aprovisionaran aprovisionarem aprovisionaren aprovisionares aprovisionareu aprovisionaria aprovisionarien aprovisionaries aprovisionarà aprovisionaràs aprovisionaré aprovisionaríem aprovisionaríeu aprovisionassen aprovisionasses aprovisionassin aprovisionassis aprovisionat aprovisionats aprovisionau aprovisionava aprovisionaven aprovisionaves aprovisione aprovisionem aprovisionen aprovisiones aprovisionessen aprovisionesses aprovisionessin aprovisionessis aprovisioneu aprovisioni aprovisionin aprovisionis aprovisiono aprovisionà aprovisionàrem aprovisionàreu aprovisionàs aprovisionàssem aprovisionàsseu aprovisionàssim aprovisionàssiu aprovisionàvem aprovisionàveu aprovisionés aprovisionéssem aprovisionésseu aprovisionéssim aprovisionéssiu aprovisioní bal bal (1) occ sept val v
aprovisionar

aproximació /a.pɾok.si.ma.siˈo/ /ə.pɾok.si.mə.siˈo/ /ə.pɾuk.si.mə.siˈo/ n fem
aproximación

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
aproximadamente más o menos

aproximant /a.pɾok.siˈman/ /a.pɾok.siˈmant/ /ə.pɾok.siˈmant/ /ə.pɾuk.siˈman/ adj
aproximante

aproximativament /a.pɾok.si.maˌti.vaˈment/ /a.pɾok.si.maˌti.βaˈmen/ /ə.pɾok.si.məˌti.vəˈment/ /ə.pɾuk.si.məˌti.vəˈmen/ /ə.pɾuk.si.məˌti.βəˈmen/ adv
aproximativo

apràxia n fem
apraxia

aptament /ˌap.taˈmen/ /ˌap.taˈment/ /ˌap.təˈmen/ /ˌap.təˈment/ adv
aptamente

apte /ˈap.te/ /ˈap.tə/ adj masc
apto
Amb capacitat per fer una tasca determinada, amb un cert nivell.

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
aptitud capacidad

apugonar-se /a.pu.ɣoˈnaɾ.se/ /ə.pu.ɣoˈnaɾ.sə/ /ə.pu.ɣu.nərˈsə/ /ə.pu.ɣuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apugona apugonada apugonades apugonant apugonar apugonara apugonaran apugonarem apugonaren apugonares apugonareu apugonaria apugonarien apugonaries apugonarà apugonaràs apugonaré apugonaríem apugonaríeu apugonassen apugonasses apugonat apugonats apugonava apugonaven apugonaves apugone apugonem apugonen apugones apugonessen apugonesses apugonessin apugonessis apugoneu apugoni apugonin apugonis apugono apugonà apugonàrem apugonàreu apugonàssem apugonàsseu apugonàvem apugonàveu apugonés apugonéssem apugonésseu apugonéssim apugonéssiu apugoní occ sept val val (1) v
apiojarse

apujar /a.puˈd͡ʒa/ /a.puˈd͡ʒaɾ/ /a.puˈʒa/ /ə.puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apuge apugem apugen apuges apugessen apugesses apugessin apugessis apugeu apugi apugin apugis apugés apugéssem apugésseu apugéssim apugéssiu apugí apuig apuja apujada apujades apujam apujant apujar apujara apujaran apujarem apujaren apujares apujareu apujaria apujarien apujaries apujarà apujaràs apujaré apujaríem apujaríeu apujassen apujasses apujassin apujassis apujat apujats apujau apujava apujaven apujaves apujo apujà apujàrem apujàreu apujàs apujàssem apujàsseu apujàssim apujàssiu apujàvem apujàveu bal bal (1) occ sept val v
aumentar
Augmentar una quantitat de diners.

apunt /aˈpun/ /aˈpunt/ /əˈpun/ /əˈpunt/ n masc
apunte

apuntador /a.pun.taˈðo/ /a.pun.taˈðoɾ/ /ə.pun.təˈðo/ n masc
apuntador
(petanca, botxes) Jugador, generalment el que tira en primer lloc, encarregat d'apuntar.
(informàtica, programació) Tipus de dada capaç de contenir una adreça de memòria que assenyala una altra dada, típicament la que assenyala el contingut d'una variable.

apuntalament /a.pun.ta.ɫaˈmen/ /a.pun.ta.ɫaˈment/ /ə.pun.tə.ɫəˈmen/ /ə.pun.tə.ɫəˈment/ n masc
apuntalamiento

apuntalar /a.pun.taˈɫa/ /a.pun.taˈɫaɾ/ /ə.pun.təˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apuntal apuntala apuntalada apuntalades apuntalam apuntalant apuntalar apuntalara apuntalaran apuntalarem apuntalaren apuntalares apuntalareu apuntalaria apuntalarien apuntalaries apuntalarà apuntalaràs apuntalaré apuntalaríem apuntalaríeu apuntalassen apuntalasses apuntalassin apuntalassis apuntalat apuntalats apuntalau apuntalava apuntalaven apuntalaves apuntale apuntalem apuntalen apuntales apuntalessen apuntalesses apuntalessin apuntalessis apuntaleu apuntali apuntalin apuntalis apuntalo apuntalà apuntalàrem apuntalàreu apuntalàs apuntalàssem apuntalàsseu apuntalàssim apuntalàssiu apuntalàvem apuntalàveu apuntalés apuntaléssem apuntalésseu apuntaléssim apuntaléssiu apuntalí bal bal (1) occ sept val v
apuntalar pertrecharse
Posar puntals.

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
apuntar
anotar
(jocs) Posar sobre una carta la quantitat que es vol jugar.
Insinuar o tocar lleugerament algun afer o matèria.
(teatre) Llegir l'apuntador allò que els actors han de recitar.
Subjectar alguna cosa provisionalment amb puntes o claus.
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.
Assenyalar o indicar.
Començar a manifestar-se alguna cosa.
(petanca, botxes) Llançar una bola tan a prop com sigui possible d'una altra bola o del bolig sense provocar-ne el desplaçament.

apunts /aˈpuns/ /əˈpuns/ n masc
apuntes
Notes escrites preses en llegir un llibre, un document, etc., en escoltar l'explicació d'un professor a classe, una conferència, etc., per ajudar-ne la recordança, servir en l'estudi personal o aprofitar-les a qualsevol altre fi.

apunyalar /a.pu.ɲaˈɫa/ /a.pu.ɲaˈɫaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apunyal apunyala apunyalada apunyalades apunyalam apunyalant apunyalar apunyalara apunyalaran apunyalarem apunyalaren apunyalares apunyalareu apunyalaria apunyalarien apunyalaries apunyalarà apunyalaràs apunyalaré apunyalaríem apunyalaríeu apunyalassen apunyalasses apunyalassin apunyalassis apunyalat apunyalats apunyalau apunyalava apunyalaven apunyalaves apunyale apunyalem apunyalen apunyales apunyalessen apunyalesses apunyalessin apunyalessis apunyaleu apunyali apunyalin apunyalis apunyalo apunyalà apunyalàrem apunyalàreu apunyalàs apunyalàssem apunyalàsseu apunyalàssim apunyalàssiu apunyalàvem apunyalàveu apunyalés apunyaléssem apunyalésseu apunyaléssim apunyaléssiu apunyalí bal bal (1) occ sept val v
apuñalar

apunyegar /a.pu.ɲeˈɣa/ /a.pu.ɲeˈɣaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apunyeg apunyega apunyegada apunyegades apunyegam apunyegant apunyegar apunyegara apunyegaran apunyegarem apunyegaren apunyegares apunyegareu apunyegaria apunyegarien apunyegaries apunyegarà apunyegaràs apunyegaré apunyegaríem apunyegaríeu apunyegassen apunyegasses apunyegassin apunyegassis apunyegat apunyegats apunyegau apunyegava apunyegaven apunyegaves apunyego apunyegue apunyeguem apunyeguen apunyegues apunyeguessen apunyeguesses apunyeguessin apunyeguessis apunyegueu apunyegui apunyeguin apunyeguis apunyegués apunyeguéssem apunyeguésseu apunyeguéssim apunyeguéssiu apunyeguí apunyegà apunyegàrem apunyegàreu apunyegàs apunyegàssem apunyegàsseu apunyegàssim apunyegàssiu apunyegàvem apunyegàveu bal bal (1) occ sept val v
apuñetear

apurar /a.puˈɾa/ /a.puˈɾaɾ/ /ə.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apur apura apurada apurades apuram apurant apurar apurara apuraran apurarem apuraren apurares apurareu apuraria apurarien apuraries apurarà apuraràs apuraré apuraríem apuraríeu apurassen apurasses apurassin apurassis apurat apurats apurau apurava apuraven apuraves apure apurem apuren apures apuressen apuresses apuressin apuressis apureu apuri apurin apuris apuro apurà apuràrem apuràreu apuràs apuràssem apuràsseu apuràssim apuràssiu apuràvem apuràveu apurés apuréssem apurésseu apuréssim apuréssiu apurí bal bal (1) occ sept val v
apurar
Esbrinar i arribar a posar en clar alguna cosa.

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apático

apàticament /aˌpa.ti.kaˈmen/ /aˌpa.ti.kaˈment/ /əˌpa.ti.kəˈmen/ /əˌpa.ti.kəˈment/ adv
apático

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
apéndice
Òrgan o membre subordinat a una altra.
Cosa adjuntada a una altra de la qual té la funcionalitat accessòria, com una prolongació.

apèndix vermiforme n masc
apéndice vermiforme

apòcope /aˈpɔ.ko.pe/ /əˈpɔ.ku.pə/ n fem
apócope

apòcrif /aˈpɔ.kɾif/ /əˈpɔ.kɾif/ adj masc
apócrifo

apòcrifament /aˌpɔ.kɾi.faˈmen/ /aˌpɔ.kɾi.faˈment/ /əˌpɔ.kɾi.fəˈmen/ /əˌpɔ.kɾi.fəˈment/ adv
apócrifamente

apòfisi /aˈpɔ.fi.zi/ /əˈpɔ.fi.zi/ n fem
apófisis
(anatomia) Protuberància normalment en un os.
(botànica) Dilatació o inflament d’una estructura filamentosa, com ara l’extrem d’un esporangiòfor sota l’esporangi en les mucorals.

apòfisi coracoide n fem
apófisis coracoides

apòfisi mastoide n fem
apófisis mastoides

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
apóstol

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
acuarela

aquarel·lable /a.kwa.ɾeɫˈɫa.bɫe/ /a.kwa.ɾeɫˈɫab.bɫe/ /a.kwa.ɾeˈɫa.βɫe/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫab.bɫə/ /ə.kwə.ɾəˈɫa.βɫə/ adj
acuarelable

aquarel·lar /a.kwa.ɾeɫˈɫa/ /a.kwa.ɾeɫˈɫaɾ/ /a.kwa.ɾeˈɫa/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫa/ /ə.kwə.ɾəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquarel aquarel·la aquarel·lada aquarel·lades aquarel·lam aquarel·lant aquarel·lar aquarel·lara aquarel·laran aquarel·larem aquarel·laren aquarel·lares aquarel·lareu aquarel·laria aquarel·larien aquarel·laries aquarel·larà aquarel·laràs aquarel·laré aquarel·laríem aquarel·laríeu aquarel·lassen aquarel·lasses aquarel·lassin aquarel·lassis aquarel·lat aquarel·lats aquarel·lau aquarel·lava aquarel·laven aquarel·laves aquarel·le aquarel·lem aquarel·len aquarel·les aquarel·lessen aquarel·lesses aquarel·lessin aquarel·lessis aquarel·leu aquarel·li aquarel·lin aquarel·lis aquarel·lo aquarel·là aquarel·làrem aquarel·làreu aquarel·làs aquarel·làssem aquarel·làsseu aquarel·làssim aquarel·làssiu aquarel·làvem aquarel·làveu aquarel·lés aquarel·léssem aquarel·lésseu aquarel·léssim aquarel·léssiu aquarel·lí bal bal (1) occ sept val v
acuarelar

aquarel·lista /a.kwa.ɾeɫˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeɫˈɫis.te/ /a.kwa.ɾeˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeˈɫis.te/ /ak.kwe.ɾeˈɫis.ta/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫis.tə/ /ə.kwə.ɾəˈɫis.tə/ n neut
acuarelista

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
acuario
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n neut
acuario

aquarterar /a.kwar.teˈɾa/ /a.kwaɾ.teˈɾa/ /a.kwaɾ.teˈɾaɾ/ /ə.kwər.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquarter aquartera aquarterada aquarterades aquarteram aquarterant aquarterar aquarterara aquarteraran aquarterarem aquarteraren aquarterares aquarterareu aquarteraria aquarterarien aquarteraries aquarterarà aquarteraràs aquarteraré aquarteraríem aquarteraríeu aquarterassen aquarterasses aquarterassin aquarterassis aquarterat aquarterats aquarterau aquarterava aquarteraven aquarteraves aquartere aquarterem aquarteren aquarteres aquarteressen aquarteresses aquarteressin aquarteressis aquartereu aquarteri aquarterin aquarteris aquartero aquarterà aquarteràrem aquarteràreu aquarteràs aquarteràssem aquarteràsseu aquarteràssim aquarteràssiu aquarteràvem aquarteràveu aquarterés aquarteréssem aquarterésseu aquarteréssim aquarteréssiu aquarterí bal bal (1) occ sept val v
acuartelar

aquedar /a.keˈða/ /a.keˈðaɾ/ /ə.keˈða/ /ə.kəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aqued aqueda aquedada aquedades aquedam aquedant aquedar aquedaran aquedarem aquedaren aquedares aquedareu aquedaria aquedarien aquedaries aquedarà aquedaràs aquedaré aquedaríem aquedaríeu aquedassen aquedasses aquedassin aquedassis aquedat aquedats aquedau aquedava aquedaven aquedaves aquedem aqueden aquedes aquedessen aquedesses aquedessin aquedessis aquedeu aquedi aquedin aquedis aquedo aquedà aquedàrem aquedàreu aquedàs aquedàssem aquedàsseu aquedàssim aquedàssiu aquedàvem aquedàveu aquedés aquedéssem aquedésseu aquedéssim aquedéssiu aquedí bal bal (1) sept v
aquedar

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ adj masc
ese
(poc usat) Demostratiu de proximitat en l’espai o el temps en referència a la segona persona.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ pronoun
ése
(poc usat) Aqueixa cosa.

aquell /aˈkeʎ/ /əˈkeʎ/ /əˈkəʎ/ /əˈkɛʎ/ adj
aquel
Demostratiu de llunyania usat per mostrar que el fet referit és a una certa distància de l'emissor del missatge.

aquella /aˈke.ʎa/ /əˈke.ʎə/ /əˈkə.ʎə/ /əˈkɛ.ʎə/ pronoun
aquella

aquelles /aˈke.ʎes/ /əˈke.ʎəs/ /əˈkə.ʎəs/ /əˈkɛ.ʎəs/ pronoun
aquellas

aquells /aˈkeʎs/ /aˈkeʎʃ/ /əˈkeʎs/ /əˈkəʎs/ /əˈkɛʎs/ pronoun
aquellos

aquemènida /a.keˈmɛ.ni.ða/ /ə.kəˈmɛ.ni.ðə/ n masc
aqueménida

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ adj masc
este
Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquesta /aˈkes.ta/ /əˈkəs.tə/ /əˈkɛs.tə/ pronoun
esta

aquestes /aˈkes.tes/ /əˈkəs.təs/ /əˈkɛs.təs/ pronoun
estas

aquests /aˈkests/ /aˈkets/ /əˈkəsts/ /əˈkəts/ /əˈkɛsts/ /əˈkɛts/ pronoun
estos

aquietar /a.ki.eˈta/ /a.ki.eˈtaɾ/ /ə.ki.əˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquiet aquieta aquietada aquietades aquietam aquietant aquietar aquietara aquietaran aquietarem aquietaren aquietares aquietareu aquietaria aquietarien aquietaries aquietarà aquietaràs aquietaré aquietaríem aquietaríeu aquietassen aquietasses aquietassin aquietassis aquietat aquietats aquietau aquietava aquietaven aquietaves aquiete aquietem aquieten aquietes aquietessen aquietesses aquietessin aquietessis aquieteu aquieti aquietin aquietis aquieto aquietà aquietàrem aquietàreu aquietàs aquietàssem aquietàsseu aquietàssim aquietàssiu aquietàvem aquietàveu aquietés aquietéssem aquietésseu aquietéssim aquietéssiu aquietí bal bal (1) occ sept val v
aquietar

aquilotar /a.ki.ɫoˈta/ /a.ki.ɫoˈtaɾ/ /ə.ki.ɫoˈta/ /ə.ki.ɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquilot aquilota aquilotada aquilotades aquilotam aquilotant aquilotar aquilotara aquilotaran aquilotarem aquilotaren aquilotares aquilotareu aquilotaria aquilotarien aquilotaries aquilotarà aquilotaràs aquilotaré aquilotaríem aquilotaríeu aquilotassen aquilotasses aquilotassin aquilotassis aquilotat aquilotats aquilotau aquilotava aquilotaven aquilotaves aquilote aquilotem aquiloten aquilotes aquilotessen aquilotesses aquilotessin aquilotessis aquiloteu aquiloti aquilotin aquilotis aquiloto aquilotà aquilotàrem aquilotàreu aquilotàs aquilotàssem aquilotàsseu aquilotàssim aquilotàssiu aquilotàvem aquilotàveu aquilotés aquilotéssem aquilotésseu aquilotéssim aquilotéssiu aquilotí bal bal (1) occ sept val v
ahumar

aquintanar /a.kin.taˈna/ /a.kin.taˈnaɾ/ /ə.kin.təˈna/ aquintana aquintanada aquintanades aquintanant aquintanar aquintanaran aquintanarem aquintanaren aquintanares aquintanareu aquintanaria aquintanarien aquintanaries aquintanarà aquintanaràs aquintanaré aquintanaríem aquintanaríeu aquintanat aquintanats aquintanava aquintanaven aquintanaves aquintanem aquintanen aquintanes aquintanessen aquintanesses aquintanessin aquintanessis aquintaneu aquintani aquintanin aquintanis aquintano aquintanà aquintanàrem aquintanàreu aquintanàvem aquintanàveu aquintanés aquintanéssem aquintanésseu aquintanéssim aquintanéssiu aquintaní v
adehesar

aquissar /a.kiˈsa/ /a.kiˈsaɾ/ /ə.kiˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquissa aquissada aquissades aquissam aquissant aquissar aquissara aquissaran aquissarem aquissaren aquissares aquissareu aquissaria aquissarien aquissaries aquissarà aquissaràs aquissaré aquissaríem aquissaríeu aquissassen aquissasses aquissassin aquissassis aquissat aquissats aquissau aquissava aquissaven aquissaves aquisse aquissem aquissen aquisses aquissessen aquissesses aquissessin aquissessis aquisseu aquissi aquissin aquissis aquisso aquissà aquissàrem aquissàreu aquissàs aquissàssem aquissàsseu aquissàssim aquissàssiu aquissàvem aquissàveu aquissés aquisséssem aquissésseu aquisséssim aquisséssiu aquissí aquís bal bal (1) occ sept val v
enviscar

aquistar /a.kisˈta/ /a.kisˈtaɾ/ /ə.kisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquist aquista aquistada aquistades aquistam aquistant aquistar aquistara aquistaran aquistarem aquistaren aquistares aquistareu aquistaria aquistarien aquistaries aquistarà aquistaràs aquistaré aquistaríem aquistaríeu aquistassen aquistasses aquistassin aquistassis aquistat aquistats aquistau aquistava aquistaven aquistaves aquiste aquistem aquisten aquistes aquistessen aquistesses aquistessin aquistessis aquisteu aquisti aquistin aquistis aquisto aquistà aquistàrem aquistàreu aquistàs aquistàssem aquistàsseu aquistàssim aquistàssiu aquistàvem aquistàveu aquistés aquistéssem aquistésseu aquistéssim aquistéssiu aquistí bal bal (1) occ sept val v
conquistar

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
acuático

aquí /aˈki/ adv
aquí
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aquós /aˈkwos/ /əˈkwos/ adj masc
acuoso

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
acueducto

aqüeducte cerebral n masc
acueducto cerebral

aqüi- /a.kwi/ /ə.kwi/ prefix
acui-

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ n masc
acuífero

ara /ˈa.ɾa/ adv
ahora

ara /ˈa.ɾa/ n masc
ara

arabesc /a.ɾaˈbesk/ /ə.ɾəˈbəsk/ /ə.ɾəˈbɛsk/ /ə.ɾəˈβɛsk/ n masc
arabesco

arabització /a.ɾa.bi.za.siˈo/ /a.ɾa.βi.d͡za.siˈo/ /ə.ɾə.βi.d͡zə.siˈo/ n fem
arabización

arabitzar /a.ɾa.biˈzaɾ/ /a.ɾa.βiˈd͡za/ /a.ɾa.βiˈza/ /ə.ɾə.βiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arabitz arabitza arabitzada arabitzades arabitzam arabitzant arabitzar arabitzara arabitzaran arabitzarem arabitzaren arabitzares arabitzareu arabitzaria arabitzarien arabitzaries arabitzarà arabitzaràs arabitzaré arabitzaríem arabitzaríeu arabitzassen arabitzasses arabitzassin arabitzassis arabitzat arabitzats arabitzau arabitzava arabitzaven arabitzaves arabitze arabitzem arabitzen arabitzes arabitzessen arabitzesses arabitzessin arabitzessis arabitzeu arabitzi arabitzin arabitzis arabitzo arabitzà arabitzàrem arabitzàreu arabitzàs arabitzàssem arabitzàsseu arabitzàssim arabitzàssiu arabitzàvem arabitzàveu arabitzés arabitzéssem arabitzésseu arabitzéssim arabitzéssiu arabitzí bal bal (1) occ sept val v
arabizar

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
arado

aragonesisme /a.ɾa.ɣo.neˈziz.me/ /ə.ɾə.ɣo.nəˈziz.mə/ /ə.ɾə.ɣu.nəˈziz.mə/ n masc
aragonesismo

aragonesista /a.ɾa.ɣo.neˈzis.ta/ /a.ɾa.ɣo.neˈzis.te/ /ə.ɾə.ɣo.nəˈzis.tə/ /ə.ɾə.ɣu.nəˈzis.tə/ adj
aragonesista

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ adj masc
aragonés
Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ n masc
aragonés
Natiu de l'Aragó.
(només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

aram /aˈɾam/ /əˈɾam/ n masc
cobre
Coure treballat en diferents formes per a objectes.
batería
(obsolet) Conjunt d’atuells de cuina, tradicionalment de coure.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ aramea adj masc
arameo
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
arameo
Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
araña
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranya blanca n fem
araña

aranya de cap negre n fem
araña de cabeza negra

aranya fragata n fem
araña

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
endrina
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).
araña
Peix de la família dels traquínids que viu a poca profunditat en fons de sorra i és verinós (Echiichthys vipera).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
arancel

aranès /a.ɾaˈnes/ /ə.ɾəˈnəs/ /ə.ɾəˈnɛs/ n masc
aranés
(només en singular) Llengua parlada a la Vall d’Aran, variant del gascó.

araona /a.ɾaˈo.na/ /ə.ɾəˈo.nə/ n masc
araona

arapaho n neut
arapaho
(masculí singular) Llengua de la família algonquina parlada en l’àrea tribal xeiene-arapaho d’Oklahoma i en la reserva Wind River de Wyoming.

arawak /a.ɾaˈwak/ /ə.ɾəˈwak/ n masc
arahuaca
Llengua del grup arauac parlada a Guyana, el Surinam i la Guaiana Francesa.

arbitrar /ar.βiˈtɾa/ /aɾ.biˈtɾaɾ/ /aɾ.βiˈtɾa/ /ər.biˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arbitr arbitra arbitrada arbitrades arbitram arbitrant arbitrar arbitrara arbitraran arbitrarem arbitraren arbitrares arbitrareu arbitraria arbitrarien arbitraries arbitrarà arbitraràs arbitraré arbitraríem arbitraríeu arbitrassen arbitrasses arbitrassin arbitrassis arbitrat arbitrats arbitrau arbitrava arbitraven arbitraves arbitre arbitrem arbitren arbitres arbitressen arbitresses arbitressin arbitressis arbitreu arbitri arbitrin arbitris arbitro arbitrà arbitràrem arbitràreu arbitràs arbitràssem arbitràsseu arbitràssim arbitràssiu arbitràvem arbitràveu arbitrés arbitréssem arbitrésseu arbitréssim arbitréssiu arbitrí bal bal (1) occ sept val v
arbitrar

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ arbitrària adj masc
arbitrario
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ adv
arbitrariamente

arboradura /aɾ.bo.ɾaˈðu.ɾa/ /ər.bu.ɾəˈðu.ɾə/ /əɾ.bo.ɾəˈðu.ɾə/ n fem
arboladura

arborar /ar.βoˈɾa/ /aɾ.boˈɾaɾ/ /aɾ.βoˈɾa/ /ər.buˈɾa/ /əɾ.boˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arbor arbora arborada arborades arborant arborar arborara arboraran arborarem arboraren arborares arborareu arboraria arborarien arboraries arborarà arboraràs arboraré arboraríem arboraríeu arborassen arborasses arborat arborats arborau arborava arboraven arboraves arbore arborem arboren arbores arboressen arboresses arboressin arboressis arboreu arbori arborin arboris arboro arborà arboràrem arboràreu arboràssem arboràsseu arboràvem arboràveu arborés arboréssem arborésseu arboréssim arboréssiu arborí occ sept val val (1) v
arbolar

arboriforme /aɾ.bo.ɾiˈfoɾ.me/ /ər.bu.ɾiˈfor.mə/ /əɾ.bo.ɾiˈfoɾ.mə/ adj
arboriforme

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
madroño

arbram /aɾˈbɾam/ /ərˈbɾam/ n masc
arbolado

arbrar /arˈβɾa/ /aɾˈbɾaɾ/ /aɾˈβɾa/ /ərˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arbr arbra arbrada arbrades arbram arbrant arbrar arbrara arbraran arbrarem arbraren arbrares arbrareu arbraria arbrarien arbraries arbrarà arbraràs arbraré arbraríem arbraríeu arbrassen arbrasses arbrassin arbrassis arbrat arbrats arbrau arbrava arbraven arbraves arbre arbrem arbren arbres arbressen arbresses arbressin arbressis arbreu arbri arbrin arbris arbro arbrà arbràrem arbràreu arbràs arbràssem arbràsseu arbràssim arbràssiu arbràvem arbràveu arbrés arbréssem arbrésseu arbréssim arbréssiu arbrí bal bal (1) occ sept val v
arborizar

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
árbol
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre BSP n masc
árbol BSP

arbre binari n masc
árbol binario

arbre de camp n masc
diagrama arbóreo

arbre de l'amor n masc
ciclamor

arbre k-dimensional n masc
árbol k-d

arbre octal n masc
árbol octal

arbre quaternari n masc
árbol cuaternario

arbust /aɾˈbust/ n masc
arbusto mata

arc n masc
arco
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de 9,15 m n masc
arco de 9,15 m

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
arco iris

arc vertebral n masc
arco vertebral

arc zigomàtic n masc
arco cigomático

arcabussejar /ar.ka.βu.seˈʒa/ /aɾ.ka.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /aɾ.ka.βu.seˈd͡ʒa/ /ər.kə.bu.səˈʒa/ /ər.kə.βu.səˈʒa/ /əɾ.kə.bu.səˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arcabussege arcabussegem arcabussegen arcabusseges arcabussegessen arcabussegesses arcabussegessin arcabussegessis arcabussegeu arcabussegi arcabussegin arcabussegis arcabussegés arcabussegéssem arcabussegésseu arcabussegéssim arcabussegéssiu arcabussegí arcabusseig arcabusseja arcabussejada arcabussejades arcabussejam arcabussejant arcabussejar arcabussejara arcabussejaran arcabussejarem arcabussejaren arcabussejares arcabussejareu arcabussejaria arcabussejarien arcabussejaries arcabussejarà arcabussejaràs arcabussejaré arcabussejaríem arcabussejaríeu arcabussejassen arcabussejasses arcabussejassin arcabussejassis arcabussejat arcabussejats arcabussejau arcabussejava arcabussejaven arcabussejaves arcabussejo arcabussejà arcabussejàrem arcabussejàreu arcabussejàs arcabussejàssem arcabussejàsseu arcabussejàssim arcabussejàssiu arcabussejàvem arcabussejàveu bal bal (1) occ sept val v
arcabucear

arcabusser /ar.ka.βuˈse/ /aɾ.ka.buˈseɾ/ /ər.kə.βuˈse/ n masc
arcabucero
Soldat que té com a arma principal l'arcabús.
Aquell que construeix arcabussos i armes semblants.

arcade n masc
arcade

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
arcaico

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
arcaísmo
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcat /aɾˈkat/ /ərˈkat/ arcada adj masc
arqueado

arcaïtzar /ar.ka.iˈd͡za/ /aɾ.ka.iˈza/ /aɾ.ka.iˈzaɾ/ /ər.kə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arcaïtz arcaïtza arcaïtzada arcaïtzades arcaïtzam arcaïtzant arcaïtzar arcaïtzara arcaïtzaran arcaïtzarem arcaïtzaren arcaïtzares arcaïtzareu arcaïtzaria arcaïtzarien arcaïtzaries arcaïtzarà arcaïtzaràs arcaïtzaré arcaïtzaríem arcaïtzaríeu arcaïtzassen arcaïtzasses arcaïtzassin arcaïtzassis arcaïtzat arcaïtzats arcaïtzau arcaïtzava arcaïtzaven arcaïtzaves arcaïtze arcaïtzem arcaïtzen arcaïtzes arcaïtzessen arcaïtzesses arcaïtzessin arcaïtzessis arcaïtzeu arcaïtzi arcaïtzin arcaïtzis arcaïtzo arcaïtzà arcaïtzàrem arcaïtzàreu arcaïtzàs arcaïtzàssem arcaïtzàsseu arcaïtzàssim arcaïtzàssiu arcaïtzàvem arcaïtzàveu arcaïtzés arcaïtzéssem arcaïtzésseu arcaïtzéssim arcaïtzéssiu arcaïtzí bal bal (1) occ sept val v
arcaizar

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ n masc
arconte

arcosaure /ər.kuˈzaw.ɾə/ /əɾ.koˈzaw.ɾə/ n masc
arcosaurio

arcà /aɾˈka/ /ərˈka/ adj masc
arcano

arcàdic /aɾˈka.ðik/ /ərˈka.ðik/ adj masc
árcade
Relatiu o pertanyent a Arcàdia (Grècia).

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ adj
ardiente

ardentment /arˌðemˈmen/ /aɾˌðemˈmen/ /aɾˌðemˈment/ /ərˌdemˈmen/ /ərˌðemˈmen/ /əɾˌðemˈment/ adv
ardientemente

ardiaca /aɾ.ðiˈa.ka/ /ər.diˈa.kə/ n masc
archidiácono

ardidament /arˌði.ðaˈmen/ /aɾˌði.ðaˈmen/ /aɾˌði.ðaˈment/ /ərˌdi.ðəˈmen/ /ərˌði.ðəˈmen/ /əɾˌði.ðəˈment/ adv
ardidamente

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ adj masc
ardido
Valent i agosarat.

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ n masc
ardid
Estratagema elaborat per a aconseguir quelcom, sovint per enganyar l'enemic.

areflèxia /a.reˈfɫɛk.si.a/ /ə.rəˈfɫɛk.si.ə/ n fem
arreflexia

aregar /a.ɾeˈɣa/ /a.ɾeˈɣaɾ/ /ə.ɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. areg arega aregada aregades aregam aregant aregar aregaran aregarem aregaren aregares aregareu aregaria aregarien aregaries aregarà aregaràs aregaré aregaríem aregaríeu aregassen aregasses aregassin aregassis aregat aregats aregau aregava aregaven aregaves arego areguem areguen aregues areguessen areguesses areguessin areguessis aregueu aregui areguin areguis aregués areguéssem areguésseu areguéssim areguéssiu areguí aregà aregàrem aregàreu aregàs aregàssem aregàsseu aregàssim aregàssiu aregàvem aregàveu bal bal (1) sept v
domar

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
ruedo
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

arenar /a.ɾeˈna/ /a.ɾeˈnaɾ/ /ə.ɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arena arenada arenades arenam arenant arenar arenara arenaran arenarem arenaren arenares arenareu arenaria arenarien arenaries arenarà arenaràs arenaré arenaríem arenaríeu arenassen arenasses arenassin arenassis arenat arenats arenau arenava arenaven arenaves arene arenem arenen arenes arenessen arenesses arenessin arenessis areneu areni arenin arenis areno arenà arenàrem arenàreu arenàs arenàssem arenàsseu arenàssim arenàssiu arenàvem arenàveu arenés arenéssem arenésseu arenéssim arenéssiu arení arèn bal bal (1) occ sept val v
arenar

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
arenque
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arenga /aˈɾeŋ.ɡa/ /əˈɾəŋ.ɡə/ /əˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
arenga soflama
Discurs, en especial quan està pensat per a exaltar els ànims al públic.

arengada /a.ɾeŋˈɡa.ða/ /ə.ɾəŋˈɡa.ðə/ n fem
sardina de casco
Amploia, sardina o seitó conservats en sal.

arengar /a.ɾeŋˈɡa/ /a.ɾeŋˈɡaɾ/ /ə.ɾəŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. areng arenga arengada arengades arengam arengant arengar arengara arengaran arengarem arengaren arengares arengareu arengaria arengarien arengaries arengarà arengaràs arengaré arengaríem arengaríeu arengassen arengasses arengassin arengassis arengat arengats arengau arengava arengaven arengaves arengo arengue arenguem arenguen arengues arenguessen arenguesses arenguessin arenguessis arengueu arengui arenguin arenguis arengués arenguéssem arenguésseu arenguéssim arenguéssiu arenguí arengà arengàrem arengàreu arengàs arengàssem arengàsseu arengàssim arengàssiu arengàvem arengàveu bal bal (1) occ sept val v
arengar

arenosòl /a.ɾe.noˈsɔɫ/ /ə.ɾə.noˈsɔɫ/ /ə.ɾə.nuˈsɔɫ/ n masc
arenosol

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ n fem
pico arista

aresta superior n fem
arista superior

argamassa /aɾ.ɣaˈma.sa/ /ər.ɡəˈma.sə/ n fem
argamasa

argelaga /aɾ.d͡ʒeˈɫa.ɣa/ /ər.ʒəˈɫa.ɣə/ n fem
aulaga

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
plata

argentada /aɾ.d͡ʒenˈta.ða/ /ər.ʒənˈta.ðə/ n fem
argentada

argentador /ar.d͡ʒen.taˈðo/ /aɾ.d͡ʒen.taˈðoɾ/ /ər.ʒən.təˈðo/ n masc
platero

argentar /ar.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈtaɾ/ /ər.ʒənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg argent argenta argentada argentades argentam argentant argentar argentara argentaran argentarem argentaren argentares argentareu argentaria argentarien argentaries argentarà argentaràs argentaré argentaríem argentaríeu argentassen argentasses argentassin argentassis argentat argentats argentau argentava argentaven argentaves argente argentem argenten argentes argentessen argentesses argentessin argentessis argenteu argenti argentin argentis argento argentà argentàrem argentàreu argentàs argentàssem argentàsseu argentàssim argentàssiu argentàvem argentàveu argentés argentéssem argentésseu argentéssim argentéssiu argentí bal bal (1) occ sept val v
argentar
Guarnir alguna cosa amb plata.
Donar color semblant al de la plata.

argentat /aɾ.d͡ʒenˈtat/ /ər.ʒənˈtat/ adj masc
argentado argentino

argentí /ər.ʒənˈti/ adj masc
argentino
Que fa el so o té el color de plata.
Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ n masc
argentino
Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
arcilla

argilar /ar.d͡ʒiˈɫa/ /aɾ.d͡ʒiˈɫa/ /aɾ.d͡ʒiˈɫaɾ/ /ər.ʒiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. argil argila argilada argilades argilam argilant argilar argilara argilaran argilarem argilaren argilares argilareu argilaria argilarien argilaries argilarà argilaràs argilaré argilaríem argilaríeu argilassen argilasses argilassin argilassis argilat argilats argilau argilava argilaven argilaves argile argilem argilen argiles argilessen argilesses argilessin argilessis argileu argili argilin argilis argilo argilà argilàrem argilàreu argilàs argilàssem argilàsseu argilàssim argilàssiu argilàvem argilàveu argilés argiléssem argilésseu argiléssim argiléssiu argilí bal bal (1) occ sept val v
arcillar

argollar /ar.ɣoˈʎa/ /aɾ.ɣoˈʎa/ /aɾ.ɣoˈʎaɾ/ /ər.ɡuˈʎa/ /ər.ɣuˈʎa/ /əɾ.ɣoˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. argoll argolla argollada argollades argollam argollant argollar argollara argollaran argollarem argollaren argollares argollareu argollaria argollarien argollaries argollarà argollaràs argollaré argollaríem argollaríeu argollassen argollasses argollassin argollassis argollat argollats argollau argollava argollaven argollaves argolle argollem argollen argolles argollessen argollesses argollessin argollessis argolleu argolli argollin argollis argollo argollà argollàrem argollàreu argollàs argollàssem argollàsseu argollàssim argollàssiu argollàvem argollàveu argollés argolléssem argollésseu argolléssim argolléssiu argollí bal bal (1) occ sept val v
anillar

argonauta /aɾ.ɣoˈnaw.ta/ /ər.ɡuˈnaw.tə/ /ər.ɣuˈnaw.tə/ /əɾ.ɣoˈnaw.tə/ n masc
argonauta
(mitologia grega) Participant en l’expedició de Jàson amb la nau Argo en cerca del velló d'or.

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
argot jerga

arguciosament /ar.ɣu.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ɣu.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ɣu.siˌo.zaˈment/ /ər.ɡu.siˌo.zəˈmen/ /ər.ɣu.siˌo.zəˈmen/ /əɾ.ɣu.siˌo.zəˈment/ adv
falazmente

argue /ˈar.ɡə/ /ˈaɾ.ɣe/ n masc
cabrestante

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
argumento

argumentació n fem
argumentación

argumentar /ar.ɣu.menˈta/ /aɾ.ɣu.menˈta/ /aɾ.ɣu.menˈtaɾ/ /ər.ɡu.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg argument argumenta argumentada argumentades argumentam argumentant argumentar argumentara argumentaran argumentarem argumentaren argumentares argumentareu argumentaria argumentarien argumentaries argumentarà argumentaràs argumentaré argumentaríem argumentaríeu argumentassen argumentasses argumentassin argumentassis argumentat argumentats argumentau argumentava argumentaven argumentaves argumente argumentem argumenten argumentes argumentessen argumentesses argumentessin argumentessis argumenteu argumenti argumentin argumentis argumento argumentà argumentàrem argumentàreu argumentàs argumentàssem argumentàsseu argumentàssim argumentàssiu argumentàvem argumentàveu argumentés argumentéssem argumentésseu argumentéssim argumentéssiu argumentí bal bal (1) occ sept val v
argumentar

arguïció /aɾ.ɣu.i.siˈo/ /ər.ɡu.i.siˈo/ n fem
argumentación

arguïdor /ar.ɣu.iˈðo/ /aɾ.ɣu.iˈðoɾ/ /ər.ɡu.iˈðo/ n masc
argüidor

argó /ərˈɡo/ n masc
argón

argüir /ar.ɣuˈi/ /aɾ.ɣuˈi/ /aɾ.ɣuˈiɾ/ /ər.ɡuˈi/ arguïa arguïda arguïdes arguïen arguïes arguïm arguïra arguïren arguïres arguïsc arguïsca arguïsquen arguïsques arguïssen arguïsses arguïssin arguïssis arguït arguïts arguïu arguïx arguïxen arguïxes arguïxo argüeix argüeixen argüeixes argüeixi argüeixin argüeixis argüeixo argüesc argüesqui argüesquin argüesquis argüiguem argüigueu argüint argüir argüiran argüirem argüireu argüiria argüirien argüiries argüirà argüiràs argüiré argüiríem argüiríeu argüí argüíem argüíeu argüírem argüíreu argüís argüíssem argüísseu argüíssim argüíssiu bal n-occ occ sept val v
argüir

ari /ˈa.ɾi/ ària adj masc
ario

aridisòl /a.ɾi.ðiˈsɔɫ/ /ə.ɾi.ðiˈsɔɫ/ n masc
aridisol

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
ariete

aristocratitzar /a.ɾis.to.kɾa.tiˈd͡za/ /a.ɾis.to.kɾa.tiˈza/ /a.ɾis.to.kɾa.tiˈzaɾ/ /ə.ɾis.to.kɾə.tiˈd͡za/ /ə.ɾis.tu.kɾə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aristocratitz aristocratitza aristocratitzada aristocratitzades aristocratitzam aristocratitzant aristocratitzar aristocratitzara aristocratitzaran aristocratitzarem aristocratitzaren aristocratitzares aristocratitzareu aristocratitzaria aristocratitzarien aristocratitzaries aristocratitzarà aristocratitzaràs aristocratitzaré aristocratitzaríem aristocratitzaríeu aristocratitzassen aristocratitzasses aristocratitzassin aristocratitzassis aristocratitzat aristocratitzats aristocratitzau aristocratitzava aristocratitzaven aristocratitzaves aristocratitze aristocratitzem aristocratitzen aristocratitzes aristocratitzessen aristocratitzesses aristocratitzessin aristocratitzessis aristocratitzeu aristocratitzi aristocratitzin aristocratitzis aristocratitzo aristocratitzà aristocratitzàrem aristocratitzàreu aristocratitzàs aristocratitzàssem aristocratitzàsseu aristocratitzàssim aristocratitzàssiu aristocratitzàvem aristocratitzàveu aristocratitzés aristocratitzéssem aristocratitzésseu aristocratitzéssim aristocratitzéssiu aristocratitzí bal bal (1) occ sept val v
aristoratizar

aristocràcia /a.ɾis.toˈkɾa.si.a/ /ə.ɾis.toˈkɾa.si.ə/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.si.ə/ n fem
aristocracia

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
aristocrático

aristocràticament /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /ə.ɾis.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /ə.ɾis.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
aristocráticamente

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
aristócrata

aritenoide /a.ɾi.teˈnɔj.ðe/ /ə.ɾi.təˈnɔj.ðə/ adj
aritenoides

aritenoïdal /a.ɾi.te.no.iˈðaɫ/ /ə.ɾi.tə.no.iˈðaɫ/ /ə.ɾi.tə.nu.iˈðaɫ/ adj
aritenoide

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
aritmética

arize /aˈri.ze/ /əˈri.zə/ adj masc
arrizo

arizotònic /a.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zuˈtɔ.nik/ adj masc
arrizotónico

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
arma
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma de destrucció massiva n fem
arma de destrucción masiva
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
armada

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
armadillo

armador /ar.maˈðo/ /aɾ.maˈðoɾ/ /ər.məˈðo/ n masc
armador

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
armadura
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armamentístic /aɾ.ma.menˈtis.tik/ /ər.mə.mənˈtis.tik/ adj masc
armamentístico

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arm arma armada armades armam armant armar armara armaran armarem armaren armares armareu armaria armarien armaries armarà armaràs armaré armaríem armaríeu armassen armasses armassin armassis armat armats armau armava armaven armaves arme armem armen armes armessen armesses armessin armessis armeu armi armin armis armo armà armàrem armàreu armàs armàssem armàsseu armàssim armàssiu armàvem armàveu armés arméssem armésseu arméssim arméssiu armí bal bal (1) occ sept val v
armar
Proveir d'armes ofensives o defensives.
Compondre diferents peces de manera que el conjunt s'aguanti dret i es pugui usar.
(nàutica) Proveir un vaixell de tot el necessari per tenir-lo a punt.
(handbol, pilota basca) Disposar el braç en la postura adequada per fer un llançament.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
armario

armari de paret n masc
armario empotrado

armarill /aɾ.maˈɾiʎ/ /ər.məˈɾiʎ/ n masc
esmeril

armeni /ərˈmɛ.ni/ armènia adj masc
armenio

armer /arˈme/ /aɾˈmeɾ/ /ərˈme/ n masc
armero
Persona dedicada a les armes: fabricant, venedor, guardià, curador.
Lloc on es guarden les armes.

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
chaleco

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
panal
Niu natural d’abelles.
polilla
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

arnar /arˈna/ /aɾˈna/ /aɾˈnaɾ/ /ərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arn arna arnada arnades arnam arnant arnar arnara arnaran arnarem arnaren arnares arnareu arnaria arnarien arnaries arnarà arnaràs arnaré arnaríem arnaríeu arnassen arnasses arnassin arnassis arnat arnats arnau arnava arnaven arnaves arne arnem arnen arnes arnessen arnesses arnessin arnessis arneu arni arnin arnis arno arnà arnàrem arnàreu arnàs arnàssem arnàsseu arnàssim arnàssiu arnàvem arnàveu arnés arnéssem arnésseu arnéssim arnéssiu arní bal bal (1) occ sept val v
apolillar

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ n
aroma

aromatitzar /a.ɾo.ma.tiˈd͡za/ /a.ɾo.ma.tiˈza/ /a.ɾo.ma.tiˈzaɾ/ /ə.ɾo.mə.tiˈd͡za/ /ə.ɾu.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aromatitz aromatitza aromatitzada aromatitzades aromatitzam aromatitzant aromatitzar aromatitzara aromatitzaran aromatitzarem aromatitzaren aromatitzares aromatitzareu aromatitzaria aromatitzarien aromatitzaries aromatitzarà aromatitzaràs aromatitzaré aromatitzaríem aromatitzaríeu aromatitzassen aromatitzasses aromatitzassin aromatitzassis aromatitzat aromatitzats aromatitzau aromatitzava aromatitzaven aromatitzaves aromatitze aromatitzem aromatitzen aromatitzes aromatitzessen aromatitzesses aromatitzessin aromatitzessis aromatitzeu aromatitzi aromatitzin aromatitzis aromatitzo aromatitzà aromatitzàrem aromatitzàreu aromatitzàs aromatitzàssem aromatitzàsseu aromatitzàssim aromatitzàssiu aromatitzàvem aromatitzàveu aromatitzés aromatitzéssem aromatitzésseu aromatitzéssim aromatitzéssiu aromatitzí bal bal (1) occ sept val v
aromatizar

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
arpa harpa

arpar /arˈpa/ /aɾˈpa/ /aɾˈpaɾ/ /ərˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arp arpa arpada arpades arpam arpant arpar arpara arparan arparem arparen arpares arpareu arparia arparien arparies arparà arparàs arparé arparíem arparíeu arpassen arpasses arpassin arpassis arpat arpats arpau arpava arpaven arpaves arpe arpem arpen arpes arpessen arpesses arpessin arpessis arpeu arpi arpin arpis arpo arpà arpàrem arpàreu arpàs arpàssem arpàsseu arpàssim arpàssiu arpàvem arpàveu arpés arpéssem arpésseu arpéssim arpéssiu arpí bal bal (1) occ sept val v
arpar
Donar arpades.

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ n masc
arpegio

arpegiar /ar.pe.ʒiˈa/ /aɾ.pe.d͡ʒiˈa/ /aɾ.pe.d͡ʒiˈaɾ/ /ər.pə.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arpegia arpegiada arpegiades arpegiam arpegiant arpegiar arpegiara arpegiaran arpegiarem arpegiaren arpegiares arpegiareu arpegiaria arpegiarien arpegiaries arpegiarà arpegiaràs arpegiaré arpegiaríem arpegiaríeu arpegiassen arpegiasses arpegiassin arpegiassis arpegiat arpegiats arpegiau arpegiava arpegiaven arpegiaves arpegie arpegiem arpegien arpegies arpegiessen arpegiesses arpegiessin arpegiessis arpegieu arpegii arpegio arpegià arpegiàrem arpegiàreu arpegiàs arpegiàssem arpegiàsseu arpegiàssim arpegiàssiu arpegiàvem arpegiàveu arpegiés arpegiéssem arpegiésseu arpegiéssim arpegiéssiu arpegií arpegiï arpegiïn arpegiïs bal bal (1) occ sept val v
arpegiar

arpejar /ar.peˈʒa/ /aɾ.peˈd͡ʒa/ /aɾ.peˈd͡ʒaɾ/ /ər.pəˈʒa/ /əɾ.pəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arpege arpegem arpegen arpeges arpegessen arpegesses arpegessin arpegessis arpegeu arpegi arpegin arpegis arpegés arpegéssem arpegésseu arpegéssim arpegéssiu arpegí arpeig arpeja arpejada arpejades arpejam arpejant arpejar arpejara arpejaran arpejarem arpejaren arpejares arpejareu arpejaria arpejarien arpejaries arpejarà arpejaràs arpejaré arpejaríem arpejaríeu arpejassen arpejasses arpejassin arpejassis arpejat arpejats arpejau arpejava arpejaven arpejaves arpejo arpejà arpejàrem arpejàreu arpejàs arpejàssem arpejàsseu arpejàssim arpejàssiu arpejàvem arpejàveu bal bal (1) occ sept val v
arañar

arpella /aɾˈpe.ʎa/ /ərˈpe.ʎə/ n fem
arpella

arpellar /ar.peˈʎa/ /aɾ.peˈʎa/ /aɾ.peˈʎaɾ/ /ər.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arpell arpella arpellada arpellades arpellam arpellant arpellar arpellara arpellaran arpellarem arpellaren arpellares arpellareu arpellaria arpellarien arpellaries arpellarà arpellaràs arpellaré arpellaríem arpellaríeu arpellassen arpellasses arpellassin arpellassis arpellat arpellats arpellau arpellava arpellaven arpellaves arpelle arpellem arpellen arpelles arpellessen arpellesses arpellessin arpellessis arpelleu arpelli arpellin arpellis arpello arpellà arpellàrem arpellàreu arpellàs arpellàssem arpellàsseu arpellàssim arpellàssiu arpellàvem arpellàveu arpellés arpelléssem arpellésseu arpelléssim arpelléssiu arpellí bal bal (1) occ sept val v
rasclear

arponar /ar.poˈna/ /aɾ.poˈna/ /aɾ.poˈnaɾ/ /ər.puˈna/ /əɾ.poˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arpon arpona arponada arponades arponam arponant arponar arponara arponaran arponarem arponaren arponares arponareu arponaria arponarien arponaries arponarà arponaràs arponaré arponaríem arponaríeu arponassen arponasses arponassin arponassis arponat arponats arponau arponava arponaven arponaves arpone arponem arponen arpones arponessen arponesses arponessin arponessis arponeu arponi arponin arponis arpono arponà arponàrem arponàreu arponàs arponàssem arponàsseu arponàssim arponàssiu arponàvem arponàveu arponés arponéssem arponésseu arponéssim arponéssiu arponí bal bal (1) occ sept val v
arponar

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
arpón

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
arzobispo

arqueig /aɾˈket͡ʃ/ /ərˈkɛt͡ʃ/ /əɾˈkət͡ʃ/ n masc
arqueo
Mesura, i acció de mesurar, la capacitat volumètrica d'un vaixell.
Inventari dels cabdals existents en la caixa d'una corporació.

arquejar /ar.keˈʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒaɾ/ /ər.kəˈʒa/ /əɾ.kəˈd͡ʒa/ v
arquear
Donar a alguna cosa la forma d'arc.
Amidar la capacitat de les embarcacions.

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
arqueología

arqueològic /ar.ke.oˈɫɔ.ʒik/ /aɾ.ke.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /ər.kə.uˈɫɔ.ʒik/ /əɾ.kə.oˈɫɔ.ʒik/ adj masc
arqueológico

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
arquero
Aquell que dispara fletxes amb un arc.
Soldat, l'arma principal del qual és l'arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
arqueólogo arqueóloga

arquicarp /aɾ.kiˈkaɾp/ /ər.kiˈkarp/ n masc
arquicarpo

arquilla /aɾˈki.ʎa/ /ərˈki.ʎə/ n fem
arqueta

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
arquitecto arquitecta

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
arquitectura
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
arquitrabe

arquivolta /ar.kiˈβɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈvɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈβɔɫ.tɔ/ /ər.kiˈβɔɫ.tə/ /əɾ.kiˈvɔɫ.tə/ n fem
arquivolta

arrabassar /a.ra.baˈsaɾ/ /a.ra.βaˈsa/ /ə.rə.βəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrabassa arrabassada arrabassades arrabassam arrabassant arrabassar arrabassara arrabassaran arrabassarem arrabassaren arrabassares arrabassareu arrabassaria arrabassarien arrabassaries arrabassarà arrabassaràs arrabassaré arrabassaríem arrabassaríeu arrabassassen arrabassasses arrabassassin arrabassassis arrabassat arrabassats arrabassau arrabassava arrabassaven arrabassaves arrabasse arrabassem arrabassen arrabasses arrabassessen arrabassesses arrabassessin arrabassessis arrabasseu arrabassi arrabassin arrabassis arrabasso arrabassà arrabassàrem arrabassàreu arrabassàs arrabassàssem arrabassàsseu arrabassàssim arrabassàssiu arrabassàvem arrabassàveu arrabassés arrabasséssem arrabassésseu arrabasséssim arrabasséssiu arrabassí arrabàs bal bal (1) occ sept val v
descepar
Arrancar d'arrel arbres i plantes que tenen rabassa.
arrancar
Arrancar amb violència una cosa del lloc on és clavada.
arrebatar
Prendre alguna cosa amb violència o precipitació.

arrabà /a.raˈβa/ /ə.rəˈβa/ n masc
alfiz

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
pendiente zarcillo

arraconar /a.ra.koˈna/ /a.ra.koˈnaɾ/ /ə.rə.koˈna/ /ə.rə.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arracon arracona arraconada arraconades arraconam arraconant arraconar arraconara arraconaran arraconarem arraconaren arraconares arraconareu arraconaria arraconarien arraconaries arraconarà arraconaràs arraconaré arraconaríem arraconaríeu arraconassen arraconasses arraconassin arraconassis arraconat arraconats arraconau arraconava arraconaven arraconaves arracone arraconem arraconen arracones arraconessen arraconesses arraconessin arraconessis arraconeu arraconi arraconin arraconis arracono arraconà arraconàrem arraconàreu arraconàs arraconàssem arraconàsseu arraconàssim arraconàssiu arraconàvem arraconàveu arraconés arraconéssem arraconésseu arraconéssim arraconéssiu arraconí bal bal (1) occ sept val v
arrinconar
Posar alguna cosa en un racó.
Deixar per inútil, no fer-li cas.

arrais /aˈrajs/ /əˈrajs/ n masc
arráez
Capità o patró de nau morisca o sarraïna.

arramadar /a.ra.maˈða/ /a.ra.maˈðaɾ/ /ə.rə.məˈða/ alg ant arramad arramada arramadada arramadades arramadaia arramadaien arramadaies arramadam arramadant arramadar arramadara arramadaran arramadarem arramadaren arramadares arramadareu arramadaria arramadarien arramadaries arramadariva arramadariven arramadarives arramadarà arramadaràs arramadaré arramadaríem arramadaríeu arramadarívem arramadaríveu arramadassen arramadasses arramadassin arramadassis arramadat arramadats arramadau arramadava arramadaven arramadaves arramadavi arramadavo arramade arramadeguem arramadeguessa arramadeguessen arramadeguesses arramadegueu arramadegués arramadeguéssom arramadeguéssou arramadem arramaden arramades arramadessa arramadessen arramadesses arramadessi arramadessin arramadessis arramadeu arramadi arramadin arramadis arramado arramados arramads arramadà arramadàiem arramadàieu arramadàrem arramadàreu arramadàs arramadàssem arramadàsseu arramadàssim arramadàssiu arramadàvem arramadàvets arramadàveu arramadàvom arramadés arramadéssem arramadésseu arramadéssim arramadéssiu arramadí bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
reunir en rebaño

arramassar /a.ra.maˈsa/ /a.ra.maˈsaɾ/ /ə.rə.məˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arramassa arramassada arramassades arramassam arramassant arramassar arramassara arramassaran arramassarem arramassaren arramassares arramassareu arramassaria arramassarien arramassaries arramassarà arramassaràs arramassaré arramassaríem arramassaríeu arramassassen arramassasses arramassassin arramassassis arramassat arramassats arramassau arramassava arramassaven arramassaves arramasse arramassem arramassen arramasses arramassessen arramassesses arramassessin arramassessis arramasseu arramassi arramassin arramassis arramasso arramassà arramassàrem arramassàreu arramassàs arramassàssem arramassàsseu arramassàssim arramassàssiu arramassàvem arramassàveu arramassés arramasséssem arramassésseu arramasséssim arramasséssiu arramassí arramàs bal bal (1) occ sept val v
arrebañar

arrambada /a.ramˈba.ða/ /ə.rəmˈba.ðə/ n fem
arrimada

arrambar /a.ramˈba/ /a.ramˈbaɾ/ /ə.rəmˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arramb arramba arrambada arrambades arrambam arrambant arrambar arrambara arrambaran arrambarem arrambaren arrambares arrambareu arrambaria arrambarien arrambaries arrambarà arrambaràs arrambaré arrambaríem arrambaríeu arrambassen arrambasses arrambassin arrambassis arrambat arrambats arrambau arrambava arrambaven arrambaves arrambe arrambem arramben arrambes arrambessen arrambesses arrambessin arrambessis arrambeu arrambi arrambin arrambis arrambo arrambà arrambàrem arrambàreu arrambàs arrambàssem arrambàsseu arrambàssim arrambàssiu arrambàvem arrambàveu arrambés arrambéssem arrambésseu arrambéssim arrambéssiu arrambí bal bal (1) occ sept val v
arrimar
Posar coses juntes a un costat.
(pilota basca) Llançar la pilota de manera que es desplaci arran de paret.

arramblar /a.ramˈbɫa/ /a.ramˈbɫaɾ/ /ə.rəmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrambla arramblada arramblades arramblant arramblar arramblara arramblaran arramblarem arramblaren arramblares arramblareu arramblaria arramblarien arramblaries arramblarà arramblaràs arramblaré arramblaríem arramblaríeu arramblassen arramblasses arramblat arramblats arramblava arramblaven arramblaves arramble arramblem arramblen arrambles arramblessen arramblesses arramblessin arramblessis arrambleu arrambli arramblin arramblis arramblo arramblà arramblàrem arramblàreu arramblàssem arramblàsseu arramblàvem arramblàveu arramblés arrambléssem arramblésseu arrambléssim arrambléssiu arramblí occ sept val val (1) v
arramblar

arramellar /a.ra.meˈʎa/ /a.ra.meˈʎaɾ/ /ə.rə.məˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arramell arramella arramellada arramellades arramellam arramellant arramellar arramellaran arramellarem arramellaren arramellares arramellareu arramellaria arramellarien arramellaries arramellarà arramellaràs arramellaré arramellaríem arramellaríeu arramellassen arramellasses arramellassin arramellassis arramellat arramellats arramellau arramellava arramellaven arramellaves arramellem arramellen arramelles arramellessen arramellesses arramellessin arramellessis arramelleu arramelli arramellin arramellis arramello arramellà arramellàrem arramellàreu arramellàs arramellàssem arramellàsseu arramellàssim arramellàssiu arramellàvem arramellàveu arramellés arramelléssem arramellésseu arramelléssim arramelléssiu arramellí bal bal (1) v
enfaldar
Tallar les branques baixes i brots nous propers a la soca d'un arbust o arbre.
arracimarse
Reunir-se en grups, de forma semblant als ramells.

arran /aˈran/ adv
de raíz
A nivell de l'arrel o de la base.
a ras
Molt a prop d'una altra cosa.

arran de preposition
a ras
A tocar, ben a prop, a la vora.
a raíz de
Immediatament després, tot seguit.
Com a conseqüència de.

arranjament /a.ran.d͡ʒaˈmen/ /a.ran.d͡ʒaˈment/ /ə.rən.ʒəˈmen/ /ə.rən.ʒəˈment/ n masc
arreglo

arranjar /a.raɲˈd͡ʒa/ /a.raɲˈd͡ʒaɾ/ /ə.rəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrange arrangem arrangen arranges arrangessen arrangesses arrangessin arrangessis arrangeu arrangi arrangin arrangis arrangés arrangéssem arrangésseu arrangéssim arrangéssiu arrangí arranj arranja arranjada arranjades arranjam arranjant arranjar arranjara arranjaran arranjarem arranjaren arranjares arranjareu arranjaria arranjarien arranjaries arranjarà arranjaràs arranjaré arranjaríem arranjaríeu arranjassen arranjasses arranjassin arranjassis arranjat arranjats arranjau arranjava arranjaven arranjaves arranjo arranjà arranjàrem arranjàreu arranjàs arranjàssem arranjàsseu arranjàssim arranjàssiu arranjàvem arranjàveu bal bal (1) occ sept val v
arreglar

arrapar /a.raˈpa/ /a.raˈpaɾ/ /ə.rəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrap arrapa arrapada arrapades arrapam arrapant arrapar arrapara arraparan arraparem arraparen arrapares arrapareu arraparia arraparien arraparies arraparà arraparàs arraparé arraparíem arraparíeu arrapassen arrapasses arrapassin arrapassis arrapat arrapats arrapau arrapava arrapaven arrapaves arrape arrapem arrapen arrapes arrapessen arrapesses arrapessin arrapessis arrapeu arrapi arrapin arrapis arrapo arrapà arrapàrem arrapàreu arrapàs arrapàssem arrapàsseu arrapàssim arrapàssiu arrapàvem arrapàveu arrapés arrapéssem arrapésseu arrapéssim arrapéssiu arrapí bal bal (1) occ sept val v
rapar
Prendre amb violència.
agarrarse
(pronominal) Agafar-se fortament, aferrar-se.

arrapar-se /a.raˈpaɾ.se/ /ə.rəˈpar.sə/ v
agarrarse

arrasar /a.raˈza/ /a.raˈzaɾ/ /ə.rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrasa arrasada arrasades arrasam arrasant arrasar arrasara arrasaran arrasarem arrasaren arrasares arrasareu arrasaria arrasarien arrasaries arrasarà arrasaràs arrasaré arrasaríem arrasaríeu arrasassen arrasasses arrasassin arrasassis arrasat arrasats arrasau arrasava arrasaven arrasaves arrase arrasem arrasen arrases arrasessen arrasesses arrasessin arrasessis arraseu arrasi arrasin arrasis arraso arrasà arrasàrem arrasàreu arrasàs arrasàssem arrasàsseu arrasàssim arrasàssiu arrasàvem arrasàveu arrasés arraséssem arrasésseu arraséssim arraséssiu arrasí arràs bal bal (1) occ sept val v
arrasar
Enderrocar deixant al nivell del terra.
Destruir completament.

arrasir-se /a.raˈziɾ.se/ /ə.rə.zirˈsə/ /ə.rəˈzir.sə/ /ə.rəˈziɾ.sə/ v
arrasarse

arrastellar /a.ras.teˈʎa/ /a.ras.teˈʎaɾ/ /ə.rəs.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrastella arrastellada arrastellades arrastellant arrastellar arrastellara arrastellaran arrastellarem arrastellaren arrastellares arrastellareu arrastellaria arrastellarien arrastellaries arrastellarà arrastellaràs arrastellaré arrastellaríem arrastellaríeu arrastellassen arrastellasses arrastellat arrastellats arrastellava arrastellaven arrastellaves arrastelle arrastellem arrastellen arrastelles arrastellessen arrastellesses arrastellessin arrastellessis arrastelleu arrastelli arrastellin arrastellis arrastello arrastellà arrastellàrem arrastellàreu arrastellàssem arrastellàsseu arrastellàvem arrastellàveu arrastellés arrastelléssem arrastellésseu arrastelléssim arrastelléssiu arrastellí occ sept val val (1) v
alinear

arraulir /a.rawˈɫi/ /a.rawˈɫiɾ/ /ə.rəwˈɫi/ arrauleix arrauleixen arrauleixes arrauleixi arrauleixin arrauleixis arrauleixo arraulesc arraulesqui arraulesquin arraulesquis arraulia arraulida arraulides arraulien arraulies arrauliguem arrauligueu arraulim arraulint arraulir arraulira arrauliran arraulirem arrauliren arraulires arraulireu arrauliria arraulirien arrauliries arraulirà arrauliràs arrauliré arrauliríem arrauliríeu arraulisc arraulisca arraulisquen arraulisques arraulissen arraulisses arraulissin arraulissis arraulit arraulits arrauliu arraulix arraulixen arraulixes arraulixo arraulí arraulíem arraulíeu arraulírem arraulíreu arraulís arraulíssem arraulísseu arraulíssim arraulíssiu bal n-occ occ sept val v
doblar

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ adj masc
arrebatado

arravatadament /a.ra.vaˌta.ðaˈment/ /a.ra.βaˌta.ðaˈmen/ /ə.rə.vəˌta.ðəˈmen/ /ə.rə.vəˌta.ðəˈment/ /ə.rə.βəˌta.ðəˈmen/ adv
arrebatadamente

arravatar /a.ra.vaˈtaɾ/ /a.ra.βaˈta/ /ə.rə.vəˈta/ /ə.rə.βəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arravat arravata arravatada arravatades arravatam arravatant arravatar arravatara arravataran arravatarem arravataren arravatares arravatareu arravataria arravatarien arravataries arravatarà arravataràs arravataré arravataríem arravataríeu arravatassen arravatasses arravatassin arravatassis arravatat arravatats arravatau arravatava arravataven arravataves arravate arravatem arravaten arravates arravatessen arravatesses arravatessin arravatessis arravateu arravati arravatin arravatis arravato arravatà arravatàrem arravatàreu arravatàs arravatàssem arravatàsseu arravatàssim arravatàssiu arravatàvem arravatàveu arravatés arravatéssem arravatésseu arravatéssim arravatéssiu arravatí bal bal (1) occ sept val v
arrebatar

arraïmar-se /a.ra.iˈmaɾ.se/ /ə.rə.i.mərˈsə/ /ə.rə.iˈmar.sə/ /ə.rə.iˈmaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arraïm arraïma arraïmada arraïmades arraïmam arraïmant arraïmar arraïmara arraïmaran arraïmarem arraïmaren arraïmares arraïmareu arraïmaria arraïmarien arraïmaries arraïmarà arraïmaràs arraïmaré arraïmaríem arraïmaríeu arraïmassen arraïmasses arraïmassin arraïmassis arraïmat arraïmats arraïmau arraïmava arraïmaven arraïmaves arraïme arraïmem arraïmen arraïmes arraïmessen arraïmesses arraïmessin arraïmessis arraïmeu arraïmi arraïmin arraïmis arraïmo arraïmà arraïmàrem arraïmàreu arraïmàs arraïmàssem arraïmàsseu arraïmàssim arraïmàssiu arraïmàvem arraïmàveu arraïmés arraïméssem arraïmésseu arraïméssim arraïméssiu arraïmí bal bal (1) occ sept val v
arracimarse

arrear /a.reˈa/ /a.reˈaɾ/ /ə.reˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrea arreada arreades arream arreant arrear arreara arrearan arrearem arrearen arreares arreareu arrearia arrearien arrearies arrearà arrearàs arrearé arrearíem arrearíeu arreassen arreasses arreassin arreassis arreat arreats arreau arreava arreaven arreaves arree arreem arreen arrees arreessen arreesses arreessin arreessis arreeu arrei arreo arreà arreàrem arreàreu arreàs arreàssem arreàsseu arreàssim arreàssiu arreàvem arreàveu arreés arreéssem arreésseu arreéssim arreéssiu arreí arreï arreïn arreïs bal bal (1) occ sept val v
arrear

arrebossar /a.re.boˈsaɾ/ /a.re.βoˈsa/ /ə.rə.boˈsa/ /ə.rə.buˈsa/ /ə.rə.βuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrebossa arrebossada arrebossades arrebossam arrebossant arrebossar arrebossara arrebossaran arrebossarem arrebossaren arrebossares arrebossareu arrebossaria arrebossarien arrebossaries arrebossarà arrebossaràs arrebossaré arrebossaríem arrebossaríeu arrebossassen arrebossasses arrebossassin arrebossassis arrebossat arrebossats arrebossau arrebossava arrebossaven arrebossaves arrebosse arrebossem arrebossen arrebosses arrebossessen arrebossesses arrebossessin arrebossessis arrebosseu arrebossi arrebossin arrebossis arrebosso arrebossà arrebossàrem arrebossàreu arrebossàs arrebossàssem arrebossàsseu arrebossàssim arrebossàssiu arrebossàvem arrebossàveu arrebossés arrebosséssem arrebossésseu arrebosséssim arrebosséssiu arrebossí arrebòs bal bal (1) occ sept val v
revocar
Cobrir una part d'una construcció, normalment parets i sostres, amb material d'obra (guix, ciment, etc).
rebozar
Banyar un aliment en un líquid fet principalment de farina i ou perquè després, en fregir-lo, quedi una capa cruixent.

arrecerar /a.re.seˈɾa/ /a.re.seˈɾaɾ/ /ə.rə.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrecer arrecera arrecerada arrecerades arreceram arrecerant arrecerar arrecerara arreceraran arrecerarem arreceraren arrecerares arrecerareu arreceraria arrecerarien arreceraries arrecerarà arreceraràs arreceraré arreceraríem arreceraríeu arrecerassen arrecerasses arrecerassin arrecerassis arrecerat arrecerats arrecerau arrecerava arreceraven arreceraves arrecere arrecerem arreceren arreceres arreceressen arreceresses arreceressin arreceressis arrecereu arreceri arrecerin arreceris arrecero arrecerà arreceràrem arreceràreu arreceràs arreceràssem arreceràsseu arreceràssim arreceràssiu arreceràvem arreceràveu arrecerés arreceréssem arrecerésseu arreceréssim arreceréssiu arrecerí bal bal (1) occ sept val v
abrigar

arregladament /a.reɡˌɡɫa.ðaˈmen/ /a.reˌɣɫa.ðaˈmen/ /a.reˌɣɫa.ðaˈment/ /ə.rəɡˌɡɫa.ðəˈmen/ /ə.rəɡˌɡɫa.ðəˈment/ /ə.rəˌɣɫa.ðəˈmen/ adv
arregladamente

arreglaparròquies /aˌre.ɣɫa.paˈrɔ.ki.es/ /aˌreɡ.ɡɫa.paˈrɔ.ki.es/ /əˌre.ɣɫə.pəˈrɔ.ki.əs/ /əˌreɡ.ɡɫə.pəˈrɔ.ki.əs/ n neut
metomentodo

arreglar /a.reɡˈɡɫa/ /a.reˈɣɫa/ /a.reˈɣɫaɾ/ /ə.rəɡˈɡɫa/ /ə.rəˈɣɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arregl arregla arreglada arreglades arreglam arreglant arreglar arreglara arreglaran arreglarem arreglaren arreglares arreglareu arreglaria arreglarien arreglaries arreglarà arreglaràs arreglaré arreglaríem arreglaríeu arreglassen arreglasses arreglassin arreglassis arreglat arreglats arreglau arreglava arreglaven arreglaves arregle arreglem arreglen arregles arreglessen arreglesses arreglessin arreglessis arregleu arregli arreglin arreglis arreglo arreglà arreglàrem arreglàreu arreglàs arreglàssem arreglàsseu arreglàssim arreglàssiu arreglàvem arreglàveu arreglés arregléssem arreglésseu arregléssim arregléssiu arreglí bal bal (1) occ sept val v
arreglar
Posar les coses en regla.

arregnar /a.reŋˈna/ /a.reɡˈna/ /a.reɡˈnaɾ/ /ə.rəŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arregn arregna arregnada arregnades arregnam arregnant arregnar arregnara arregnaran arregnarem arregnaren arregnares arregnareu arregnaria arregnarien arregnaries arregnarà arregnaràs arregnaré arregnaríem arregnaríeu arregnassen arregnasses arregnassin arregnassis arregnat arregnats arregnau arregnava arregnaven arregnaves arregne arregnem arregnen arregnes arregnessen arregnesses arregnessin arregnessis arregneu arregni arregnin arregnis arregno arregnà arregnàrem arregnàreu arregnàs arregnàssem arregnàsseu arregnàssim arregnàssiu arregnàvem arregnàveu arregnés arregnéssem arregnésseu arregnéssim arregnéssiu arregní bal bal (1) occ sept val v
poner las riendas

arregussar /a.re.ɣuˈsa/ /a.re.ɣuˈsaɾ/ /ə.rə.ɣuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arregussa arregussada arregussades arregussam arregussant arregussar arregussara arregussaran arregussarem arregussaren arregussares arregussareu arregussaria arregussarien arregussaries arregussarà arregussaràs arregussaré arregussaríem arregussaríeu arregussassen arregussasses arregussassin arregussassis arregussat arregussats arregussau arregussava arregussaven arregussaves arregusse arregussem arregussen arregusses arregussessen arregussesses arregussessin arregussessis arregusseu arregussi arregussin arregussis arregusso arregussà arregussàrem arregussàreu arregussàs arregussàssem arregussàsseu arregussàssim arregussàssiu arregussàvem arregussàveu arregussés arregusséssem arregussésseu arregusséssim arregusséssiu arregussí arregús bal bal (1) occ sept val v
arregazar

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
raíz
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.
(matemàtiques) Operació matemàtica inversa a la potenciació.
(gramàtica) Part que queda d'una paraula després d'haver exclòs tots els afixos. Sovint és també una paraula.

arrel quadrada n fem
raíz cuadrada

arreladament /a.reˌɫa.ðaˈmen/ /a.reˌɫa.ðaˈment/ /ə.rəˌɫa.ðəˈmen/ /ə.rəˌɫa.ðəˈment/ adv
arraigadamente

arrelam /a.reˈɫam/ /ə.rəˈɫam/ n masc
raigambre

arrelar /a.reˈɫa/ /a.reˈɫaɾ/ /ə.rəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrel arrela arrelada arrelades arrelam arrelant arrelar arrelara arrelaran arrelarem arrelaren arrelares arrelareu arrelaria arrelarien arrelaries arrelarà arrelaràs arrelaré arrelaríem arrelaríeu arrelassen arrelasses arrelassin arrelassis arrelat arrelats arrelau arrelava arrelaven arrelaves arrele arrelem arrelen arreles arrelessen arrelesses arrelessin arrelessis arreleu arreli arrelin arrelis arrelo arrelà arrelàrem arrelàreu arrelàs arrelàssem arrelàsseu arrelàssim arrelàssiu arrelàvem arrelàveu arrelés arreléssem arrelésseu arreléssim arreléssiu arrelí bal bal (1) occ sept val v
arraigar
Fer arrels els arbres i plantes.
(figuradament) Fixar-se una idea, ús, costum.

arremetre /a.reˈme.tɾe/ /ə.rəˈmə.tɾə/ /ə.rəˈmɛ.tɾə/ arremesa arremeses arremesos arremet arremeta arremetem arremeten arremetent arremetera arremeteren arremeteres arremetes arremetessen arremetesses arremetessin arremetessis arremeteu arremeti arremetia arremetien arremeties arremetin arremetis arremeto arremetran arremetre arremetrem arremetreu arremetria arremetrien arremetries arremetrà arremetràs arremetré arremetríem arremetríeu arremets arremeté arremetérem arremetéreu arremetés arremetéssem arremetésseu arremetéssim arremetéssiu arremetí arremetíem arremetíeu arremès arremés bal occ sept val v
arremeter

arremolinar /a.re.mo.ɫiˈna/ /a.re.mo.ɫiˈnaɾ/ /ə.rə.mo.ɫiˈna/ /ə.rə.mu.ɫiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arremolina arremolinada arremolinades arremolinam arremolinant arremolinar arremolinara arremolinaran arremolinarem arremolinaren arremolinares arremolinareu arremolinaria arremolinarien arremolinaries arremolinarà arremolinaràs arremolinaré arremolinaríem arremolinaríeu arremolinassen arremolinasses arremolinassin arremolinassis arremolinat arremolinats arremolinau arremolinava arremolinaven arremolinaves arremoline arremolinem arremolinen arremolines arremolinessen arremolinesses arremolinessin arremolinessis arremolineu arremolini arremolinin arremolinis arremolino arremolinà arremolinàrem arremolinàreu arremolinàs arremolinàssem arremolinàsseu arremolinàssim arremolinàssiu arremolinàvem arremolinàveu arremolinés arremolinéssem arremolinésseu arremolinéssim arremolinéssiu arremoliní arremolín bal bal (1) occ sept val v
arremolinar

arrencada /a.reŋˈka.ða/ /ə.rəŋˈka.ðə/ n fem
arrancada
(pilota basca) Inici de l'acció d'un jugador d'acostar-se a la pilota.

arrencada de toc n fem
peel-off

arrencadissa /a.reŋ.kaˈði.sa/ /ə.rəŋ.kəˈði.sə/ n fem
gran arrancadura

arrencar /a.reŋˈka/ /a.reŋˈkaɾ/ /ə.rəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrenc arrenca arrencada arrencades arrencam arrencant arrencar arrencara arrencaran arrencarem arrencaren arrencares arrencareu arrencaria arrencarien arrencaries arrencarà arrencaràs arrencaré arrencaríem arrencaríeu arrencassen arrencasses arrencassin arrencassis arrencat arrencats arrencau arrencava arrencaven arrencaves arrenco arrencà arrencàrem arrencàreu arrencàs arrencàssem arrencàsseu arrencàssim arrencàssiu arrencàvem arrencàveu arrenque arrenquem arrenquen arrenques arrenquessen arrenquesses arrenquessin arrenquessis arrenqueu arrenqui arrenquin arrenquis arrenqués arrenquéssem arrenquésseu arrenquéssim arrenquéssiu arrenquí bal bal (1) occ sept val v
arrancar
Treure d'arrel allò que està plantat o fortament adherit.
Començar bruscament amb esforç.
Partir, començar a moure's.

arrendar /a.renˈda/ /a.renˈdaɾ/ /ə.rənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrend arrenda arrendada arrendades arrendam arrendant arrendar arrendara arrendaran arrendarem arrendaren arrendares arrendareu arrendaria arrendarien arrendaries arrendarà arrendaràs arrendaré arrendaríem arrendaríeu arrendassen arrendasses arrendassin arrendassis arrendat arrendats arrendau arrendava arrendaven arrendaves arrende arrendem arrenden arrendes arrendessen arrendesses arrendessin arrendessis arrendeu arrendi arrendin arrendis arrendo arrendà arrendàrem arrendàreu arrendàs arrendàssem arrendàsseu arrendàssim arrendàssiu arrendàvem arrendàveu arrendés arrendéssem arrendésseu arrendéssim arrendéssiu arrendí bal bal (1) occ sept val v
arrendar

arrenglerar /a.reŋ.ɡɫeˈɾa/ /a.reŋ.ɡɫeˈɾaɾ/ /ə.rəŋ.ɡɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrengler arrenglera arrenglerada arrenglerades arrengleram arrenglerant arrenglerar arrenglerara arrengleraran arrenglerarem arrengleraren arrenglerares arrenglerareu arrengleraria arrenglerarien arrengleraries arrenglerarà arrengleraràs arrengleraré arrengleraríem arrengleraríeu arrenglerassen arrenglerasses arrenglerassin arrenglerassis arrenglerat arrenglerats arrenglerau arrenglerava arrengleraven arrengleraves arrenglere arrenglerem arrengleren arrengleres arrengleressen arrengleresses arrengleressin arrengleressis arrenglereu arrengleri arrenglerin arrengleris arrenglero arrenglerà arrengleràrem arrengleràreu arrengleràs arrengleràssem arrengleràsseu arrengleràssim arrengleràssiu arrengleràvem arrengleràveu arrenglerés arrengleréssem arrenglerésseu arrengleréssim arrengleréssiu arrenglerí bal bal (1) occ sept val v
alinear

arrepapar-se /a.re.paˈpaɾ.se/ /ə.rə.pə.pərˈsə/ /ə.rə.pəˈpar.sə/ /ə.rə.pəˈpaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrepapa arrepapada arrepapades arrepapant arrepapar arrepapara arrepaparan arrepaparem arrepaparen arrepapares arrepapareu arrepaparia arrepaparien arrepaparies arrepaparà arrepaparàs arrepaparé arrepaparíem arrepaparíeu arrepapassen arrepapasses arrepapat arrepapats arrepapava arrepapaven arrepapaves arrepape arrepapem arrepapen arrepapes arrepapessen arrepapesses arrepapessin arrepapessis arrepapeu arrepapi arrepapin arrepapis arrepapo arrepapà arrepapàrem arrepapàreu arrepapàssem arrepapàsseu arrepapàvem arrepapàveu arrepapés arrepapéssem arrepapésseu arrepapéssim arrepapéssiu arrepapí occ sept val val (1) v
repantigarse

arrepetellar-se /a.re.pe.teˈʎaɾ.se/ /ə.rə.pə.tə.ʎərˈsə/ /ə.rə.pə.təˈʎar.sə/ /ə.rə.pə.təˈʎaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrepetell arrepetella arrepetellada arrepetellades arrepetellam arrepetellant arrepetellar arrepetellara arrepetellaran arrepetellarem arrepetellaren arrepetellares arrepetellareu arrepetellaria arrepetellarien arrepetellaries arrepetellarà arrepetellaràs arrepetellaré arrepetellaríem arrepetellaríeu arrepetellassen arrepetellasses arrepetellassin arrepetellassis arrepetellat arrepetellats arrepetellau arrepetellava arrepetellaven arrepetellaves arrepetelle arrepetellem arrepetellen arrepetelles arrepetellessen arrepetellesses arrepetellessin arrepetellessis arrepetelleu arrepetelli arrepetellin arrepetellis arrepetello arrepetellà arrepetellàrem arrepetellàreu arrepetellàs arrepetellàssem arrepetellàsseu arrepetellàssim arrepetellàssiu arrepetellàvem arrepetellàveu arrepetellés arrepetelléssem arrepetellésseu arrepetelléssim arrepetelléssiu arrepetellí bal bal (1) occ sept val v
arrepapar-se

arreplegar /a.re.pɫeˈɣa/ /a.re.pɫeˈɣaɾ/ /ə.rə.pɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrepleg arreplega arreplegada arreplegades arreplegam arreplegant arreplegar arreplegara arreplegaran arreplegarem arreplegaren arreplegares arreplegareu arreplegaria arreplegarien arreplegaries arreplegarà arreplegaràs arreplegaré arreplegaríem arreplegaríeu arreplegassen arreplegasses arreplegassin arreplegassis arreplegat arreplegats arreplegau arreplegava arreplegaven arreplegaves arreplego arreplegue arrepleguem arrepleguen arreplegues arrepleguessen arrepleguesses arrepleguessin arrepleguessis arreplegueu arreplegui arrepleguin arrepleguis arreplegués arrepleguéssem arrepleguésseu arrepleguéssim arrepleguéssiu arrepleguí arreplegà arreplegàrem arreplegàreu arreplegàs arreplegàssem arreplegàsseu arreplegàssim arreplegàssiu arreplegàvem arreplegàveu bal bal (1) occ sept val v
recoger
Recollir i reunir coses disperses.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
arresto

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrest arresta arrestada arrestades arrestam arrestant arrestar arrestara arrestaran arrestarem arrestaren arrestares arrestareu arrestaria arrestarien arrestaries arrestarà arrestaràs arrestaré arrestaríem arrestaríeu arrestassen arrestasses arrestassin arrestassis arrestat arrestats arrestau arrestava arrestaven arrestaves arreste arrestem arresten arrestes arrestessen arrestesses arrestessin arrestessis arresteu arresti arrestin arrestis arresto arrestà arrestàrem arrestàreu arrestàs arrestàssem arrestàsseu arrestàssim arrestàssiu arrestàvem arrestàveu arrestés arrestéssem arrestésseu arrestéssim arrestéssiu arrestí bal bal (1) occ sept val v
arrestar detener

arreu /aˈrew/ /əˈrəw/ /əˈrɛw/ adv
arreo
Successivament, tot seguit.

arreu /aˈrew/ /əˈrəw/ /əˈrɛw/ n masc
arreo
Conjunt d'estris que es fan servir per dominar les bèsties de càrrega i lligar-les ja sigui per estirar d'un carro o per fer-les fer feines agrícoles: arnès, arada, fuet, jou, etc.

arreveixinar /a.re.vej.ʃiˈnaɾ/ /a.re.βe.ʃiˈna/ /a.re.βej.ʃiˈna/ /ə.rə.və.ʃiˈna/ /ə.rə.βə.ʃiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arreveixina arreveixinada arreveixinades arreveixinam arreveixinant arreveixinar arreveixinaran arreveixinarem arreveixinaren arreveixinares arreveixinareu arreveixinaria arreveixinarien arreveixinaries arreveixinarà arreveixinaràs arreveixinaré arreveixinaríem arreveixinaríeu arreveixinassen arreveixinasses arreveixinassin arreveixinassis arreveixinat arreveixinats arreveixinau arreveixinava arreveixinaven arreveixinaves arreveixine arreveixinem arreveixinen arreveixines arreveixinessen arreveixinesses arreveixinessin arreveixinessis arreveixineu arreveixini arreveixinin arreveixinis arreveixino arreveixinà arreveixinàrem arreveixinàreu arreveixinàs arreveixinàssem arreveixinàsseu arreveixinàssim arreveixinàssiu arreveixinàvem arreveixinàveu arreveixinés arreveixinéssem arreveixinésseu arreveixinéssim arreveixinéssiu arreveixiní arreveixín bal bal (1) occ sept v
enderezar

arri /ˈa.ri/ Interjection
arre

arriar /a.riˈa/ /a.riˈaɾ/ /ə.riˈa/ v
arrear
Estimular les bèsties per a que continuïn la marxa.
arriar
(nàutica) Afluixar o deixar córrer els caps per baixar veles o banderes.

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
llegada arribada
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrib arriba arribada arribades arribam arribant arribar arribara arribaran arribarem arribaren arribares arribareu arribaria arribarien arribaries arribarà arribaràs arribaré arribaríem arribaríeu arribassen arribasses arribassin arribassis arribat arribats arribau arribava arribaven arribaves arribe arribem arriben arribes arribessen arribesses arribessin arribessis arribeu arribi arribin arribis arribo arribà arribàrem arribàreu arribàs arribàssem arribàsseu arribàssim arribàssiu arribàvem arribàveu arribés arribéssem arribésseu arribéssim arribéssiu arribí bal bal (1) occ sept val v
llegar arribar
Anar a la destinació, acabar el moviment.
llegar
(davant d'infinitiu) Atènyer o aconseguir un fi desitjat.
arribar
(nàutica) Portar la nau fins al port.

arribar a misses dites v
llegar a las tantas

arribista /a.riˈbis.ta/ /a.riˈbis.te/ /ə.riˈβis.tə/ n neut
arribista

arrimar /a.riˈma/ /a.riˈmaɾ/ /ə.riˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrim arrima arrimada arrimades arrimam arrimant arrimar arrimara arrimaran arrimarem arrimaren arrimares arrimareu arrimaria arrimarien arrimaries arrimarà arrimaràs arrimaré arrimaríem arrimaríeu arrimassen arrimasses arrimassin arrimassis arrimat arrimats arrimau arrimava arrimaven arrimaves arrime arrimem arrimen arrimes arrimessen arrimesses arrimessin arrimessis arrimeu arrimi arrimin arrimis arrimo arrimà arrimàrem arrimàreu arrimàs arrimàssem arrimàsseu arrimàssim arrimàssiu arrimàvem arrimàveu arrimés arriméssem arrimésseu arriméssim arriméssiu arrimí bal bal (1) occ sept val v
arrimar
Acostar una cosa prop d'una altra.

arrinxar /a.riɲˈt͡ʃa/ /a.riɲˈt͡ʃaɾ/ /ə.riɲˈʃa/ arrinxa arrinxada arrinxades arrinxant arrinxar arrinxaran arrinxarem arrinxaren arrinxares arrinxareu arrinxaria arrinxarien arrinxaries arrinxarà arrinxaràs arrinxaré arrinxaríem arrinxaríeu arrinxat arrinxats arrinxava arrinxaven arrinxaves arrinxem arrinxen arrinxes arrinxessen arrinxesses arrinxessin arrinxessis arrinxeu arrinxi arrinxin arrinxis arrinxo arrinxà arrinxàrem arrinxàreu arrinxàvem arrinxàveu arrinxés arrinxéssem arrinxésseu arrinxéssim arrinxéssiu arrinxí sept v
acercarse

arriscadament /a.risˌka.ðaˈmen/ /a.risˌka.ðaˈment/ /ə.risˌka.ðəˈmen/ /ə.risˌka.ðəˈment/ adv
arriscadamente

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrisc arrisca arriscada arriscades arriscam arriscant arriscar arriscara arriscaran arriscarem arriscaren arriscares arriscareu arriscaria arriscarien arriscaries arriscarà arriscaràs arriscaré arriscaríem arriscaríeu arriscassen arriscasses arriscassin arriscassis arriscat arriscats arriscau arriscava arriscaven arriscaves arrisco arriscà arriscàrem arriscàreu arriscàs arriscàssem arriscàsseu arriscàssim arriscàssiu arriscàvem arriscàveu arrisque arrisquem arrisquen arrisques arrisquessen arrisquesses arrisquessin arrisquessis arrisqueu arrisqui arrisquin arrisquis arrisqués arrisquéssem arrisquésseu arrisquéssim arrisquéssiu arrisquí bal bal (1) occ sept val v
arriesgar

arrissar /a.riˈsa/ /a.riˈsaɾ/ /ə.riˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrissa arrissada arrissades arrissam arrissant arrissar arrissara arrissaran arrissarem arrissaren arrissares arrissareu arrissaria arrissarien arrissaries arrissarà arrissaràs arrissaré arrissaríem arrissaríeu arrissassen arrissasses arrissassin arrissassis arrissat arrissats arrissau arrissava arrissaven arrissaves arrisse arrissem arrissen arrisses arrissessen arrissesses arrissessin arrissessis arrisseu arrissi arrissin arrissis arrisso arrissà arrissàrem arrissàreu arrissàs arrissàssem arrissàsseu arrissàssim arrissàssiu arrissàvem arrissàveu arrissés arrisséssem arrissésseu arrisséssim arrisséssiu arrissí arrís bal bal (1) occ sept val v
rizar

arrià /a.riˈa/ /ə.riˈa/ adj masc
arriano

arrodolar /a.ro.ðoˈɫa/ /a.ro.ðoˈɫaɾ/ /ə.ro.ðoˈɫa/ /ə.ru.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrodol arrodola arrodolada arrodolades arrodolam arrodolant arrodolar arrodolara arrodolaran arrodolarem arrodolaren arrodolares arrodolareu arrodolaria arrodolarien arrodolaries arrodolarà arrodolaràs arrodolaré arrodolaríem arrodolaríeu arrodolassen arrodolasses arrodolassin arrodolassis arrodolat arrodolats arrodolau arrodolava arrodolaven arrodolaves arrodole arrodolem arrodolen arrodoles arrodolessen arrodolesses arrodolessin arrodolessis arrodoleu arrodoli arrodolin arrodolis arrodolo arrodolà arrodolàrem arrodolàreu arrodolàs arrodolàssem arrodolàsseu arrodolàssim arrodolàssiu arrodolàvem arrodolàveu arrodolés arrodoléssem arrodolésseu arrodoléssim arrodoléssiu arrodolí bal bal (1) occ sept val v
revolcar

arrodonidament /a.ro.ðoˌni.ðaˈmen/ /a.ro.ðoˌni.ðaˈment/ /ə.ro.ðoˌni.ðəˈment/ /ə.ru.ðuˌni.ðəˈmen/ adv
redondeado

arrodonir /a.ro.ðoˈni/ /a.ro.ðoˈniɾ/ /ə.ro.ðoˈni/ /ə.ru.ðuˈni/ arrodoneix arrodoneixen arrodoneixes arrodoneixi arrodoneixin arrodoneixis arrodoneixo arrodonesc arrodonesqui arrodonesquin arrodonesquis arrodonia arrodonida arrodonides arrodonien arrodonies arrodoniguem arrodonigueu arrodonim arrodonint arrodonir arrodonira arrodoniran arrodonirem arrodoniren arrodonires arrodonireu arrodoniria arrodonirien arrodoniries arrodonirà arrodoniràs arrodoniré arrodoniríem arrodoniríeu arrodonisc arrodonisca arrodonisquen arrodonisques arrodonissen arrodonisses arrodonissin arrodonissis arrodonit arrodonits arrodoniu arrodonix arrodonixen arrodonixes arrodonixo arrodoní arrodoníem arrodoníeu arrodonírem arrodoníreu arrodonís arrodoníssem arrodonísseu arrodoníssim arrodoníssiu bal n-occ occ sept val v
redondear
Fer rodona una cosa.
Completar a una forma més acabada.
(matemàtiques) Aproximar un nombre a un altre proper més simple.

arroentar /a.ro.enˈta/ /a.ro.enˈtaɾ/ /ə.ro.ənˈta/ /ə.ru.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arroent arroenta arroentada arroentades arroentam arroentant arroentar arroentara arroentaran arroentarem arroentaren arroentares arroentareu arroentaria arroentarien arroentaries arroentarà arroentaràs arroentaré arroentaríem arroentaríeu arroentassen arroentasses arroentassin arroentassis arroentat arroentats arroentau arroentava arroentaven arroentaves arroente arroentem arroenten arroentes arroentessen arroentesses arroentessin arroentessis arroenteu arroenti arroentin arroentis arroento arroentà arroentàrem arroentàreu arroentàs arroentàssem arroentàsseu arroentàssim arroentàssiu arroentàvem arroentàveu arroentés arroentéssem arroentésseu arroentéssim arroentéssiu arroentí bal bal (1) occ sept val v
enrojecer

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
arrogante

arrogantment /a.roˌɣamˈmen/ /a.roˌɣamˈment/ /ə.roˌɣamˈment/ /ə.ruˌɣamˈmen/ adv
arrogante

arrogar-se /a.roˈɣaɾ.se/ /ə.roˈɣaɾ.sə/ /ə.ru.ɣərˈsə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrog arroga arrogada arrogades arrogam arrogant arrogar arrogara arrogaran arrogarem arrogaren arrogares arrogareu arrogaria arrogarien arrogaries arrogarà arrogaràs arrogaré arrogaríem arrogaríeu arrogassen arrogasses arrogassin arrogassis arrogat arrogats arrogau arrogava arrogaven arrogaves arrogo arrogue arroguem arroguen arrogues arroguessen arroguesses arroguessin arroguessis arrogueu arrogui arroguin arroguis arrogués arroguéssem arroguésseu arroguéssim arroguéssiu arroguí arrogà arrogàrem arrogàreu arrogàs arrogàssem arrogàsseu arrogàssim arrogàssiu arrogàvem arrogàveu bal bal (1) occ sept val v
arrogarse

arrogància /a.roˈɣan.si.a/ /ə.roˈɣan.si.ə/ /ə.ruˈɣan.si.ə/ n fem
arrogancia

arromangar /a.ro.maŋˈɡa/ /a.ro.maŋˈɡaɾ/ /ə.ro.məŋˈɡa/ /ə.ru.məŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arromang arromanga arromangada arromangades arromangam arromangant arromangar arromangara arromangaran arromangarem arromangaren arromangares arromangareu arromangaria arromangarien arromangaries arromangarà arromangaràs arromangaré arromangaríem arromangaríeu arromangassen arromangasses arromangassin arromangassis arromangat arromangats arromangau arromangava arromangaven arromangaves arromango arromangue arromanguem arromanguen arromangues arromanguessen arromanguesses arromanguessin arromanguessis arromangueu arromangui arromanguin arromanguis arromangués arromanguéssem arromanguésseu arromanguéssim arromanguéssiu arromanguí arromangà arromangàrem arromangàreu arromangàs arromangàssem arromangàsseu arromangàssim arromangàssiu arromangàvem arromangàveu bal bal (1) occ val v
remangar
Replegar o tirar amunt les mànigues.

arromançar /a.ro.manˈsa/ /a.ro.manˈsaɾ/ /ə.ro.mənˈsa/ /ə.ru.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arromance arromancem arromancen arromances arromancessen arromancesses arromancessin arromancessis arromanceu arromanci arromancin arromancis arromancés arromancéssem arromancésseu arromancéssim arromancéssiu arromancí arromanç arromança arromançada arromançades arromançam arromançant arromançar arromançara arromançaran arromançarem arromançaren arromançares arromançareu arromançaria arromançarien arromançaries arromançarà arromançaràs arromançaré arromançaríem arromançaríeu arromançassen arromançasses arromançassin arromançassis arromançat arromançats arromançau arromançava arromançaven arromançaves arromanço arromançà arromançàrem arromançàreu arromançàs arromançàssem arromançàsseu arromançàssim arromançàssiu arromançàvem arromançàveu bal bal (1) occ sept val v
romancear

arronsar /a.ronˈsa/ /a.ronˈsaɾ/ /ə.ronˈsa/ /ə.runˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrons arronsa arronsada arronsades arronsam arronsant arronsar arronsara arronsaran arronsarem arronsaren arronsares arronsareu arronsaria arronsarien arronsaries arronsarà arronsaràs arronsaré arronsaríem arronsaríeu arronsassen arronsasses arronsassin arronsassis arronsat arronsats arronsau arronsava arronsaven arronsaves arronse arronsem arronsen arronses arronsessen arronsesses arronsessin arronsessis arronseu arronsi arronsin arronsis arronso arronsà arronsàrem arronsàreu arronsàs arronsàssem arronsàsseu arronsàssim arronsàssiu arronsàvem arronsàveu arronsés arronséssem arronsésseu arronséssim arronséssiu arronsí bal bal (1) occ sept val v
encoger
Reduir l'allargada, contraure especialment parts del cos.

arronsar les espatlles v
encoger los hombros

arrop /aˈrɔp/ /əˈrɔp/ n masc
arrope

arropar /a.roˈpa/ /a.roˈpaɾ/ /ə.roˈpa/ /ə.ruˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrop arropa arropada arropades arropam arropant arropar arropara arroparan arroparem arroparen arropares arropareu arroparia arroparien arroparies arroparà arroparàs arroparé arroparíem arroparíeu arropassen arropasses arropassin arropassis arropat arropats arropau arropava arropaven arropaves arrope arropem arropen arropes arropessen arropesses arropessin arropessis arropeu arropi arropin arropis arropo arropà arropàrem arropàreu arropàs arropàssem arropàsseu arropàssim arropàssiu arropàvem arropàveu arropés arropéssem arropésseu arropéssim arropéssiu arropí bal bal (1) occ sept val v
arropar

arrosar /a.roˈza/ /a.roˈzaɾ/ /ə.roˈza/ /ə.ruˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrosa arrosada arrosades arrosam arrosant arrosar arrosara arrosaran arrosarem arrosaren arrosares arrosareu arrosaria arrosarien arrosaries arrosarà arrosaràs arrosaré arrosaríem arrosaríeu arrosassen arrosasses arrosassin arrosassis arrosat arrosats arrosau arrosava arrosaven arrosaves arrose arrosem arrosen arroses arrosessen arrosesses arrosessin arrosessis arroseu arrosi arrosin arrosis arroso arrosà arrosàrem arrosàreu arrosàs arrosàssem arrosàsseu arrosàssim arrosàssiu arrosàvem arrosàveu arrosés arroséssem arrosésseu arroséssim arroséssiu arrosí arròs bal bal (1) occ sept val v
rociar

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
arrozal

arrossar-se /a.roˈsaɾ.se/ /ə.roˈsaɾ.sə/ /ə.ru.sərˈsə/ /ə.ruˈsar.sə/ arrossa arrossada arrossades arrossant arrossar arrossaran arrossarem arrossaren arrossares arrossareu arrossaria arrossarien arrossaries arrossarà arrossaràs arrossaré arrossaríem arrossaríeu arrossat arrossats arrossava arrossaven arrossaves arrosse arrossem arrossen arrosses arrossessen arrossesses arrossessin arrossessis arrosseu arrossi arrossin arrossis arrosso arrossà arrossàrem arrossàreu arrossàvem arrossàveu arrossés arrosséssem arrossésseu arrosséssim arrosséssiu arrossí occ sept v
arrimarse

arrossegall /a.ro.seˈɣaʎ/ /ə.ro.səˈɣaʎ/ /ə.ru.səˈɣaj/ /ə.ru.səˈɣaʎ/ n masc
rastra

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ arrossega arrossegada arrossegades arrossegant arrossegar arrossegaran arrossegarem arrossegaren arrossegares arrossegareu arrossegaria arrossegarien arrossegaries arrossegarà arrossegaràs arrossegaré arrossegaríem arrossegaríeu arrossegat arrossegats arrossegava arrossegaven arrossegaves arrossego arrossegue arrosseguem arrosseguen arrossegues arrosseguessen arrosseguesses arrosseguessin arrosseguessis arrossegueu arrossegui arrosseguin arrosseguis arrossegués arrosseguéssem arrosseguésseu arrosseguéssim arrosseguéssiu arrosseguí arrossegà arrossegàrem arrossegàreu arrossegàvem arrossegàveu occ sept v
arrastrar
Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.
Portar un llast, una resistència, una dificultat.

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
arrocera

arrossinar /a.ro.siˈna/ /a.ro.siˈnaɾ/ /ə.ro.siˈna/ /ə.ru.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrossina arrossinada arrossinades arrossinant arrossinar arrossinara arrossinaran arrossinarem arrossinaren arrossinares arrossinareu arrossinaria arrossinarien arrossinaries arrossinarà arrossinaràs arrossinaré arrossinaríem arrossinaríeu arrossinassen arrossinasses arrossinat arrossinats arrossinava arrossinaven arrossinaves arrossine arrossinem arrossinen arrossines arrossinessen arrossinesses arrossinessin arrossinessis arrossineu arrossini arrossinin arrossinis arrossino arrossinà arrossinàrem arrossinàreu arrossinàssem arrossinàsseu arrossinàvem arrossinàveu arrossinés arrossinéssem arrossinésseu arrossinéssim arrossinéssiu arrossiní occ sept val val (1) v
arrocinar

arrova /aˈrɔ.va/ /aˈrɔ.βa/ /aˈrɔ.βɔ/ /əˈrɔ.və/ /əˈrɔ.βə/ n fem
arroba
Unitat de pes equivalent a 10,400 kg, la quarta part d'un quintar.
(informàtica) Símbol que s'empra per a citar una adreça de correu electrònic.

arruar-se /a.ruˈaɾ.se/ /ə.ru.ərˈsə/ /ə.ruˈar.sə/ /ə.ruˈaɾ.sə/ arrua arruada arruades arruant arruar arruaran arruarem arruaren arruares arruareu arruaria arruarien arruaries arruarà arruaràs arruaré arruaríem arruaríeu arruat arruats arruava arruaven arruaves arruem arruen arrues arruessen arruesses arruessin arruessis arrueu arruo arruà arruàrem arruàreu arruàvem arruàveu arrués arruéssem arruésseu arruéssim arruéssiu arruí arruï arruïn arruïs sept v
agolparse

arrufar /a.ruˈfa/ /a.ruˈfaɾ/ /ə.ruˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arruf arrufa arrufada arrufades arrufam arrufant arrufar arrufara arrufaran arrufarem arrufaren arrufares arrufareu arrufaria arrufarien arrufaries arrufarà arrufaràs arrufaré arrufaríem arrufaríeu arrufassen arrufasses arrufassin arrufassis arrufat arrufats arrufau arrufava arrufaven arrufaves arrufe arrufem arrufen arrufes arrufessen arrufesses arrufessin arrufessis arrufeu arrufi arrufin arrufis arrufo arrufà arrufàrem arrufàreu arrufàs arrufàssem arrufàsseu arrufàssim arrufàssiu arrufàvem arrufàveu arrufés arruféssem arrufésseu arruféssim arruféssiu arrufí bal bal (1) occ sept val v
fruncir
Fer el gest de contraure la cara, mostrant arrugues, en senyal de desgrat o fàstic.

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
arruga
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.
Plec deforme o irregular que es fa a la roba o altra cosa flexible.

arrugar /a.ruˈɣa/ /a.ruˈɣaɾ/ /ə.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrug arruga arrugada arrugades arrugam arrugant arrugar arrugara arrugaran arrugarem arrugaren arrugares arrugareu arrugaria arrugarien arrugaries arrugarà arrugaràs arrugaré arrugaríem arrugaríeu arrugassen arrugasses arrugassin arrugassis arrugat arrugats arrugau arrugava arrugaven arrugaves arrugo arrugue arruguem arruguen arrugues arruguessen arruguesses arruguessin arruguessis arrugueu arrugui arruguin arruguis arrugués arruguéssem arruguésseu arruguéssim arruguéssiu arruguí arrugà arrugàrem arrugàreu arrugàs arrugàssem arrugàsseu arrugàssim arrugàssiu arrugàvem arrugàveu bal bal (1) occ sept val v
arrugar

arrumbar /a.rumˈba/ /a.rumˈbaɾ/ /ə.rumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrumba arrumbada arrumbades arrumbant arrumbar arrumbara arrumbaran arrumbarem arrumbaren arrumbares arrumbareu arrumbaria arrumbarien arrumbaries arrumbarà arrumbaràs arrumbaré arrumbaríem arrumbaríeu arrumbassen arrumbasses arrumbat arrumbats arrumbava arrumbaven arrumbaves arrumbe arrumbem arrumben arrumbes arrumbessen arrumbesses arrumbessin arrumbessis arrumbeu arrumbi arrumbin arrumbis arrumbo arrumbà arrumbàrem arrumbàreu arrumbàssem arrumbàsseu arrumbàvem arrumbàveu arrumbés arrumbéssem arrumbésseu arrumbéssim arrumbéssiu arrumbí occ val val (1) v
arrumbar

arrupir /a.ruˈpi/ /a.ruˈpiɾ/ /ə.ruˈpi/ arrup arrupa arrupeix arrupeixen arrupeixes arrupeixi arrupeixin arrupeixis arrupeixo arrupen arrupes arrupesc arrupesqui arrupesquin arrupesquis arrupi arrupia arrupida arrupides arrupien arrupies arrupiguem arrupigueu arrupim arrupin arrupint arrupir arrupira arrupiran arrupirem arrupiren arrupires arrupireu arrupiria arrupirien arrupiries arrupirà arrupiràs arrupiré arrupiríem arrupiríeu arrupis arrupisc arrupisca arrupisquen arrupisques arrupissen arrupisses arrupissin arrupissis arrupit arrupits arrupiu arrupix arrupixen arrupixes arrupixo arrupo arrups arrupí arrupíem arrupíeu arrupírem arrupíreu arrupís arrupíssem arrupísseu arrupíssim arrupíssiu bal centr n-occ occ sept val v
encogerse

arrusquerar /a.rus.keˈɾa/ /a.rus.keˈɾaɾ/ /ə.rus.kəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrusquera arrusquerada arrusquerades arrusquerant arrusquerar arrusquerara arrusqueraran arrusquerarem arrusqueraren arrusquerares arrusquerareu arrusqueraria arrusquerarien arrusqueraries arrusquerarà arrusqueraràs arrusqueraré arrusqueraríem arrusqueraríeu arrusquerassen arrusquerasses arrusquerat arrusquerats arrusquerava arrusqueraven arrusqueraves arrusquere arrusquerem arrusqueren arrusqueres arrusqueressen arrusqueresses arrusqueressin arrusqueressis arrusquereu arrusqueri arrusquerin arrusqueris arrusquero arrusquerà arrusqueràrem arrusqueràreu arrusqueràssem arrusqueràsseu arrusqueràvem arrusqueràveu arrusquerés arrusqueréssem arrusquerésseu arrusqueréssim arrusqueréssiu arrusquerí occ sept val val (1) v
alinear

arruïnar /a.ru.iˈna/ /a.ru.iˈnaɾ/ /ə.ru.iˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arruín arruïna arruïnada arruïnades arruïnam arruïnant arruïnar arruïnara arruïnaran arruïnarem arruïnaren arruïnares arruïnareu arruïnaria arruïnarien arruïnaries arruïnarà arruïnaràs arruïnaré arruïnaríem arruïnaríeu arruïnassen arruïnasses arruïnassin arruïnassis arruïnat arruïnats arruïnau arruïnava arruïnaven arruïnaves arruïne arruïnem arruïnen arruïnes arruïnessen arruïnesses arruïnessin arruïnessis arruïneu arruïni arruïnin arruïnis arruïno arruïnà arruïnàrem arruïnàreu arruïnàs arruïnàssem arruïnàsseu arruïnàssim arruïnàssiu arruïnàvem arruïnàveu arruïnés arruïnéssem arruïnésseu arruïnéssim arruïnéssiu arruïní bal bal (1) occ sept val v
arruinar
Esfondrar una construcció deixant-la en ruïna.
(figuradament) Espatllar o fer perdre tota la fortuna o riquesa.

arròs /aˈrɔs/ n masc
arroz

arsàcida /aɾˈsa.si.ða/ /ərˈsa.si.ðə/ n neut
arsácida

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
arsénico

art n
arte
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
Recreació d'una realitat amb obres creades
tècnica molt acurada i dominada per pocs, mestratge.

art conceptual n masc
arte conceptual

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
artefacto

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
nudillo

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ adj
arterial

arteriola /ar.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫɔ/ /ər.tə.ɾiˈɔ.ɫə/ n fem
arteriola

arteriosclerosi /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.zi/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.zi/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
arteriosclerosis

arterioscleròtic /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.tik/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.tik/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.tik/ adj masc
arteriosclerótico

arteritis /aɾ.teˈɾi.tis/ /ər.təˈɾi.tis/ n fem
arteritis

arterosament /ar.teˌɾo.zaˈmen/ /aɾ.teˌɾo.zaˈmen/ /aɾ.teˌɾo.zaˈment/ /ər.təˌɾo.zəˈmen/ /əɾ.təˌɾo.zəˈment/ adv
arteramente

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
artesanía

artesà /aɾ.teˈza/ adj masc
artesano
Relatiu a l'artesania.

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
artesano
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
artículo
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
articulación
Acció o efecte d'articular.
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.
Fonament estructural que explica per quin motiu una llengua no té límits d'allò que es pot explicar amb ella.
Treball muscular realitzat per emetre sons intel·ligibles.

articuladament /ar.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈment/ /ər.ti.kuˌɫa.ðəˈmen/ /əɾ.ti.kuˌɫa.ðəˈment/ adv
articuladamente

articular /ar.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /ər.ti.kuˈɫa/ /ər.ti.kuˈɫar/ adj
articular
Que està relacionat amb les articulacions, tant les anatòmiques com les mecàniques.

articular /ar.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /ər.ti.kuˈɫa/ /ər.ti.kuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. articul articula articulada articulades articulam articulant articular articulara articularan articularem articularen articulares articulareu articularia articularien articularies articularà articularàs articularé articularíem articularíeu articulassen articulasses articulassin articulassis articulat articulats articulau articulava articulaven articulaves articule articulem articulen articules articulessen articulesses articulessin articulessis articuleu articuli articulin articulis articulo articulà articulàrem articulàreu articulàs articulàssem articulàsseu articulàssim articulàssiu articulàvem articulàveu articulés articuléssem articulésseu articuléssim articuléssiu articulí bal bal (1) occ sept val v
articular
Crear algun lligam entre dos elements d'un conjunt, en especial quan no és un lligam rígid.
(pronominal) Crear-se algun lligam entre dos elements d'un conjunt. En especial quan no es un lligam rígid.
Els animals i en especial les persones, fer sons amb la boca, les cordes vocals i altres parts relacionades.

articulejar /ar.ti.ku.ɫeˈʒa/ /aɾ.ti.ku.ɫeˈd͡ʒa/ /aɾ.ti.ku.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /ər.ti.ku.ɫəˈʒa/ /əɾ.ti.ku.ɫəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. articulege articulegem articulegen articuleges articulegessen articulegesses articulegessin articulegessis articulegeu articulegi articulegin articulegis articulegés articulegéssem articulegésseu articulegéssim articulegéssiu articulegí articuleja articulejada articulejades articulejant articulejar articulejara articulejaran articulejarem articulejaren articulejares articulejareu articulejaria articulejarien articulejaries articulejarà articulejaràs articulejaré articulejaríem articulejaríeu articulejassen articulejasses articulejat articulejats articulejava articulejaven articulejaves articulejo articulejà articulejàrem articulejàreu articulejàssem articulejàsseu articulejàvem articulejàveu occ sept val val (1) v
charlar

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
artificial

artificialment /ar.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ /ər.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ adv
artificialmente

artificiosament /ar.ti.fi.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌo.zaˈment/ /ər.ti.fi.siˌo.zəˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌo.zəˈment/ adv
artificiosamente

artiga /aɾˈti.ɣa/ /ərˈti.ɣə/ n fem
artiga swidden

artigar /ar.tiˈɣa/ /aɾ.tiˈɣa/ /aɾ.tiˈɣaɾ/ /ər.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. artiga artigada artigades artigant artigar artigara artigaran artigarem artigaren artigares artigareu artigaria artigarien artigaries artigarà artigaràs artigaré artigaríem artigaríeu artigassen artigasses artigat artigats artigava artigaven artigaves artigo artigue artiguem artiguen artigues artiguessen artiguesses artiguessin artiguessis artigueu artigui artiguin artiguis artigués artiguéssem artiguésseu artiguéssim artiguéssiu artiguí artigà artigàrem artigàreu artigàssem artigàsseu artigàvem artigàveu occ sept val val (1) v
artigar

artillar /ar.tiˈʎa/ /aɾ.tiˈʎa/ /aɾ.tiˈʎaɾ/ /ər.tiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. artill artilla artillada artillades artillam artillant artillar artillara artillaran artillarem artillaren artillares artillareu artillaria artillarien artillaries artillarà artillaràs artillaré artillaríem artillaríeu artillassen artillasses artillassin artillassis artillat artillats artillau artillava artillaven artillaves artille artillem artillen artilles artillessen artillesses artillessin artillessis artilleu artilli artillin artillis artillo artillà artillàrem artillàreu artillàs artillàssem artillàsseu artillàssim artillàssiu artillàvem artillàveu artillés artilléssem artillésseu artilléssim artilléssiu artillí bal bal (1) occ sept val v
artillar

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
artillería

artimó /aɾ.tiˈmo/ /ər.tiˈmo/ n masc
artimón

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
artista

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
artritis

artroconidi /aɾ.tɾo.koˈni.ði/ /ər.tɾu.kuˈni.ði/ /əɾ.tɾo.koˈni.ði/ n masc
artroconidio

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
artrosis

artròspora /aɾˈtɾɔs.po.ɾa/ /ərˈtɾɔs.pu.ɾə/ /əɾˈtɾɔs.po.ɾə/ n fem
artróspora

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
arteria
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artèria pulmonar n fem
arteria pulmonar

artèria radial n fem
arteria radial

artèria subclàvia n fem
arteria subclavia

artífex /aɾˈti.feks/ /ərˈti.fəks/ n neut
hacedor

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
artístico

artísticament /arˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈment/ /ərˌtis.ti.kəˈmen/ /əɾˌtis.ti.kəˈment/ adv
artísticamente

arxicistre /ˌar.ʃiˈsis.tɾə/ /ˌaɾ.t͡ʃiˈsis.tɾe/ n masc
archicistro

arxiconegut /aɾ.t͡ʃi.ko.neˈɣut/ /ər.ʃi.ku.nəˈɣut/ /əɾ.ʃi.ko.nəˈɣut/ adj masc
archiconocido

arxidiòcesi /ˌar.ʃi.ðiˈɔ.sə.zi/ /ˌaɾ.t͡ʃi.ðiˈɔ.se.zi/ n fem
archidiócesis

arxiduc /ˌar.ʃiˈðuk/ /ˌaɾ.t͡ʃiˈðuk/ n masc
archiduque

arxillaüt /ˌar.ʃi.ʎəˈut/ /ˌaɾ.t͡ʃi.ʎaˈut/ n masc
archilaúd

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
archipiélago

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
archivo
Lloc de conservació i consulta de documentació.
Fitxer informàtic.

arxivar /ar.t͡ʃiˈβa/ /aɾ.t͡ʃiˈvaɾ/ /aɾ.t͡ʃiˈβa/ /əɾ.ʃiˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arxiu arxiv arxiva arxivada arxivades arxivam arxivant arxivar arxivara arxivaran arxivarem arxivaren arxivares arxivareu arxivaria arxivarien arxivaries arxivarà arxivaràs arxivaré arxivaríem arxivaríeu arxivassen arxivasses arxivassin arxivassis arxivat arxivats arxivau arxivava arxivaven arxivaves arxive arxivem arxiven arxives arxivessen arxivesses arxivessin arxivessis arxiveu arxivi arxivin arxivis arxivo arxivà arxivàrem arxivàreu arxivàs arxivàssem arxivàsseu arxivàssim arxivàssiu arxivàvem arxivàveu arxivés arxivéssem arxivésseu arxivéssim arxivéssiu arxiví bal bal (1) occ sept val v
archivar

arç /ˈars/ n masc
espino

arçó /aɾˈso/ /ərˈso/ n masc
arzón

arèola /aˈɾɛ.o.la/ /əˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
areola
Petita àrea al voltant d'alguna cosa.

arítmia /aˈrid.mi.a/ /əˈrid.mi.ə/ n fem
arritmia

arítmic /aˈrid.mik/ /əˈrid.mik/ adj masc
arrítmico

as /ˈas/ n masc
as
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
asbesto

asc /ˈask/ n masc
asco
(botànica) Estructura dels ascomicets en forma de sac microscòpic en l’interior del qual es formen per meiosi les ascòspores.
askos
(ceràmica) Vas grec de terrissa baix amb broc i nansa.

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ ascendeix ascendeixen ascendeixes ascendeixi ascendeixin ascendeixis ascendeixo ascendesc ascendesqui ascendesquin ascendesquis ascendia ascendida ascendides ascendien ascendies ascendiguem ascendigueu ascendim ascendint ascendir ascendira ascendiran ascendirem ascendiren ascendires ascendireu ascendiria ascendirien ascendiries ascendirà ascendiràs ascendiré ascendiríem ascendiríeu ascendisc ascendisca ascendisquen ascendisques ascendissen ascendisses ascendissin ascendissis ascendit ascendits ascendiu ascendix ascendixen ascendixes ascendixo ascendí ascendíem ascendíeu ascendírem ascendíreu ascendís ascendíssem ascendísseu ascendíssim ascendíssiu bal n-occ occ sept val v
ascender
Anar cap amunt.
Obtenir un lloc de treball de més responsabilitat o més ben pagat.

ascendència /a.senˈdɛn.si.a/ /əs.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
ascendencia

ascens /aˈsens/ /əsˈsɛns/ /əˈsɛns/ n masc
ascenso

ascensió /a.sen.siˈo/ /ə.sən.siˈo/ /əs.sən.siˈo/ n fem
ascensión
Acció d'ascendir.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
ascensor elevador

ascla /ˈas.kɫa/ /ˈas.kɫə/ n fem
lasca
Fragment de pedra trencada.
astilla
Tros de fusta trencat de forma irregular.

ascoconidi /as.ko.koˈni.ði/ /əs.ko.koˈni.ði/ /əs.ku.kuˈni.ði/ n masc
ascoconidio

ascogen /asˈkɔ.d͡ʒen/ /asˈkɔ.ʒen/ /əsˈkɔ.ʒən/ adj masc
ascógeno

ascogoni /as.koˈɣɔ.ni/ /əs.koˈɣɔ.ni/ /əs.kuˈɣɔ.ni/ n masc
ascogonio

ascoma /asˈko.ma/ /əsˈko.mə/ n masc
ascoma

ascomicet /as.ko.miˈset/ /əs.ko.miˈsɛt/ /əs.ku.miˈsɛt/ n masc
ascomiceto

ascona /asˈko.na/ /əsˈko.nə/ n fem
azcón

ascostroma /as.kosˈtɾo.ma/ /əs.kosˈtɾo.mə/ /əs.kusˈtɾo.mə/ n masc
ascostroma

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
ascético

ascòfor /asˈkɔ.foɾ/ /əsˈkɔ.foɾ/ /əsˈkɔ.fur/ n masc
ascóforo

ascòspora /asˈkɔs.po.ɾa/ /əsˈkɔs.po.ɾə/ /əsˈkɔs.pu.ɾə/ n fem
ascóspora

ascòstoma /asˈkɔs.to.ma/ /əsˈkɔs.to.mə/ /əsˈkɔs.tu.mə/ n masc
ascóstoma

ase /ˈa.zə/ n masc
burro asno
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).
burro
Persona poc intel·ligent, estúpid.

ase mossegaire n masc
babosa

asenc /aˈzeŋ/ /aˈzeŋk/ /əˈzəŋk/ /əˈzɛŋ/ /əˈzɛŋk/ adj masc
asnal

asenet /a.zeˈnet/ /ə.zəˈnət/ /ə.zəˈnɛt/ n masc
pollino

aseptat /a.sepˈtat/ /ə.səpˈtat/ adj masc
aseptado

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
asfalto

asfaltar /as.faɫˈta/ /as.faɫˈtaɾ/ /əs.fəɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg asfalt asfalta asfaltada asfaltades asfaltam asfaltant asfaltar asfaltara asfaltaran asfaltarem asfaltaren asfaltares asfaltareu asfaltaria asfaltarien asfaltaries asfaltarà asfaltaràs asfaltaré asfaltaríem asfaltaríeu asfaltassen asfaltasses asfaltassin asfaltassis asfaltat asfaltats asfaltau asfaltava asfaltaven asfaltaves asfalte asfaltem asfalten asfaltes asfaltessen asfaltesses asfaltessin asfaltessis asfalteu asfalti asfaltin asfaltis asfalto asfaltà asfaltàrem asfaltàreu asfaltàs asfaltàssem asfaltàsseu asfaltàssim asfaltàssiu asfaltàvem asfaltàveu asfaltés asfaltéssem asfaltésseu asfaltéssim asfaltéssiu asfaltí bal bal (1) occ sept val v
asfaltar

asfixiar /as.fik.siˈa/ /as.fik.siˈaɾ/ /əs.fik.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg asfixia asfixiada asfixiades asfixiam asfixiant asfixiar asfixiara asfixiaran asfixiarem asfixiaren asfixiares asfixiareu asfixiaria asfixiarien asfixiaries asfixiarà asfixiaràs asfixiaré asfixiaríem asfixiaríeu asfixiassen asfixiasses asfixiassin asfixiassis asfixiat asfixiats asfixiau asfixiava asfixiaven asfixiaves asfixie asfixiem asfixien asfixies asfixiessen asfixiesses asfixiessin asfixiessis asfixieu asfixii asfixio asfixià asfixiàrem asfixiàreu asfixiàs asfixiàssem asfixiàsseu asfixiàssim asfixiàssiu asfixiàvem asfixiàveu asfixiés asfixiéssem asfixiésseu asfixiéssim asfixiéssiu asfixií asfixiï asfixiïn asfixiïs bal bal (1) occ sept val v
asfixiar

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ n fem
asfixia

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
asilo
Lloc protegit per als perseguits.
Establiment on s'acull persones necessitades.

asilar /a.ziˈɫa/ /a.ziˈɫaɾ/ /ə.ziˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. asil asila asilada asilades asilam asilant asilar asilara asilaran asilarem asilaren asilares asilareu asilaria asilarien asilaries asilarà asilaràs asilaré asilaríem asilaríeu asilassen asilasses asilassin asilassis asilat asilats asilau asilava asilaven asilaves asile asilem asilen asiles asilessen asilesses asilessin asilessis asileu asili asilin asilis asilo asilà asilàrem asilàreu asilàs asilàssem asilàsseu asilàssim asilàssiu asilàvem asilàveu asilés asiléssem asilésseu asiléssim asiléssiu asilí bal bal (1) occ sept val v
asilar

asimetria /a.si.meˈtɾi.a/ /ə.si.məˈtɾi.ə/ n fem
asimetría

asimètricament /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈment/ adv
asimétrico

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
asiático
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ n masc
asiático
Natural de l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
asma

aspecte /asˈpɛk.te/ /əsˈpek.tə/ /əsˈpɛk.tə/ n masc
aspecto

aspectuar /as.pek.tuˈa/ /as.pek.tuˈaɾ/ /əs.pək.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aspectua aspectuada aspectuades aspectuam aspectuant aspectuar aspectuara aspectuaran aspectuarem aspectuaren aspectuares aspectuareu aspectuaria aspectuarien aspectuaries aspectuarà aspectuaràs aspectuaré aspectuaríem aspectuaríeu aspectuassen aspectuasses aspectuassin aspectuassis aspectuat aspectuats aspectuau aspectuava aspectuaven aspectuaves aspectue aspectuem aspectuen aspectues aspectuessen aspectuesses aspectuessin aspectuessis aspectueu aspectuo aspectuu aspectuà aspectuàrem aspectuàreu aspectuàs aspectuàssem aspectuàsseu aspectuàssim aspectuàssiu aspectuàvem aspectuàveu aspectués aspectuéssem aspectuésseu aspectuéssim aspectuéssiu aspectuí aspectuï aspectuïn aspectuïs bal bal (1) occ sept val v
aspectuar

aspergil·losi /as.peɾ.d͡ʒiɫˈɫɔ.zi/ /as.peɾ.d͡ʒiˈɫɔ.zi/ /əs.pər.ʒiɫˈɫɔ.zi/ /əs.pər.ʒiˈɫɔ.zi/ /əs.pəɾ.ʒiɫˈɫɔ.zi/ n fem
aspergilosis

aspergir /as.perˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒiɾ/ /əs.pərˈʒi/ aspergeix aspergeixen aspergeixes aspergeixi aspergeixin aspergeixis aspergeixo aspergesc aspergesqui aspergesquin aspergesquis aspergia aspergida aspergides aspergien aspergies aspergiguem aspergigueu aspergim aspergint aspergir aspergira aspergiran aspergirem aspergiren aspergires aspergireu aspergiria aspergirien aspergiries aspergirà aspergiràs aspergiré aspergiríem aspergiríeu aspergisc aspergisca aspergisquen aspergisques aspergissen aspergisses aspergissin aspergissis aspergit aspergits aspergiu aspergix aspergixen aspergixes aspergixo aspergí aspergíem aspergíeu aspergírem aspergíreu aspergís aspergíssem aspergísseu aspergíssim aspergíssiu bal n-occ occ sept val v
asperjar

aspersor /as.perˈso/ /as.peɾˈsoɾ/ /əs.pərˈso/ n masc
aspersor

aspiar /as.piˈa/ /as.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aspia aspiada aspiades aspiam aspiant aspiar aspiara aspiaran aspiarem aspiaren aspiares aspiareu aspiaria aspiarien aspiaries aspiarà aspiaràs aspiaré aspiaríem aspiaríeu aspiassen aspiasses aspiassin aspiassis aspiat aspiats aspiau aspiava aspiaven aspiaves aspie aspiem aspien aspies aspiessen aspiesses aspiessin aspiessis aspieu aspii aspio aspià aspiàrem aspiàreu aspiàs aspiàssem aspiàsseu aspiàssim aspiàssiu aspiàvem aspiàveu aspiés aspiéssem aspiésseu aspiéssim aspiéssiu aspií aspiï aspiïn aspiïs bal bal (1) occ sept val v
aspar reel

aspiració n fem
aspiración

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
aspiradora aspirador

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aspir aspira aspirada aspirades aspiram aspirant aspirar aspirara aspiraran aspirarem aspiraren aspirares aspirareu aspiraria aspirarien aspiraries aspirarà aspiraràs aspiraré aspiraríem aspiraríeu aspirassen aspirasses aspirassin aspirassis aspirat aspirats aspirau aspirava aspiraven aspiraves aspire aspirem aspiren aspires aspiressen aspiresses aspiressin aspiressis aspireu aspiri aspirin aspiris aspiro aspirà aspiràrem aspiràreu aspiràs aspiràssem aspiràsseu aspiràssim aspiràssiu aspiràvem aspiràveu aspirés aspiréssem aspirésseu aspiréssim aspiréssiu aspirí bal bal (1) occ sept val v
aspirar
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.
(transitiu) Fer entrar aire als pulmons.

asporogen /as.poˈɾɔ.d͡ʒen/ /as.poˈɾɔ.ʒen/ /əs.poˈɾɔ.ʒən/ /əs.puˈɾɔ.ʒən/ adj masc
asporógeno

asprament /ˌas.pɾaˈmen/ /ˌas.pɾaˈment/ /ˌas.pɾəˈmen/ /ˌas.pɾəˈment/ adv
ásperamente

asprar /asˈpɾa/ /asˈpɾaɾ/ /əsˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aspr aspra asprada asprades aspram asprant asprar asprara aspraran asprarem aspraren asprares asprareu aspraria asprarien aspraries asprarà aspraràs aspraré aspraríem aspraríeu asprassen asprasses asprassin asprassis asprat asprats asprau asprava aspraven aspraves aspre asprem aspren aspres aspressen aspresses aspressin aspressis aspreu aspri asprin aspris aspro asprà aspràrem aspràreu aspràs aspràssem aspràsseu aspràssim aspràssiu aspràvem aspràveu asprés aspréssem asprésseu aspréssim aspréssiu asprí bal bal (1) occ sept val v
rodrigar

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
áspero
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

asprejar /as.pɾeˈd͡ʒa/ /as.pɾeˈd͡ʒaɾ/ /as.pɾeˈʒa/ /əs.pɾəˈd͡ʒa/ /əs.pɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. asprege aspregem aspregen aspreges aspregessen aspregesses aspregessin aspregessis aspregeu aspregi aspregin aspregis aspregés aspregéssem aspregésseu aspregéssim aspregéssiu aspregí aspreig aspreja asprejada asprejades asprejam asprejant asprejar asprejara asprejaran asprejarem asprejaren asprejares asprejareu asprejaria asprejarien asprejaries asprejarà asprejaràs asprejaré asprejaríem asprejaríeu asprejassen asprejasses asprejassin asprejassis asprejat asprejats asprejau asprejava asprejaven asprejaves asprejo asprejà asprejàrem asprejàreu asprejàs asprejàssem asprejàsseu asprejàssim asprejàssiu asprejàvem asprejàveu bal bal (1) occ sept val v
asperear

aspèrmia /asˈpɛɾ.mi.a/ /əsˈpɛr.mi.ə/ n fem
aspermia

assabentar /a.sa.benˈtaɾ/ /a.sa.βenˈta/ /ə.sə.βənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assabent assabenta assabentada assabentades assabentam assabentant assabentar assabentara assabentaran assabentarem assabentaren assabentares assabentareu assabentaria assabentarien assabentaries assabentarà assabentaràs assabentaré assabentaríem assabentaríeu assabentassen assabentasses assabentassin assabentassis assabentat assabentats assabentau assabentava assabentaven assabentaves assabente assabentem assabenten assabentes assabentessen assabentesses assabentessin assabentessis assabenteu assabenti assabentin assabentis assabento assabentà assabentàrem assabentàreu assabentàs assabentàssem assabentàsseu assabentàssim assabentàssiu assabentàvem assabentàveu assabentés assabentéssem assabentésseu assabentéssim assabentéssiu assabentí bal bal (1) occ sept val v
enterar

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ assaboreix assaboreixen assaboreixes assaboreixi assaboreixin assaboreixis assaboreixo assaboresc assaboresqui assaboresquin assaboresquis assaboria assaborida assaborides assaborien assabories assaboriguem assaborigueu assaborim assaborint assaborir assaborira assaboriran assaborirem assaboriren assaborires assaborireu assaboriria assaboririen assaboriries assaborirà assaboriràs assaboriré assaboriríem assaboriríeu assaborisc assaborisca assaborisquen assaborisques assaborissen assaborisses assaborissin assaborissis assaborit assaborits assaboriu assaborix assaborixen assaborixes assaborixo assaborí assaboríem assaboríeu assaborírem assaboríreu assaborís assaboríssem assaborísseu assaboríssim assaboríssiu bal n-occ occ sept val v
saborear
Apreciar bé el sabor.

assagetar /a.sa.d͡ʒeˈta/ /a.sa.d͡ʒeˈtaɾ/ /a.sa.ʒeˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assaget assageta assagetada assagetades assagetam assagetant assagetar assagetara assagetaran assagetarem assagetaren assagetares assagetareu assagetaria assagetarien assagetaries assagetarà assagetaràs assagetaré assagetaríem assagetaríeu assagetassen assagetasses assagetassin assagetassis assagetat assagetats assagetau assagetava assagetaven assagetaves assagete assagetem assageten assagetes assagetessen assagetesses assagetessin assagetessis assageteu assageti assagetin assagetis assageto assagetà assagetàrem assagetàreu assagetàs assagetàssem assagetàsseu assagetàssim assagetàssiu assagetàvem assagetàveu assagetés assagetéssem assagetésseu assagetéssim assagetéssiu assagetí bal bal (1) occ sept val v
asaetar

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
ensayo
Acció que serveix per posar a prova una idea.
(rugbi) Tocat a terra executat a la zona d'assaig contrària.
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assaig de càstig n masc
ensayo de castigo

assajar /a.saˈd͡ʒa/ /a.saˈd͡ʒaɾ/ /a.saˈʒa/ /ə.səˈd͡ʒa/ /ə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assage assagem assagen assages assagessen assagesses assagessin assagessis assageu assagi assagin assagis assagés assagéssem assagésseu assagéssim assagéssiu assagí assaig assaja assajada assajades assajam assajant assajar assajara assajaran assajarem assajaren assajares assajareu assajaria assajarien assajaries assajarà assajaràs assajaré assajaríem assajaríeu assajassen assajasses assajassin assajassis assajat assajats assajau assajava assajaven assajaves assajo assajà assajàrem assajàreu assajàs assajàssem assajàsseu assajàssim assajàssiu assajàvem assajàveu bal bal (1) occ sept val v
ensayar

assalariar /a.sa.ɫa.ɾiˈa/ /a.sa.ɫa.ɾiˈaɾ/ /ə.sə.ɫə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assalaria assalariada assalariades assalariam assalariant assalariar assalariara assalariaran assalariarem assalariaren assalariares assalariareu assalariaria assalariarien assalariaries assalariarà assalariaràs assalariaré assalariaríem assalariaríeu assalariassen assalariasses assalariassin assalariassis assalariat assalariats assalariau assalariava assalariaven assalariaves assalarie assalariem assalarien assalaries assalariessen assalariesses assalariessin assalariessis assalarieu assalarii assalario assalarià assalariàrem assalariàreu assalariàs assalariàssem assalariàsseu assalariàssim assalariàssiu assalariàvem assalariàveu assalariés assalariéssem assalariésseu assalariéssim assalariéssiu assalarií assalariï assalariïn assalariïs bal bal (1) occ sept val v
asalariar

assalt /aˈsaɫ/ /aˈsaɫt/ /əˈsaɫ/ /əˈsaɫt/ n masc
asalto

assaltar /a.saɫˈta/ /a.saɫˈtaɾ/ /ə.səɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assalt assalta assaltada assaltades assaltam assaltant assaltar assaltara assaltaran assaltarem assaltaren assaltares assaltareu assaltaria assaltarien assaltaries assaltarà assaltaràs assaltaré assaltaríem assaltaríeu assaltassen assaltasses assaltassin assaltassis assaltat assaltats assaltau assaltava assaltaven assaltaves assalte assaltem assalten assaltes assaltessen assaltesses assaltessin assaltessis assalteu assalti assaltin assaltis assalto assaltà assaltàrem assaltàreu assaltàs assaltàssem assaltàsseu assaltàssim assaltàssiu assaltàvem assaltàveu assaltés assaltéssem assaltésseu assaltéssim assaltéssiu assaltí bal bal (1) occ sept val v
asaltar

assaonar /a.sa.oˈna/ /a.sa.oˈnaɾ/ /ə.sə.oˈna/ /ə.sə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assaon assaona assaonada assaonades assaonam assaonant assaonar assaonara assaonaran assaonarem assaonaren assaonares assaonareu assaonaria assaonarien assaonaries assaonarà assaonaràs assaonaré assaonaríem assaonaríeu assaonassen assaonasses assaonassin assaonassis assaonat assaonats assaonau assaonava assaonaven assaonaves assaone assaonem assaonen assaones assaonessen assaonesses assaonessin assaonessis assaoneu assaoni assaonin assaonis assaono assaonà assaonàrem assaonàreu assaonàs assaonàssem assaonàsseu assaonàssim assaonàssiu assaonàvem assaonàveu assaonés assaonéssem assaonésseu assaonéssim assaonéssiu assaoní bal bal (1) occ sept val v
curtir
Parlant de les pells, picar-les, treure d'elles el greix i el pèl, posant-les en disposició de servir per els diferents usos que se'n fan d'elles.
sazonar
Afegir ingredients per fer el menjar més saborós.

assaplanar /a.sa.pɫaˈna/ /a.sa.pɫaˈnaɾ/ /ə.sə.pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assaplan assaplana assaplanada assaplanades assaplanam assaplanant assaplanar assaplanaran assaplanarem assaplanaren assaplanares assaplanareu assaplanaria assaplanarien assaplanaries assaplanarà assaplanaràs assaplanaré assaplanaríem assaplanaríeu assaplanassen assaplanasses assaplanassin assaplanassis assaplanat assaplanats assaplanau assaplanava assaplanaven assaplanaves assaplane assaplanem assaplanen assaplanes assaplanessen assaplanesses assaplanessin assaplanessis assaplaneu assaplani assaplanin assaplanis assaplano assaplanà assaplanàrem assaplanàreu assaplanàs assaplanàssem assaplanàsseu assaplanàssim assaplanàssiu assaplanàvem assaplanàveu assaplanés assaplanéssem assaplanésseu assaplanéssim assaplanéssiu assaplaní bal bal (1) occ sept v
allanar

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assassina assassinada assassinades assassinam assassinant assassinar assassinara assassinaran assassinarem assassinaren assassinares assassinareu assassinaria assassinarien assassinaries assassinarà assassinaràs assassinaré assassinaríem assassinaríeu assassinassen assassinasses assassinassin assassinassis assassinat assassinats assassinau assassinava assassinaven assassinaves assassine assassinem assassinen assassines assassinessen assassinesses assassinessin assassinessis assassineu assassini assassinin assassinis assassino assassinà assassinàrem assassinàreu assassinàs assassinàssem assassinàsseu assassinàssim assassinàssiu assassinàvem assassinàveu assassinés assassinéssem assassinésseu assassinéssim assassinéssiu assassiní assassín bal bal (1) occ sept val v
asesinar

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
asesinato homicidio

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
asesino asesina
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecador /a.se.kaˈðo/ /a.se.kaˈðoɾ/ /ə.sə.kəˈðo/ n masc
secador

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assec asseca assecada assecades assecam assecant assecar assecara assecaran assecarem assecaren assecares assecareu assecaria assecarien assecaries assecarà assecaràs assecaré assecaríem assecaríeu assecassen assecasses assecassin assecassis assecat assecats assecau assecava assecaven assecaves asseco assecà assecàrem assecàreu assecàs assecàssem assecàsseu assecàssim assecàssiu assecàvem assecàveu asseque assequem assequen asseques assequessen assequesses assequessin assequessis assequeu assequi assequin assequis assequés assequéssem assequésseu assequéssim assequéssiu assequí bal bal (1) occ sept val v
secar
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegar /a.se.ðeˈɣa/ /a.se.ðeˈɣaɾ/ /ə.sə.ðəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assedeg assedega assedegada assedegades assedegam assedegant assedegar assedegara assedegaran assedegarem assedegaren assedegares assedegareu assedegaria assedegarien assedegaries assedegarà assedegaràs assedegaré assedegaríem assedegaríeu assedegassen assedegasses assedegassin assedegassis assedegat assedegats assedegau assedegava assedegaven assedegaves assedego assedegue assedeguem assedeguen assedegues assedeguessen assedeguesses assedeguessin assedeguessis assedegueu assedegui assedeguin assedeguis assedegués assedeguéssem assedeguésseu assedeguéssim assedeguéssiu assedeguí assedegà assedegàrem assedegàreu assedegàs assedegàssem assedegàsseu assedegàssim assedegàssiu assedegàvem assedegàveu bal bal (1) occ sept val v
dar sed

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
sediento
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assegurança escolar n fem
seguro escolar

assegurar /a.se.ɣuˈɾa/ /a.se.ɣuˈɾaɾ/ /ə.sə.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assegur assegura assegurada assegurades asseguram assegurant assegurar assegurara asseguraran assegurarem asseguraren assegurares assegurareu asseguraria assegurarien asseguraries assegurarà asseguraràs asseguraré asseguraríem asseguraríeu assegurassen assegurasses assegurassin assegurassis assegurat assegurats assegurau assegurava asseguraven asseguraves assegure assegurem asseguren assegures asseguressen asseguresses asseguressin asseguressis assegureu asseguri assegurin asseguris asseguro assegurà asseguràrem asseguràreu asseguràs asseguràssem asseguràsseu asseguràssim asseguràssiu asseguràvem asseguràveu assegurés asseguréssem assegurésseu asseguréssim asseguréssiu assegurí bal bal (1) occ sept val v
asegurar

assemblar /a.semˈbɫa/ /a.semˈbɫaɾ/ /ə.səmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assembl assembla assemblada assemblades assemblam assemblant assemblar assemblara assemblaran assemblarem assemblaren assemblares assemblareu assemblaria assemblarien assemblaries assemblarà assemblaràs assemblaré assemblaríem assemblaríeu assemblassen assemblasses assemblassin assemblassis assemblat assemblats assemblau assemblava assemblaven assemblaves assemble assemblem assemblen assembles assemblessen assemblesses assemblessin assemblessis assembleu assembli assemblin assemblis assemblo assemblà assemblàrem assemblàreu assemblàs assemblàssem assemblàsseu assemblàssim assemblàssiu assemblàvem assemblàveu assemblés assembléssem assemblésseu assembléssim assembléssiu assemblí bal bal (1) occ sept val v
ensamblar

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
asamblea

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
asentamiento

assentar /a.senˈta/ /a.senˈtaɾ/ /ə.sənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assent assenta assentada assentades assentam assentant assentar assentara assentaran assentarem assentaren assentares assentareu assentaria assentarien assentaries assentarà assentaràs assentaré assentaríem assentaríeu assentassen assentasses assentassin assentassis assentat assentats assentau assentava assentaven assentaves assente assentem assenten assentes assentessen assentesses assentessin assentessis assenteu assenti assentin assentis assento assentà assentàrem assentàreu assentàs assentàssem assentàsseu assentàssim assentàssiu assentàvem assentàveu assentés assentéssem assentésseu assentéssim assentéssiu assentí bal bal (1) occ sept val v
asentar
Posar en una situació estable.
(pronominal) Establir-se permanentment un grup humà en un lloc.

assentir /a.senˈti/ /a.senˈtiɾ/ /ə.sənˈti/ assenteix assenteixen assenteixes assenteixi assenteixin assenteixis assenteixo assentesc assentesqui assentesquin assentesquis assentia assentida assentides assentien assenties assentiguem assentigueu assentim assentint assentir assentira assentiran assentirem assentiren assentires assentireu assentiria assentirien assentiries assentirà assentiràs assentiré assentiríem assentiríeu assentisc assentisca assentisquen assentisques assentissen assentisses assentissin assentissis assentit assentits assentiu assentix assentixen assentixes assentixo assentí assentíem assentíeu assentírem assentíreu assentís assentíssem assentísseu assentíssim assentíssiu bal n-occ occ sept val v
asentir

assentista /a.senˈtis.ta/ /ə.sənˈtis.tə/ n neut
asentista

assenyaladament /a.se.ɲaˌɫa.ðaˈmen/ /a.se.ɲaˌɫa.ðaˈment/ /ə.sə.ɲəˌɫa.ðəˈmen/ /ə.sə.ɲəˌɫa.ðəˈment/ adv
señaladamente

assenyalar /a.se.ɲaˈɫa/ /a.se.ɲaˈɫaɾ/ /ə.sə.ɲəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assenyal assenyala assenyalada assenyalades assenyalam assenyalant assenyalar assenyalara assenyalaran assenyalarem assenyalaren assenyalares assenyalareu assenyalaria assenyalarien assenyalaries assenyalarà assenyalaràs assenyalaré assenyalaríem assenyalaríeu assenyalassen assenyalasses assenyalassin assenyalassis assenyalat assenyalats assenyalau assenyalava assenyalaven assenyalaves assenyale assenyalem assenyalen assenyales assenyalessen assenyalesses assenyalessin assenyalessis assenyaleu assenyali assenyalin assenyalis assenyalo assenyalà assenyalàrem assenyalàreu assenyalàs assenyalàssem assenyalàsseu assenyalàssim assenyalàssiu assenyalàvem assenyalàveu assenyalés assenyaléssem assenyalésseu assenyaléssim assenyaléssiu assenyalí bal bal (1) occ sept val v
señalar
Fer referència a algú o a alguna cosa o a alguna direcció apuntant-la amb el dit o altre senyal.

assenyat /a.seˈɲat/ adj masc
sensato

asserenar /a.se.ɾeˈna/ /a.se.ɾeˈnaɾ/ /ə.sə.ɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. asserena asserenada asserenades asserenam asserenant asserenar asserenara asserenaran asserenarem asserenaren asserenares asserenareu asserenaria asserenarien asserenaries asserenarà asserenaràs asserenaré asserenaríem asserenaríeu asserenassen asserenasses asserenassin asserenassis asserenat asserenats asserenau asserenava asserenaven asserenaves asserene asserenem asserenen asserenes asserenessen asserenesses asserenessin asserenessis assereneu assereni asserenin asserenis assereno asserenà asserenàrem asserenàreu asserenàs asserenàssem asserenàsseu asserenàssim asserenàssiu asserenàvem asserenàveu asserenés asserenéssem asserenésseu asserenéssim asserenéssiu asserení asserèn bal bal (1) occ sept val v
serenar

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ adj masc
asertivo
Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

assertivitat /a.ser.ti.βiˈtat/ /a.seɾ.ti.viˈtat/ /a.seɾ.ti.βiˈtat/ /ə.sər.ti.βiˈtat/ /ə.səɾ.ti.viˈtat/ n fem
asertividad

asservir /a.serˈβi/ /a.seɾˈviɾ/ /a.seɾˈβi/ /ə.sərˈbi/ /ə.səɾˈvi/ asserveix asserveixen asserveixes asserveixi asserveixin asserveixis asserveixo asservesc asservesqui asservesquin asservesquis asservia asservida asservides asservien asservies asserviguem asservigueu asservim asservint asservir asservira asserviran asservirem asserviren asservires asservireu asserviria asservirien asserviries asservirà asserviràs asserviré asserviríem asserviríeu asservisc asservisca asservisquen asservisques asservissen asservisses asservissin asservissis asservit asservits asserviu asservix asservixen asservixes asservixo asserví asservíem asservíeu asservírem asservíreu asservís asservíssem asservísseu asservíssim asservíssiu bal n-occ occ sept val v
avasallar

assessor pedagògic n masc
asesor curricular

assessorament n masc
asesoramiento

assessorament psicopedagògic n masc
asesoramiento psicopedagógico

assessorar /a.se.soˈɾa/ /a.se.soˈɾaɾ/ /ə.sə.soˈɾa/ /ə.sə.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assessor assessora assessorada assessorades assessoram assessorant assessorar assessorara assessoraran assessorarem assessoraren assessorares assessorareu assessoraria assessorarien assessoraries assessorarà assessoraràs assessoraré assessoraríem assessoraríeu assessorassen assessorasses assessorassin assessorassis assessorat assessorats assessorau assessorava assessoraven assessoraves assessore assessorem assessoren assessores assessoressen assessoresses assessoressin assessoressis assessoreu assessori assessorin assessoris assessoro assessorà assessoràrem assessoràreu assessoràs assessoràssem assessoràsseu assessoràssim assessoràssiu assessoràvem assessoràveu assessorés assessoréssem assessorésseu assessoréssim assessoréssiu assessorí bal bal (1) occ sept val v
asesorar

assestar /a.sesˈta/ /a.sesˈtaɾ/ /ə.səsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assest assesta assestada assestades assestam assestant assestar assestara assestaran assestarem assestaren assestares assestareu assestaria assestarien assestaries assestarà assestaràs assestaré assestaríem assestaríeu assestassen assestasses assestassin assestassis assestat assestats assestau assestava assestaven assestaves asseste assestem assesten assestes assestessen assestesses assestessin assestessis assesteu assesti assestin assestis assesto assestà assestàrem assestàreu assestàs assestàssem assestàsseu assestàssim assestàssiu assestàvem assestàveu assestés assestéssem assestésseu assestéssim assestéssiu assestí bal bal (1) occ sept val v
asestar

assetiar /a.se.tiˈa/ /a.se.tiˈaɾ/ /ə.sə.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assetia assetiada assetiades assetiam assetiant assetiar assetiara assetiaran assetiarem assetiaren assetiares assetiareu assetiaria assetiarien assetiaries assetiarà assetiaràs assetiaré assetiaríem assetiaríeu assetiassen assetiasses assetiassin assetiassis assetiat assetiats assetiau assetiava assetiaven assetiaves assetie assetiem assetien asseties assetiessen assetiesses assetiessin assetiessis assetieu assetii assetio assetià assetiàrem assetiàreu assetiàs assetiàssem assetiàsseu assetiàssim assetiàssiu assetiàvem assetiàveu assetiés assetiéssem assetiésseu assetiéssim assetiéssiu assetií assetiï assetiïn assetiïs bal bal (1) occ sept val v
asentar

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ n masc
acoso

assetjament escolar n masc
acoso escolar

assetjament psicològic n masc
acoso psicológico

assetjament sexual n masc
acoso sexual

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assetge assetgem assetgen assetges assetgessen assetgesses assetgessin assetgessis assetgeu assetgi assetgin assetgis assetgés assetgéssem assetgésseu assetgéssim assetgéssiu assetgí assetj assetja assetjada assetjades assetjam assetjant assetjar assetjara assetjaran assetjarem assetjaren assetjares assetjareu assetjaria assetjarien assetjaries assetjarà assetjaràs assetjaré assetjaríem assetjaríeu assetjassen assetjasses assetjassin assetjassis assetjat assetjats assetjau assetjava assetjaven assetjaves assetjo assetjà assetjàrem assetjàreu assetjàs assetjàssem assetjàsseu assetjàssim assetjàssiu assetjàvem assetjàveu bal bal (1) occ sept val v
asediar
Encerclar una plaça forta per combatre-la.
acosar
Amenaçar, importunar amb insistència.

asseure /aˈsɛw.ɾe/ assec asseem asseent asseeu assega asseguda assegudes asseguem asseguen asseguera assegueren assegueres assegues asseguessen asseguesses asseguessin asseguessis assegueu assegui asseguin asseguis assegut asseguts assegué asseguérem asseguéreu assegués asseguéssem asseguésseu asseguéssim asseguéssiu asseguí asseia asseiem asseien asseient asseies asseieu asseim asseis asseu asseuen asseuran asseure asseurem asseureu asseuria asseurien asseuries asseurà asseuràs asseuré asseuríem asseuríeu asseus assèiem assèieu asséiem asséieu bal occ val v
sentar

asseverar /a.se.veˈɾaɾ/ /a.se.βeˈɾa/ /ə.sə.vəˈɾa/ /ə.sə.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assever assevera asseverada asseverades asseveram asseverant asseverar asseverara asseveraran asseverarem asseveraren asseverares asseverareu asseveraria asseverarien asseveraries asseverarà asseveraràs asseveraré asseveraríem asseveraríeu asseverassen asseverasses asseverassin asseverassis asseverat asseverats asseverau asseverava asseveraven asseveraves assevere asseverem asseveren asseveres asseveressen asseveresses asseveressin asseveressis assevereu asseveri asseverin asseveris assevero asseverà asseveràrem asseveràreu asseveràs asseveràssem asseveràsseu asseveràssim asseveràssiu asseveràvem asseveràveu asseverés asseveréssem asseverésseu asseveréssim asseveréssiu asseverí bal bal (1) occ sept val v
aseverar

assibilar /a.si.biˈɫaɾ/ /a.si.βiˈɫa/ /ə.si.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assibil assibila assibilada assibilades assibilam assibilant assibilar assibilara assibilaran assibilarem assibilaren assibilares assibilareu assibilaria assibilarien assibilaries assibilarà assibilaràs assibilaré assibilaríem assibilaríeu assibilassen assibilasses assibilassin assibilassis assibilat assibilats assibilau assibilava assibilaven assibilaves assibile assibilem assibilen assibiles assibilessen assibilesses assibilessin assibilessis assibileu assibili assibilin assibilis assibilo assibilà assibilàrem assibilàreu assibilàs assibilàssem assibilàsseu assibilàssim assibilàssiu assibilàvem assibilàveu assibilés assibiléssem assibilésseu assibiléssim assibiléssiu assibilí bal bal (1) occ sept val v
asibilar

assidu /aˈsi.ðu/ /əˈsi.ðu/ assídua adj masc
asiduo

assignar /a.siŋˈna/ /a.siɡˈna/ /a.siɡˈnaɾ/ /ə.siŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assign assigna assignada assignades assignam assignant assignar assignara assignaran assignarem assignaren assignares assignareu assignaria assignarien assignaries assignarà assignaràs assignaré assignaríem assignaríeu assignassen assignasses assignassin assignassis assignat assignats assignau assignava assignaven assignaves assigne assignem assignen assignes assignessen assignesses assignessin assignessis assigneu assigni assignin assignis assigno assignà assignàrem assignàreu assignàs assignàssem assignàsseu assignàssim assignàssiu assignàvem assignàveu assignés assignéssem assignésseu assignéssim assignéssiu assigní bal bal (1) occ sept val v
asignar

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
asignatura

assignatura de lliure elecció n fem
asignatura de libre configuración

assignatura obligatòria n fem
asignatura obligatoria

assignatura optativa n fem
asignatura optativa

assignatura troncal n fem
asignatura troncal

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
asimilación
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assimil assimila assimilada assimilades assimilam assimilant assimilar assimilara assimilaran assimilarem assimilaren assimilares assimilareu assimilaria assimilarien assimilaries assimilarà assimilaràs assimilaré assimilaríem assimilaríeu assimilassen assimilasses assimilassin assimilassis assimilat assimilats assimilau assimilava assimilaven assimilaves assimile assimilem assimilen assimiles assimilessen assimilesses assimilessin assimilessis assimileu assimili assimilin assimilis assimilo assimilà assimilàrem assimilàreu assimilàs assimilàssem assimilàsseu assimilàssim assimilàssiu assimilàvem assimilàveu assimilés assimiléssem assimilésseu assimiléssim assimiléssiu assimilí bal bal (1) occ sept val v
asimilar
Fer que dues coses siguin similars.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ adj masc
asirio
Relatiu o propi de l’antiga Assíria o de la seva llengua.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ n masc
asirio
Persona originària d'Assíria (segles XX-VII aC).
(masculí singular) Llengua semítica parlada a l'antiga Assíria.

assistent /a.sisˈten/ /a.sisˈtent/ /ə.sisˈten/ /ə.sisˈtent/ n masc
asistente

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ assisteix assisteixen assisteixes assisteixi assisteixin assisteixis assisteixo assistesc assistesqui assistesquin assistesquis assistia assistida assistides assistien assisties assistiguem assistigueu assistim assistint assistir assistira assistiran assistirem assistiren assistires assistireu assistiria assistirien assistiries assistirà assistiràs assistiré assistiríem assistiríeu assistisc assistisca assistisquen assistisques assistissen assistisses assistissin assistissis assistit assistits assistiu assistix assistixen assistixes assistixo assistí assistíem assistíeu assistírem assistíreu assistís assistíssem assistísseu assistíssim assistíssiu bal n-occ occ sept val v
asistir

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
asistencia
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(esports de pilota) Passada dirigida a un jugador més ben situat que fa possible la consecució d'un gol o una cistella.
(beisbol) Passada d'un defensor que fa possible l'eliminació d'un o més adversaris.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

assocar /a.soˈka/ /a.soˈkaɾ/ /ə.soˈka/ /ə.suˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assoc assoca assocada assocades assocam assocant assocar assocara assocaran assocarem assocaren assocares assocareu assocaria assocarien assocaries assocarà assocaràs assocaré assocaríem assocaríeu assocassen assocasses assocassin assocassis assocat assocats assocau assocava assocaven assocaves assoco assocà assocàrem assocàreu assocàs assocàssem assocàsseu assocàssim assocàssiu assocàvem assocàveu assoque assoquem assoquen assoques assoquessen assoquesses assoquessin assoquessis assoqueu assoqui assoquin assoquis assoqués assoquéssem assoquésseu assoquéssim assoquéssiu assoquí bal bal (1) occ sept val v
apear
Tallar a ran de soca.
apretar
Estrènyer fortament una corda.

associacionisme juvenil n masc
asociacionismo juvenil

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
asociación

associació d'antics alumnes n fem
asociación de antiguos alumnos

associació d'estudiants n fem
asociación de estudiantes

associació de mares i pares d'alumnes n fem
asociación de madres y padres de alumnos

associació de mestres n fem
asociación de maestros

associar /a.so.siˈa/ /a.so.siˈaɾ/ /ə.so.siˈa/ /ə.su.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg associa associada associades associam associant associar associara associaran associarem associaren associares associareu associaria associarien associaries associarà associaràs associaré associaríem associaríeu associassen associasses associassin associassis associat associats associau associava associaven associaves associe associem associen associes associessen associesses associessin associessis associeu associi associo associà associàrem associàreu associàs associàssem associàsseu associàssim associàssiu associàvem associàveu associés associéssem associésseu associéssim associéssiu associí associï associïn associïs bal bal (1) occ sept val v
asociar

associat /a.so.siˈat/ /ə.so.siˈat/ /ə.su.siˈat/ n masc
asociado

assolar /a.soˈɫa/ /a.soˈɫaɾ/ /ə.soˈɫa/ /ə.suˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assol assola assolada assolades assolam assolant assolar assolara assolaran assolarem assolaren assolares assolareu assolaria assolarien assolaries assolarà assolaràs assolaré assolaríem assolaríeu assolassen assolasses assolassin assolassis assolat assolats assolau assolava assolaven assolaves assole assolem assolen assoles assolessen assolesses assolessin assolessis assoleu assoli assolin assolis assolo assolà assolàrem assolàreu assolàs assolàssem assolàsseu assolàssim assolàssiu assolàvem assolàveu assolés assoléssem assolésseu assoléssim assoléssiu assolí bal bal (1) occ sept val v
asolar

assoldar /a.soɫˈda/ /a.soɫˈdaɾ/ /ə.soɫˈda/ /ə.suɫˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assold assolda assoldada assoldades assoldam assoldant assoldar assoldara assoldaran assoldarem assoldaren assoldares assoldareu assoldaria assoldarien assoldaries assoldarà assoldaràs assoldaré assoldaríem assoldaríeu assoldassen assoldasses assoldassin assoldassis assoldat assoldats assoldau assoldava assoldaven assoldaves assolde assoldem assolden assoldes assoldessen assoldesses assoldessin assoldessis assoldeu assoldi assoldin assoldis assoldo assoldà assoldàrem assoldàreu assoldàs assoldàssem assoldàsseu assoldàssim assoldàssiu assoldàvem assoldàveu assoldés assoldéssem assoldésseu assoldéssim assoldéssiu assoldí bal bal (1) occ sept val v
asoldar

assolellar /a.so.ɫeˈʎa/ /a.so.ɫeˈʎaɾ/ /ə.so.ɫəˈʎa/ /ə.su.ɫəˈja/ /ə.su.ɫəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assolell assolella assolellada assolellades assolellam assolellant assolellar assolellara assolellaran assolellarem assolellaren assolellares assolellareu assolellaria assolellarien assolellaries assolellarà assolellaràs assolellaré assolellaríem assolellaríeu assolellassen assolellasses assolellassin assolellassis assolellat assolellats assolellau assolellava assolellaven assolellaves assolelle assolellem assolellen assolelles assolellessen assolellesses assolellessin assolellessis assolelleu assolelli assolellin assolellis assolello assolellà assolellàrem assolellàreu assolellàs assolellàssem assolellàsseu assolellàssim assolellàssiu assolellàvem assolellàveu assolellés assolelléssem assolellésseu assolelléssim assolelléssiu assolellí bal bal (1) occ sept val v
asolear

assolir /a.soˈɫi/ /a.soˈɫiɾ/ /ə.soˈɫi/ /ə.suˈɫi/ assoleix assoleixen assoleixes assoleixi assoleixin assoleixis assoleixo assolesc assolesqui assolesquin assolesquis assolia assolida assolides assolien assolies assoliguem assoligueu assolim assolint assolir assolira assoliran assolirem assoliren assolires assolireu assoliria assolirien assoliries assolirà assoliràs assoliré assoliríem assoliríeu assolisc assolisca assolisquen assolisques assolissen assolisses assolissin assolissis assolit assolits assoliu assolix assolixen assolixes assolixo assolí assolíem assolíeu assolírem assolíreu assolís assolíssem assolísseu assolíssim assolíssiu bal n-occ occ sept val v
alcanzar
Aconseguir alguna cosa.

assonar /a.soˈna/ /a.soˈnaɾ/ /ə.soˈna/ /ə.suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. asson assona assonada assonades assonam assonant assonar assonara assonaran assonarem assonaren assonares assonareu assonaria assonarien assonaries assonarà assonaràs assonaré assonaríem assonaríeu assonassen assonasses assonassin assonassis assonat assonats assonau assonava assonaven assonaves assone assonem assonen assones assonessen assonesses assonessin assonessis assoneu assoni assonin assonis assono assonà assonàrem assonàreu assonàs assonàssem assonàsseu assonàssim assonàssiu assonàvem assonàveu assonés assonéssem assonésseu assonéssim assonéssiu assoní bal bal (1) occ sept val v
asonar

assortir /a.sorˈti/ /a.soɾˈti/ /a.soɾˈtiɾ/ /ə.soɾˈti/ /ə.surˈti/ assorteix assorteixen assorteixes assorteixi assorteixin assorteixis assorteixo assortesc assortesqui assortesquin assortesquis assortia assortida assortides assortien assorties assortiguem assortigueu assortim assortint assortir assortira assortiran assortirem assortiren assortires assortireu assortiria assortirien assortiries assortirà assortiràs assortiré assortiríem assortiríeu assortisc assortisca assortisquen assortisques assortissen assortisses assortissin assortissis assortit assortits assortiu assortix assortixen assortixes assortixo assortí assortíem assortíeu assortírem assortíreu assortís assortíssem assortísseu assortíssim assortíssiu bal n-occ occ sept val v
surtir

assossegadament /a.so.seˌɣa.ðaˈmen/ /a.so.seˌɣa.ðaˈment/ /ə.so.səˌɣa.ðəˈment/ /ə.su.səˌɣa.ðəˈmen/ adv
sosegadamente

assossegar /a.so.seˈɣa/ /a.so.seˈɣaɾ/ /ə.so.səˈɣa/ /ə.su.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assosseg assossega assossegada assossegades assossegam assossegant assossegar assossegara assossegaran assossegarem assossegaren assossegares assossegareu assossegaria assossegarien assossegaries assossegarà assossegaràs assossegaré assossegaríem assossegaríeu assossegassen assossegasses assossegassin assossegassis assossegat assossegats assossegau assossegava assossegaven assossegaves assossego assossegue assosseguem assosseguen assossegues assosseguessen assosseguesses assosseguessin assosseguessis assossegueu assossegui assosseguin assosseguis assossegués assosseguéssem assosseguésseu assosseguéssim assosseguéssiu assosseguí assossegà assossegàrem assossegàreu assossegàs assossegàssem assossegàsseu assossegàssim assossegàssiu assossegàvem assossegàveu bal bal (1) occ sept val v
sosegar

assossegat /a.so.seˈɣat/ /ə.so.səˈɣat/ /ə.su.səˈɣat/ adj
sosegado

assot /aˈsɔt/ /əˈsɔt/ n masc
azote

assotar /a.soˈta/ /a.soˈtaɾ/ /ə.soˈta/ /ə.suˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assot assota assotada assotades assotam assotant assotar assotara assotaran assotarem assotaren assotares assotareu assotaria assotarien assotaries assotarà assotaràs assotaré assotaríem assotaríeu assotassen assotasses assotassin assotassis assotat assotats assotau assotava assotaven assotaves assote assotem assoten assotes assotessen assotesses assotessin assotessis assoteu assoti assotin assotis assoto assotà assotàrem assotàreu assotàs assotàssem assotàsseu assotàssim assotàssiu assotàvem assotàveu assotés assotéssem assotésseu assotéssim assotéssiu assotí bal bal (1) occ sept val v
azotar

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ assumeix assumeixen assumeixes assumeixi assumeixin assumeixis assumeixo assumesc assumesqui assumesquin assumesquis assumia assumida assumides assumien assumies assumiguem assumigueu assumim assumint assumir assumira assumiran assumirem assumiren assumires assumireu assumiria assumirien assumiries assumirà assumiràs assumiré assumiríem assumiríeu assumisc assumisca assumisquen assumisques assumissen assumisses assumissin assumissis assumit assumits assumiu assumix assumixen assumixes assumixo assumí assumíem assumíeu assumírem assumíreu assumís assumíssem assumísseu assumíssim assumíssiu bal n-occ occ sept val v
asumir

assumpte /aˈsum.te/ /əˈsum.tə/ n masc
asunto
Tema o argument d'una obra.

assut /aˈsut/ /əˈsut/ n masc
azud
Resclosa de baixa alçada feta en rierols i rius per evitar el pas d'aigua, fer pujar el nivell i permetre'n la canalització.

assíduament /aˌsi.ðu.aˈmen/ /aˌsi.ðu.aˈment/ /əˌsi.ðu.əˈmen/ /əˌsi.ðu.əˈment/ adv
asiduamente

ast /ˈast/ n masc
asador brocheta

asta /ˈas.ta/ /ˈas.tə/ n fem
vara

astable /asˈta.bɫe/ /asˈta.βɫe/ /asˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
astable

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ adj
azteca
Relatiu al poble nahua clàssic.

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ n neut
azteca
(històric) Individu d’un poble nahua que es va establir a la vall de Mèxic fundant un imperi.

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
asterisco

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asteroide

astorar /as.toˈɾa/ /as.toˈɾaɾ/ /əs.toˈɾa/ /əs.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. astor astora astorada astorades astoram astorant astorar astorara astoraran astorarem astoraren astorares astorareu astoraria astorarien astoraries astorarà astoraràs astoraré astoraríem astoraríeu astorassen astorasses astorassin astorassis astorat astorats astorau astorava astoraven astoraves astore astorem astoren astores astoressen astoresses astoressin astoressis astoreu astori astorin astoris astoro astorà astoràrem astoràreu astoràs astoràssem astoràsseu astoràssim astoràssiu astoràvem astoràveu astorés astoréssem astorésseu astoréssim astoréssiu astorí bal bal (1) occ sept val v
azorar

astre /ˈas.tɾe/ /ˈas.tɾə/ n masc
astro
Cos sòlid a l'espai exterior a la Terra.

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ n masc
astrolabio
Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrología

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
astronauta

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astronomía

astruc /asˈtɾuk/ /əsˈtɾuk/ astruga adj masc
afortunado
Protegit per un astre.

astràgal /asˈtɾa.ɣaɫ/ /əsˈtɾa.ɣəɫ/ n masc
astrágalo
(anatomia) Os d'articulació entre el peu amb la cama.

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
astrólogo

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
astrónomo

asturianoparlant /as.tu.ɾiˌa.no.parˈɫan/ /as.tu.ɾiˌa.no.paɾˈɫan/ /as.tu.ɾiˌa.no.paɾˈɫant/ /əs.tu.ɾiˌa.no.pəɾˈɫant/ /əs.tu.ɾiˌa.nu.pərˈɫan/ adj
asturianohablante

asturià adj masc
asturiano
Originari, pertanyent o relatiu a Astúries.

asturià n masc
asturiano
Natural d'Astúries.
(només en singular) Bloc del conjunt de dialectes de l’asturlleonès, parlat principalment a Astúries, però també a una part de Cantàbria.

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ astuta astutes adj masc
astuto

astúcia /asˈtu.si.a/ /əsˈtu.si.ə/ n fem
astucia

asèpsia /aˈsɛp.si.a/ /əˈsɛp.si.ə/ n fem
asepsia

asèptic /aˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
aséptico

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ n fem
asíntota

atabacar /a.ta.baˈkaɾ/ /a.ta.βaˈka/ /ə.tə.βəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atabac atabaca atabacada atabacades atabacam atabacant atabacar atabacaran atabacarem atabacaren atabacares atabacareu atabacaria atabacarien atabacaries atabacarà atabacaràs atabacaré atabacaríem atabacaríeu atabacassen atabacasses atabacassin atabacassis atabacat atabacats atabacau atabacava atabacaven atabacaves atabacà atabacàrem atabacàreu atabacàs atabacàssem atabacàsseu atabacàssim atabacàssiu atabacàvem atabacàveu atabaquem atabaquen atabaques atabaquessin atabaquessis atabaqueu atabaqui atabaquin atabaquis atabaqués atabaquéssim atabaquéssiu atabaquí bal bal (1) v
chasquear

atabalar /a.ta.baˈɫaɾ/ /a.ta.βaˈɫa/ /ə.tə.βəˈɫa/ atabala atabalada atabalades atabalant atabalar atabalaran atabalarem atabalaren atabalares atabalareu atabalaria atabalarien atabalaries atabalarà atabalaràs atabalaré atabalaríem atabalaríeu atabalat atabalats atabalava atabalaven atabalaves atabale atabalem atabalen atabales atabalessen atabalesses atabalessin atabalessis atabaleu atabali atabalin atabalis atabalo atabalà atabalàrem atabalàreu atabalàvem atabalàveu atabalés atabaléssem atabalésseu atabaléssim atabaléssiu atabalí occ sept v
atolondrar

atabuixar /a.ta.bujˈʃaɾ/ /a.ta.βujˈʃa/ /a.ta.βuˈʃa/ /ə.tə.βuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atabuix atabuixa atabuixada atabuixades atabuixam atabuixant atabuixar atabuixara atabuixaran atabuixarem atabuixaren atabuixares atabuixareu atabuixaria atabuixarien atabuixaries atabuixarà atabuixaràs atabuixaré atabuixaríem atabuixaríeu atabuixassen atabuixasses atabuixassin atabuixassis atabuixat atabuixats atabuixau atabuixava atabuixaven atabuixaves atabuixe atabuixem atabuixen atabuixes atabuixessen atabuixesses atabuixessin atabuixessis atabuixeu atabuixi atabuixin atabuixis atabuixo atabuixà atabuixàrem atabuixàreu atabuixàs atabuixàssem atabuixàsseu atabuixàssim atabuixàssiu atabuixàvem atabuixàveu atabuixés atabuixéssem atabuixésseu atabuixéssim atabuixéssiu atabuixí bal bal (1) occ sept val v
apremiar

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
ataque
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atac amb permutacions n masc
ataque con permutas

atac contra defensa de zona n masc
ataque contra defensa en zona

atac contra defensa individual n masc
ataque contra defensa individual

atac de posició n masc
ataque de posición

atac en moviment n masc
ataque en movimiento

atac en profunditat n masc
ataque en profundidad

atac estàtic n masc
ataque estático

atac pel centre n masc
ataque por el centro

atac pels extrems n masc
ataque por el flanco

atac per l'esquerra n masc
ataque por el flanco izquierdo

atac per la dreta n masc
ataque por el flanco derecho

atac posicional n masc
ataque posicional

atacant central n neut
atacante central

atacant dret n masc
atacante derecho

atacant esquerre n masc
atacante izquierdo

atacant lateral n neut
ala

atacant principal n neut
atacante principal

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atac ataca atacada atacades atacam atacant atacar atacara atacaran atacarem atacaren atacares atacareu atacaria atacarien atacaries atacarà atacaràs atacaré atacaríem atacaríeu atacassen atacasses atacassin atacassis atacat atacats atacau atacava atacaven atacaves ataco atacà atacàrem atacàreu atacàs atacàssem atacàsseu atacàssim atacàssiu atacàvem atacàveu ataque ataquem ataquen ataques ataquessen ataquesses ataquessin ataquessis ataqueu ataqui ataquin ataquis ataqués ataquéssem ataquésseu ataquéssim ataquéssiu ataquí bal bal (1) occ sept val v
atacar
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.
(esports de pilota) Actuar sobre una pilota, una bola, un volant o un disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot per controlar-lo, fer-lo arribar a un company d'equip o intentar puntuar.

atacar la pilota v
atacar el balón

ataconar /a.ta.koˈna/ /a.ta.koˈnaɾ/ /ə.tə.koˈna/ /ə.tə.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atacon atacona ataconada ataconades ataconam ataconant ataconar ataconara ataconaran ataconarem ataconaren ataconares ataconareu ataconaria ataconarien ataconaries ataconarà ataconaràs ataconaré ataconaríem ataconaríeu ataconassen ataconasses ataconassin ataconassis ataconat ataconats ataconau ataconava ataconaven ataconaves atacone ataconem ataconen atacones ataconessen ataconesses ataconessin ataconessis ataconeu ataconi ataconin ataconis atacono ataconà ataconàrem ataconàreu ataconàs ataconàssem ataconàsseu ataconàssim ataconàssiu ataconàvem ataconàveu ataconés ataconéssem ataconésseu ataconéssim ataconéssiu ataconí bal bal (1) occ sept val v
arreglar
Posar tacons al calçat, adobar-lo.
apretar
Comprimir una cosa dins d’una altra.

atalaiar /a.ta.ɫaˈja/ /a.ta.ɫaˈjaɾ/ /ə.tə.ɫəˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atalai atalaia atalaiada atalaiades atalaiam atalaiant atalaiar atalaiara atalaiaran atalaiarem atalaiaren atalaiares atalaiareu atalaiaria atalaiarien atalaiaries atalaiarà atalaiaràs atalaiaré atalaiaríem atalaiaríeu atalaiassen atalaiasses atalaiassin atalaiassis atalaiat atalaiats atalaiau atalaiava atalaiaven atalaiaves atalaie atalaiem atalaien atalaies atalaiessen atalaiesses atalaiessin atalaiessis atalaieu atalaio atalaià atalaiàrem atalaiàreu atalaiàs atalaiàssem atalaiàsseu atalaiàssim atalaiàssiu atalaiàvem atalaiàveu atalaiés atalaiéssem atalaiésseu atalaiéssim atalaiéssiu atalaí atalaï atalaïn atalaïs bal bal (1) occ sept val v
atalayar

atallar /a.taˈʎa/ /a.taˈʎaɾ/ /ə.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atall atalla atallada atallades atallam atallant atallar atallara atallaran atallarem atallaren atallares atallareu atallaria atallarien atallaries atallarà atallaràs atallaré atallaríem atallaríeu atallassen atallasses atallassin atallassis atallat atallats atallau atallava atallaven atallaves atalle atallem atallen atalles atallessen atallesses atallessin atallessis atalleu atalli atallin atallis atallo atallà atallàrem atallàreu atallàs atallàssem atallàsseu atallàssim atallàssiu atallàvem atallàveu atallés atalléssem atallésseu atalléssim atalléssiu atallí bal bal (1) occ sept val v
atajar

atalussar /a.ta.ɫuˈsa/ /a.ta.ɫuˈsaɾ/ /ə.tə.ɫuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atalussa atalussada atalussades atalussam atalussant atalussar atalussara atalussaran atalussarem atalussaren atalussares atalussareu atalussaria atalussarien atalussaries atalussarà atalussaràs atalussaré atalussaríem atalussaríeu atalussassen atalussasses atalussassin atalussassis atalussat atalussats atalussau atalussava atalussaven atalussaves atalusse atalussem atalussen atalusses atalussessen atalussesses atalussessin atalussessis atalusseu atalussi atalussin atalussis atalusso atalussà atalussàrem atalussàreu atalussàs atalussàssem atalussàsseu atalussàssim atalussàssiu atalussàvem atalussàveu atalussés atalusséssem atalussésseu atalusséssim atalusséssiu atalussí atalús bal bal (1) occ sept val v
ataludar

atansar /a.tanˈsa/ /a.tanˈsaɾ/ /ə.tənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atans atansa atansada atansades atansam atansant atansar atansara atansaran atansarem atansaren atansares atansareu atansaria atansarien atansaries atansarà atansaràs atansaré atansaríem atansaríeu atansassen atansasses atansassin atansassis atansat atansats atansau atansava atansaven atansaves atanse atansem atansen atanses atansessen atansesses atansessin atansessis atanseu atansi atansin atansis atanso atansà atansàrem atansàreu atansàs atansàssem atansàsseu atansàssim atansàssiu atansàvem atansàveu atansés atanséssem atansésseu atanséssim atanséssiu atansí bal bal (1) occ sept val v
acercar

atapeir /a.ta.peˈi/ /a.ta.peˈiɾ/ /ə.tə.pəˈi/ atapeeix atapeeixen atapeeixes atapeeixi atapeeixin atapeeixis atapeeixo atapeesc atapeesqui atapeesquin atapeesquis atapeint atapeir atapeiran atapeirem atapeireu atapeiria atapeirien atapeiries atapeirà atapeiràs atapeiré atapeiríem atapeiríeu atapeí atapeíem atapeíeu atapeírem atapeíreu atapeís atapeíssem atapeísseu atapeíssim atapeíssiu atapeïa atapeïda atapeïdes atapeïen atapeïes atapeïguem atapeïgueu atapeïm atapeïra atapeïren atapeïres atapeïsc atapeïsca atapeïsquen atapeïsques atapeïssen atapeïsses atapeïssin atapeïssis atapeït atapeïts atapeïu atapeïx atapeïxen atapeïxes atapeïxo bal n-occ occ sept val v
apretar

atapeïdament /a.ta.peˌi.ðaˈmen/ /a.ta.peˌi.ðaˈment/ /ə.tə.pəˌi.ðəˈmen/ /ə.tə.pəˌi.ðəˈment/ adv
apretadamente

atapeït /a.ta.peˈit/ /ə.tə.pəˈit/ adj masc
atestado

atarantar /a.ta.ɾanˈta/ /a.ta.ɾanˈtaɾ/ /ə.tə.ɾənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ataranta atarantada atarantades atarantant atarantar atarantara atarantaran atarantarem atarantaren atarantares atarantareu atarantaria atarantarien atarantaries atarantarà atarantaràs atarantaré atarantaríem atarantaríeu atarantassen atarantasses atarantat atarantats atarantava atarantaven atarantaves atarante atarantem ataranten atarantes atarantessen atarantesses atarantessin atarantessis ataranteu ataranti atarantin atarantis ataranto atarantà atarantàrem atarantàreu atarantàssem atarantàsseu atarantàvem atarantàveu atarantés atarantéssem atarantésseu atarantéssim atarantéssiu atarantí occ sept val val (1) v
atarantar
(valencià, tortosí) Torbar l’ànim, els sentits, fer perdre l’esma.
atolondrar
(barceloní) Bullir en el cap idees impossibles.

atardar /a.tarˈða/ /a.taɾˈða/ /a.taɾˈðaɾ/ /ə.tərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atarda atardada atardades atardant atardar atardara atardaran atardarem atardaren atardares atardareu atardaria atardarien atardaries atardarà atardaràs atardaré atardaríem atardaríeu atardassen atardasses atardat atardats atardava atardaven atardaves atarde atardem atarden atardes atardessen atardesses atardessin atardessis atardeu atardi atardin atardis atardo atardà atardàrem atardàreu atardàssem atardàsseu atardàvem atardàveu atardés atardéssem atardésseu atardéssim atardéssiu atardí occ sept val val (1) v
retrasar

ataronjat /a.ta.ɾoɲˈd͡ʒat/ /ə.tə.ɾoɲˈʒat/ /ə.tə.ɾuɲˈʒat/ adj masc
naranja

ataronjat /a.ta.ɾoɲˈd͡ʒat/ /ə.tə.ɾoɲˈʒat/ /ə.tə.ɾuɲˈʒat/ n masc
anaranjado

atarterar /a.tar.teˈɾa/ /a.taɾ.teˈɾa/ /a.taɾ.teˈɾaɾ/ /ə.tər.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atartera atarterada atarterades atarterant atarterar atarterara atarteraran atarterarem atarteraren atarterares atarterareu atarteraria atarterarien atarteraries atarterarà atarteraràs atarteraré atarteraríem atarteraríeu atarterassen atarterasses atarterat atarterats atarterava atarteraven atarteraves atartere atarterem atarteren atarteres atarteressen atarteresses atarteressin atarteressis atartereu atarteri atarterin atarteris atartero atarterà atarteràrem atarteràreu atarteràssem atarteràsseu atarteràvem atarteràveu atarterés atarteréssem atarterésseu atarteréssim atarteréssiu atarterí occ sept val val (1) v
amontonar

atavellar /a.ta.veˈʎaɾ/ /a.ta.βeˈʎa/ /ə.tə.vəˈʎa/ /ə.tə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atavell atavella atavellada atavellades atavellam atavellant atavellar atavellara atavellaran atavellarem atavellaren atavellares atavellareu atavellaria atavellarien atavellaries atavellarà atavellaràs atavellaré atavellaríem atavellaríeu atavellassen atavellasses atavellassin atavellassis atavellat atavellats atavellau atavellava atavellaven atavellaves atavelle atavellem atavellen atavelles atavellessen atavellesses atavellessin atavellessis atavelleu atavelli atavellin atavellis atavello atavellà atavellàrem atavellàreu atavellàs atavellàssem atavellàsseu atavellàssim atavellàssiu atavellàvem atavellàveu atavellés atavelléssem atavellésseu atavelléssim atavelléssiu atavellí bal bal (1) occ sept val v
plisar

atavisme /a.taˈviz.me/ /a.taˈβiz.me/ /ə.təˈviz.mə/ /ə.təˈβiz.mə/ n masc
atavismo

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
ateísmo

atemorir /a.te.moˈɾi/ /a.te.moˈɾiɾ/ /ə.tə.moˈɾi/ /ə.tə.muˈɾi/ atemoreix atemoreixen atemoreixes atemoreixi atemoreixin atemoreixis atemoreixo atemoresc atemoresqui atemoresquin atemoresquis atemoria atemorida atemorides atemorien atemories atemoriguem atemorigueu atemorim atemorint atemorir atemorira atemoriran atemorirem atemoriren atemorires atemorireu atemoriria atemoririen atemoriries atemorirà atemoriràs atemoriré atemoriríem atemoriríeu atemorisc atemorisca atemorisquen atemorisques atemorissen atemorisses atemorissin atemorissis atemorit atemorits atemoriu atemorix atemorixen atemorixes atemorixo atemorí atemoríem atemoríeu atemorírem atemoríreu atemorís atemoríssem atemorísseu atemoríssim atemoríssiu bal n-occ occ sept val v
atemorizar

atemptar /a.temˈta/ /a.temˈtaɾ/ /ə.təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atempt atempta atemptada atemptades atemptam atemptant atemptar atemptara atemptaran atemptarem atemptaren atemptares atemptareu atemptaria atemptarien atemptaries atemptarà atemptaràs atemptaré atemptaríem atemptaríeu atemptassen atemptasses atemptassin atemptassis atemptat atemptats atemptau atemptava atemptaven atemptaves atempte atemptem atempten atemptes atemptessen atemptesses atemptessin atemptessis atempteu atempti atemptin atemptis atempto atemptà atemptàrem atemptàreu atemptàs atemptàssem atemptàsseu atemptàssim atemptàssiu atemptàvem atemptàveu atemptés atemptéssem atemptésseu atemptéssim atemptéssiu atemptí bal bal (1) occ sept val v
atentar

atemptat /a.temˈtat/ /ə.təmˈtat/ n masc
atentado

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
atención
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atenció a la diversitat n fem
atención a la diversidad

atenció a la infància i l'adolescència n fem
atención a la infancia y la adolescencia

atenció individualitzada n fem
atención individualizada

atendar-se /a.tenˈdaɾ.se/ /ə.tən.dərˈsə/ /ə.tənˈdar.sə/ /ə.tənˈdaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atend atenda atendada atendades atendam atendant atendar atendara atendaran atendarem atendaren atendares atendareu atendaria atendarien atendaries atendarà atendaràs atendaré atendaríem atendaríeu atendassen atendasses atendassin atendassis atendat atendats atendau atendava atendaven atendaves atende atendem atenden atendes atendessen atendesses atendessin atendessis atendeu atendi atendin atendis atendo atendà atendàrem atendàreu atendàs atendàssem atendàsseu atendàssim atendàssiu atendàvem atendàveu atendés atendéssem atendésseu atendéssim atendéssiu atendí bal bal (1) occ sept val v
acampar

ateneu n masc
ateneo

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
atento
Que posa atenció, interès, cura.
Que té atencions, amable, servicial.

atentament /aˌten.taˈmen/ /aˌten.taˈment/ /əˌten.təˈmen/ /əˌten.təˈment/ adv
atentamente

atenuar /a.te.nuˈa/ /a.te.nuˈaɾ/ /ə.tə.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atenua atenuada atenuades atenuam atenuant atenuar atenuara atenuaran atenuarem atenuaren atenuares atenuareu atenuaria atenuarien atenuaries atenuarà atenuaràs atenuaré atenuaríem atenuaríeu atenuassen atenuasses atenuassin atenuassis atenuat atenuats atenuau atenuava atenuaven atenuaves atenue atenuem atenuen atenues atenuessen atenuesses atenuessin atenuessis atenueu atenuo atenuu atenuà atenuàrem atenuàreu atenuàs atenuàssem atenuàsseu atenuàssim atenuàssiu atenuàvem atenuàveu atenués atenuéssem atenuésseu atenuéssim atenuéssiu atenuí atenuï atenuïn atenuïs bal bal (1) occ sept val v
atenuar

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ adj masc
ateniense
Relatiu o pertanyent a Atenes.

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ n masc
ateniense
Persona que habita o és originària d'Atenes.

atermenament /a.ter.me.naˈmen/ /a.teɾ.me.naˈment/ /ə.tər.mə.nəˈmen/ /ə.təɾ.mə.nəˈment/ n masc
amojonamiento

atermenar /a.ter.meˈna/ /a.teɾ.meˈnaɾ/ /ə.tər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atermena atermenada atermenades atermenam atermenant atermenar atermenara atermenaran atermenarem atermenaren atermenares atermenareu atermenaria atermenarien atermenaries atermenarà atermenaràs atermenaré atermenaríem atermenaríeu atermenassen atermenasses atermenassin atermenassis atermenat atermenats atermenau atermenava atermenaven atermenaves atermene atermenem atermenen atermenes atermenessen atermenesses atermenessin atermenessis atermeneu atermeni atermenin atermenis atermeno atermenà atermenàrem atermenàreu atermenàs atermenàssem atermenàsseu atermenàssim atermenàssiu atermenàvem atermenàveu atermenés atermenéssem atermenésseu atermenéssim atermenéssiu atermení atermèn bal bal (1) occ sept val v
amojonar

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aterr aterra aterrada aterrades aterram aterrant aterrar aterrara aterraran aterrarem aterraren aterrares aterrareu aterraria aterrarien aterraries aterrarà aterraràs aterraré aterraríem aterraríeu aterrassen aterrasses aterrassin aterrassis aterrat aterrats aterrau aterrava aterraven aterraves aterre aterrem aterren aterres aterressen aterresses aterressin aterressis aterreu aterri aterrin aterris aterro aterrà aterràrem aterràreu aterràs aterràssem aterràsseu aterràssim aterràssiu aterràvem aterràveu aterrés aterréssem aterrésseu aterréssim aterréssiu aterrí bal bal (1) occ sept val v
aterrizar

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
aterrizaje

aterridor /a.te.riˈðo/ /a.te.riˈðoɾ/ /ə.tə.riˈðo/ adj masc
aterrador

aterrir /a.teˈri/ /a.teˈriɾ/ aterreix aterreixen aterreixes aterreixi aterreixin aterreixis aterreixo aterresc aterresqui aterresquin aterresquis aterria aterrida aterrides aterrien aterries aterriguem aterrigueu aterrim aterrint aterrir aterrira aterriran aterrirem aterriren aterrires aterrireu aterriria aterririen aterriries aterrirà aterriràs aterriré aterriríem aterriríeu aterrisc aterrisca aterrisquen aterrisques aterrissen aterrisses aterrissin aterrissis aterrit aterrits aterriu aterrix aterrixen aterrixes aterrixo aterrí aterríem aterríeu aterrírem aterríreu aterrís aterríssem aterrísseu aterríssim aterríssiu bal n-occ occ sept val v
aterrar

aterrossar /a.te.roˈsa/ /a.te.roˈsaɾ/ /ə.tə.roˈsa/ /ə.tə.ruˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aterrossa aterrossada aterrossades aterrossam aterrossant aterrossar aterrossara aterrossaran aterrossarem aterrossaren aterrossares aterrossareu aterrossaria aterrossarien aterrossaries aterrossarà aterrossaràs aterrossaré aterrossaríem aterrossaríeu aterrossassen aterrossasses aterrossassin aterrossassis aterrossat aterrossats aterrossau aterrossava aterrossaven aterrossaves aterrosse aterrossem aterrossen aterrosses aterrossessen aterrossesses aterrossessin aterrossessis aterrosseu aterrossi aterrossin aterrossis aterrosso aterrossà aterrossàrem aterrossàreu aterrossàs aterrossàssem aterrossàsseu aterrossàssim aterrossàssiu aterrossàvem aterrossàveu aterrossés aterrosséssem aterrossésseu aterrosséssim aterrosséssiu aterrossí aterròs bal bal (1) occ sept val v
aterronar
Obrir-se la terra, formant terrossos, per manca d'aigua.
aterronarse
(pronominal) Enganxar-se formant terrossos.

ateserar /a.te.zeˈɾa/ /a.te.zeˈɾaɾ/ /ə.tə.zəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atesera ateserada ateserades ateserant ateserar ateserara ateseraran ateserarem ateseraren ateserares ateserareu ateseraria ateserarien ateseraries ateserarà ateseraràs ateseraré ateseraríem ateseraríeu ateserassen ateserasses ateserat ateserats ateserava ateseraven ateseraves atesere ateserem ateseren ateseres ateseressen ateseresses ateseressin ateseressis atesereu ateseri ateserin ateseris atesero ateserà ateseràrem ateseràreu ateseràssem ateseràsseu ateseràvem ateseràveu ateserés ateseréssem ateserésseu ateseréssim ateseréssiu ateserí occ sept val val (1) v
preparar

atestar /a.tesˈta/ /a.tesˈtaɾ/ /ə.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atest atesta atestada atestades atestam atestant atestar atestara atestaran atestarem atestaren atestares atestareu atestaria atestarien atestaries atestarà atestaràs atestaré atestaríem atestaríeu atestassen atestasses atestassin atestassis atestat atestats atestau atestava atestaven atestaves ateste atestem atesten atestes atestessen atestesses atestessin atestessis atesteu atesti atestin atestis atesto atestà atestàrem atestàreu atestàs atestàssem atestàsseu atestàssim atestàssiu atestàvem atestàveu atestés atestéssem atestésseu atestéssim atestéssiu atestí bal bal (1) occ sept val v
atestar

atetosi /a.teˈtɔ.zi/ /ə.təˈtɔ.zi/ n fem
atetosis

ateu /aˈtɛw/ atea adj masc
ateo

atiador /a.ti.aˈðo/ /a.ti.aˈðoɾ/ adj
atizador
Que atia, que serveix per atiar.

atiador /a.ti.aˈðo/ /a.ti.aˈðoɾ/ n masc
atizador
Barreta de ferro acabada en ganxo que s’empra per atiar el foc (d'una llar, d'un forn, etc.)

atiar /a.tiˈa/ /a.tiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atia atiada atiades atiam atiant atiar atiara atiaran atiarem atiaren atiares atiareu atiaria atiarien atiaries atiarà atiaràs atiaré atiaríem atiaríeu atiassen atiasses atiassin atiassis atiat atiats atiau atiava atiaven atiaves atie atiem atien aties atiessen atiesses atiessin atiessis atieu atii atio atià atiàrem atiàreu atiàs atiàssem atiàsseu atiàssim atiàssiu atiàvem atiàveu atiés atiéssem atiésseu atiéssim atiéssiu atií atiï atiïn atiïs bal bal (1) occ sept val v
atizar
Remenar els tions d'un foc perquè entri aire i cremi millor.
arrear
Estimular el bestiar per fer més ràpidament la feina.
apremiar
Per extensió, esperonar algú.

atipar /a.tiˈpa/ /a.tiˈpaɾ/ /ə.tiˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atip atipa atipada atipades atipam atipant atipar atipara atiparan atiparem atiparen atipares atipareu atiparia atiparien atiparies atiparà atiparàs atiparé atiparíem atiparíeu atipassen atipasses atipassin atipassis atipat atipats atipau atipava atipaven atipaves atipe atipem atipen atipes atipessen atipesses atipessin atipessis atipeu atipi atipin atipis atipo atipà atipàrem atipàreu atipàs atipàssem atipàsseu atipàssim atipàssiu atipàvem atipàveu atipés atipéssem atipésseu atipéssim atipéssiu atipí bal bal (1) occ sept val v
hartar

atiplar /a.tiˈpɫa/ /a.tiˈpɫaɾ/ /ə.tiˈpɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atipl atipla atiplada atiplades atiplam atiplant atiplar atiplara atiplaran atiplarem atiplaren atiplares atiplareu atiplaria atiplarien atiplaries atiplarà atiplaràs atiplaré atiplaríem atiplaríeu atiplassen atiplasses atiplassin atiplassis atiplat atiplats atiplau atiplava atiplaven atiplaves atiple atiplem atiplen atiples atiplessen atiplesses atiplessin atiplessis atipleu atipli atiplin atiplis atiplo atiplà atiplàrem atiplàreu atiplàs atiplàssem atiplàsseu atiplàssim atiplàssiu atiplàvem atiplàveu atiplés atipléssem atiplésseu atipléssim atipléssiu atiplí bal bal (1) occ sept val v
atiplar

atirantar /a.ti.ɾanˈta/ /a.ti.ɾanˈtaɾ/ /ə.ti.ɾənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atirant atiranta atirantada atirantades atirantam atirantant atirantar atirantara atirantaran atirantarem atirantaren atirantares atirantareu atirantaria atirantarien atirantaries atirantarà atirantaràs atirantaré atirantaríem atirantaríeu atirantassen atirantasses atirantassin atirantassis atirantat atirantats atirantau atirantava atirantaven atirantaves atirante atirantem atiranten atirantes atirantessen atirantesses atirantessin atirantessis atiranteu atiranti atirantin atirantis atiranto atirantà atirantàrem atirantàreu atirantàs atirantàssem atirantàsseu atirantàssim atirantàssiu atirantàvem atirantàveu atirantés atirantéssem atirantésseu atirantéssim atirantéssiu atirantí bal bal (1) occ sept val v
atirantar

atjeh /aˈt͡ʃe/ n masc
achenés
Llengua malaiopolinèsia pròpia de l'antic sultanat d'Atjeh, al nord-oest de l'illa de Sumatra.

atjeh /aˈt͡ʃe/ n neut
achenés
Individu de la província d'Aceh, al nord-oest de l'illa de Sumatra.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
atleta

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ n masc
atletismo

atlètic /adˈɫɛ.tik/ /aɫˈɫɛ.tik/ /əɫˈɫɛ.tik/ adj masc
atlético

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
atmósfera
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atomitzar /a.to.miˈd͡za/ /a.to.miˈza/ /a.to.miˈzaɾ/ /ə.to.miˈd͡za/ /ə.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atomitz atomitza atomitzada atomitzades atomitzam atomitzant atomitzar atomitzara atomitzaran atomitzarem atomitzaren atomitzares atomitzareu atomitzaria atomitzarien atomitzaries atomitzarà atomitzaràs atomitzaré atomitzaríem atomitzaríeu atomitzassen atomitzasses atomitzassin atomitzassis atomitzat atomitzats atomitzau atomitzava atomitzaven atomitzaves atomitze atomitzem atomitzen atomitzes atomitzessen atomitzesses atomitzessin atomitzessis atomitzeu atomitzi atomitzin atomitzis atomitzo atomitzà atomitzàrem atomitzàreu atomitzàs atomitzàssem atomitzàsseu atomitzàssim atomitzàssiu atomitzàvem atomitzàveu atomitzés atomitzéssem atomitzésseu atomitzéssim atomitzéssiu atomitzí bal bal (1) occ sept val v
atomizar

atonia /a.toˈni.a/ /ə.toˈni.ə/ /ə.tuˈni.ə/ n fem
atonía

atordiment /a.tor.ðiˈmen/ /a.toɾ.ðiˈmen/ /a.toɾ.ðiˈment/ /ə.toɾ.ðiˈment/ /ə.tur.diˈmen/ /ə.tur.ðiˈmen/ n masc
aturdimiento

atordir /a.torˈði/ /a.toɾˈði/ /a.toɾˈðiɾ/ /ə.toɾˈði/ /ə.turˈði/ atordeix atordeixen atordeixes atordeixi atordeixin atordeixis atordeixo atordesc atordesqui atordesquin atordesquis atordia atordida atordides atordien atordies atordiguem atordigueu atordim atordint atordir atordira atordiran atordirem atordiren atordires atordireu atordiria atordirien atordiries atordirà atordiràs atordiré atordiríem atordiríeu atordisc atordisca atordisquen atordisques atordissen atordisses atordissin atordissis atordit atordits atordiu atordix atordixen atordixes atordixo atordí atordíem atordíeu atordírem atordíreu atordís atordíssem atordísseu atordíssim atordíssiu bal n-occ occ sept val v
aturdir

atorgar /a.torˈɣa/ /a.toɾˈɣa/ /a.toɾˈɣaɾ/ /ə.toɾˈɣa/ /ə.turˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atorg atorga atorgada atorgades atorgam atorgant atorgar atorgara atorgaran atorgarem atorgaren atorgares atorgareu atorgaria atorgarien atorgaries atorgarà atorgaràs atorgaré atorgaríem atorgaríeu atorgassen atorgasses atorgassin atorgassis atorgat atorgats atorgau atorgava atorgaven atorgaves atorgo atorgue atorguem atorguen atorgues atorguessen atorguesses atorguessin atorguessis atorgueu atorgui atorguin atorguis atorgués atorguéssem atorguésseu atorguéssim atorguéssiu atorguí atorgà atorgàrem atorgàreu atorgàs atorgàssem atorgàsseu atorgàssim atorgàssiu atorgàvem atorgàveu bal bal (1) occ sept val v
otorgar

atorrollar /a.to.roˈʎa/ /a.to.roˈʎaɾ/ /ə.to.roˈʎa/ /ə.tu.ruˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atorroll atorrolla atorrollada atorrollades atorrollam atorrollant atorrollar atorrollara atorrollaran atorrollarem atorrollaren atorrollares atorrollareu atorrollaria atorrollarien atorrollaries atorrollarà atorrollaràs atorrollaré atorrollaríem atorrollaríeu atorrollassen atorrollasses atorrollassin atorrollassis atorrollat atorrollats atorrollau atorrollava atorrollaven atorrollaves atorrolle atorrollem atorrollen atorrolles atorrollessen atorrollesses atorrollessin atorrollessis atorrolleu atorrolli atorrollin atorrollis atorrollo atorrollà atorrollàrem atorrollàreu atorrollàs atorrollàssem atorrollàsseu atorrollàssim atorrollàssiu atorrollàvem atorrollàveu atorrollés atorrolléssem atorrollésseu atorrolléssim atorrolléssiu atorrollí bal bal (1) occ sept val v
aturrullar

atrabiliari /a.tɾa.bi.ɫiˈa.ɾi/ /ə.tɾə.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
atrabiliario

atracador /a.tɾa.kaˈðo/ /a.tɾa.kaˈðoɾ/ /ə.tɾə.kəˈðo/ n masc
atracador

atracallar /a.tɾa.kaˈʎa/ /a.tɾa.kaˈʎaɾ/ /ə.tɾə.kəˈʎa/ atracalla atracallada atracallades atracallant atracallar atracallaran atracallarem atracallaren atracallares atracallareu atracallaria atracallarien atracallaries atracallarà atracallaràs atracallaré atracallaríem atracallaríeu atracallat atracallats atracallava atracallaven atracallaves atracallem atracallen atracalles atracallessen atracallesses atracallessin atracallessis atracalleu atracalli atracallin atracallis atracallo atracallà atracallàrem atracallàreu atracallàvem atracallàveu atracallés atracalléssem atracallésseu atracalléssim atracalléssiu atracallí sept v
denostar

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrac atraca atracada atracades atracam atracant atracar atracara atracaran atracarem atracaren atracares atracareu atracaria atracarien atracaries atracarà atracaràs atracaré atracaríem atracaríeu atracassen atracasses atracassin atracassis atracat atracats atracau atracava atracaven atracaves atraco atracà atracàrem atracàreu atracàs atracàssem atracàsseu atracàssim atracàssiu atracàvem atracàveu atraque atraquem atraquen atraques atraquessen atraquesses atraquessin atraquessis atraqueu atraqui atraquin atraquis atraqués atraquéssem atraquésseu atraquéssim atraquéssiu atraquí bal bal (1) occ sept val v
atracar
(nàutica) Apropar una nau a un lloc, un moll, una ribera, una altra nau, i amarrar-la.
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
atracción

atracció estètica n fem
atracción estética

atracció intel·lectual n fem
atracción intelectual

atracció platònica n fem
atracción platónica

atracció romàntica n fem
atracción romántica

atracció sensual n fem
atracción sensual

atracció sexual n fem
atracción sexual

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
atractivo
Que atreu

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ n masc
atractivo
allò que atreu

atrafegar-se /a.tɾa.feˈɣaɾ.se/ /ə.tɾə.fə.ɣərˈsə/ /ə.tɾə.fəˈɣar.sə/ /ə.tɾə.fəˈɣaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrafeg atrafega atrafegada atrafegades atrafegam atrafegant atrafegar atrafegara atrafegaran atrafegarem atrafegaren atrafegares atrafegareu atrafegaria atrafegarien atrafegaries atrafegarà atrafegaràs atrafegaré atrafegaríem atrafegaríeu atrafegassen atrafegasses atrafegassin atrafegassis atrafegat atrafegats atrafegau atrafegava atrafegaven atrafegaves atrafego atrafegue atrafeguem atrafeguen atrafegues atrafeguessen atrafeguesses atrafeguessin atrafeguessis atrafegueu atrafegui atrafeguin atrafeguis atrafegués atrafeguéssem atrafeguésseu atrafeguéssim atrafeguéssiu atrafeguí atrafegà atrafegàrem atrafegàreu atrafegàs atrafegàssem atrafegàsseu atrafegàssim atrafegàssiu atrafegàvem atrafegàveu bal bal (1) occ sept val v
ajetrearse

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrap atrapa atrapada atrapades atrapam atrapant atrapar atrapara atraparan atraparem atraparen atrapares atrapareu atraparia atraparien atraparies atraparà atraparàs atraparé atraparíem atraparíeu atrapassen atrapasses atrapassin atrapassis atrapat atrapats atrapau atrapava atrapaven atrapaves atrape atrapem atrapen atrapes atrapessen atrapesses atrapessin atrapessis atrapeu atrapi atrapin atrapis atrapo atrapà atrapàrem atrapàreu atrapàs atrapàssem atrapàsseu atrapàssim atrapàssiu atrapàvem atrapàveu atrapés atrapéssem atrapésseu atrapéssim atrapéssiu atrapí bal bal (1) occ sept val v
atrapar

atraçar /a.tɾaˈsa/ /a.tɾaˈsaɾ/ /ə.tɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrace atracem atracen atraces atracessen atracesses atracessin atracessis atraceu atraci atracin atracis atracés atracéssem atracésseu atracéssim atracéssiu atrací atraç atraça atraçada atraçades atraçam atraçant atraçar atraçara atraçaran atraçarem atraçaren atraçares atraçareu atraçaria atraçarien atraçaries atraçarà atraçaràs atraçaré atraçaríem atraçaríeu atraçassen atraçasses atraçassin atraçassis atraçat atraçats atraçau atraçava atraçaven atraçaves atraço atraçà atraçàrem atraçàreu atraçàs atraçàssem atraçàsseu atraçàssim atraçàssiu atraçàvem atraçàveu bal bal (1) occ sept val v
encaminar

atresorar /a.tɾe.zoˈɾa/ /a.tɾe.zoˈɾaɾ/ /ə.tɾə.zoˈɾa/ /ə.tɾə.zuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atresor atresora atresorada atresorades atresoram atresorant atresorar atresorara atresoraran atresorarem atresoraren atresorares atresorareu atresoraria atresorarien atresoraries atresorarà atresoraràs atresoraré atresoraríem atresoraríeu atresorassen atresorasses atresorassin atresorassis atresorat atresorats atresorau atresorava atresoraven atresoraves atresore atresorem atresoren atresores atresoressen atresoresses atresoressin atresoressis atresoreu atresori atresorin atresoris atresoro atresorà atresoràrem atresoràreu atresoràs atresoràssem atresoràsseu atresoràssim atresoràssiu atresoràvem atresoràveu atresorés atresoréssem atresorésseu atresoréssim atresoréssiu atresorí bal bal (1) occ sept val v
atesorar

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ atragueren atragueres atraguessen atraguesses atraguessin atraguessis atragué atraguérem atraguéreu atragués atraguéssem atraguésseu atraguéssim atraguéssiu atraguí atraiem atraient atraieu atrauran atraurem atraureu atrauria atraurien atrauries atraurà atrauràs atrauré atrauríem atrauríeu atrec atrega atreguem atreguen atregues atregueu atregui atreguin atreguis atreia atreien atreies atreim atreis atret atreta atretes atrets atreu atreuen atreure atreus atrèiem atrèieu bal v
atraer

atribolar /a.tɾi.boˈɫaɾ/ /a.tɾi.βoˈɫa/ /ə.tɾi.boˈɫa/ /ə.tɾi.buˈɫa/ /ə.tɾi.βuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atribol atribola atribolada atribolades atribolam atribolant atribolar atribolara atribolaran atribolarem atribolaren atribolares atribolareu atribolaria atribolarien atribolaries atribolarà atribolaràs atribolaré atribolaríem atribolaríeu atribolassen atribolasses atribolassin atribolassis atribolat atribolats atribolau atribolava atribolaven atribolaves atribole atribolem atribolen atriboles atribolessen atribolesses atribolessin atribolessis atriboleu atriboli atribolin atribolis atribolo atribolà atribolàrem atribolàreu atribolàs atribolàssem atribolàsseu atribolàssim atribolàssiu atribolàvem atribolàveu atribolés atriboléssem atribolésseu atriboléssim atriboléssiu atribolí bal bal (1) occ sept val v
atolondrar

atribució /a.tɾi.βu.siˈo/ /ə.tɾi.βu.siˈo/ n fem
atribución

atribuir /a.tɾi.buˈiɾ/ /a.tɾi.βuˈi/ /ə.tɾi.βuˈi/ atribueix atribueixen atribueixes atribueixi atribueixin atribueixis atribueixo atribuesc atribuesqui atribuesquin atribuesquis atribuint atribuir atribuiran atribuirem atribuireu atribuiria atribuirien atribuiries atribuirà atribuiràs atribuiré atribuiríem atribuiríeu atribuí atribuíem atribuíeu atribuírem atribuíreu atribuís atribuíssem atribuísseu atribuíssim atribuíssiu atribuïa atribuïda atribuïdes atribuïen atribuïes atribuïguem atribuïgueu atribuïm atribuïra atribuïren atribuïres atribuïsc atribuïsca atribuïsquen atribuïsques atribuïssen atribuïsses atribuïssin atribuïssis atribuït atribuïts atribuïu atribuïx atribuïxen atribuïxes atribuïxo bal n-occ occ sept val v
atribuir

atrinxerar /a.tɾiɲ.t͡ʃeˈɾa/ /a.tɾiɲ.t͡ʃeˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrinxer atrinxera atrinxerada atrinxerades atrinxeram atrinxerant atrinxerar atrinxerara atrinxeraran atrinxerarem atrinxeraren atrinxerares atrinxerareu atrinxeraria atrinxerarien atrinxeraries atrinxerarà atrinxeraràs atrinxeraré atrinxeraríem atrinxeraríeu atrinxerassen atrinxerasses atrinxerassin atrinxerassis atrinxerat atrinxerats atrinxerau atrinxerava atrinxeraven atrinxeraves atrinxere atrinxerem atrinxeren atrinxeres atrinxeressen atrinxeresses atrinxeressin atrinxeressis atrinxereu atrinxeri atrinxerin atrinxeris atrinxero atrinxerà atrinxeràrem atrinxeràreu atrinxeràs atrinxeràssem atrinxeràsseu atrinxeràssim atrinxeràssiu atrinxeràvem atrinxeràveu atrinxerés atrinxeréssem atrinxerésseu atrinxeréssim atrinxeréssiu atrinxerí bal bal (1) occ sept val v
atrincherar
Fortificar un lloc amb trinxeres.
Les tropes, situar-se en trinxeres per defensar-se millor de l'escomesa de l'enemic.

atrofiar /a.tɾo.fiˈa/ /a.tɾo.fiˈaɾ/ /ə.tɾo.fiˈa/ /ə.tɾu.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrofia atrofiada atrofiades atrofiam atrofiant atrofiar atrofiara atrofiaran atrofiarem atrofiaren atrofiares atrofiareu atrofiaria atrofiarien atrofiaries atrofiarà atrofiaràs atrofiaré atrofiaríem atrofiaríeu atrofiassen atrofiasses atrofiassin atrofiassis atrofiat atrofiats atrofiau atrofiava atrofiaven atrofiaves atrofie atrofiem atrofien atrofies atrofiessen atrofiesses atrofiessin atrofiessis atrofieu atrofii atrofio atrofià atrofiàrem atrofiàreu atrofiàs atrofiàssem atrofiàsseu atrofiàssim atrofiàssiu atrofiàvem atrofiàveu atrofiés atrofiéssem atrofiésseu atrofiéssim atrofiéssiu atrofií atrofiï atrofiïn atrofiïs bal bal (1) occ sept val v
atrofiar

atropar /a.tɾoˈpa/ /a.tɾoˈpaɾ/ /ə.tɾoˈpa/ /ə.tɾuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrop atropa atropada atropades atropam atropant atropar atropara atroparan atroparem atroparen atropares atropareu atroparia atroparien atroparies atroparà atroparàs atroparé atroparíem atroparíeu atropassen atropasses atropassin atropassis atropat atropats atropau atropava atropaven atropaves atrope atropem atropen atropes atropessen atropesses atropessin atropessis atropeu atropi atropin atropis atropo atropà atropàrem atropàreu atropàs atropàssem atropàsseu atropàssim atropàssiu atropàvem atropàveu atropés atropéssem atropésseu atropéssim atropéssiu atropí bal bal (1) occ sept val v
atropar
Ajuntar formant tropa, colla.

atropelladament /a.tɾo.peˌʎa.ðaˈmen/ /a.tɾo.peˌʎa.ðaˈment/ /ə.tɾo.pəˌʎa.ðəˈment/ /ə.tɾu.pəˌʎa.ðəˈmen/ adv
atropelladamente

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atropell atropella atropellada atropellades atropellam atropellant atropellar atropellara atropellaran atropellarem atropellaren atropellares atropellareu atropellaria atropellarien atropellaries atropellarà atropellaràs atropellaré atropellaríem atropellaríeu atropellassen atropellasses atropellassin atropellassis atropellat atropellats atropellau atropellava atropellaven atropellaves atropelle atropellem atropellen atropelles atropellessen atropellesses atropellessin atropellessis atropelleu atropelli atropellin atropellis atropello atropellà atropellàrem atropellàreu atropellàs atropellàssem atropellàsseu atropellàssim atropellàssiu atropellàvem atropellàveu atropellés atropelléssem atropellésseu atropelléssim atropelléssiu atropellí bal bal (1) occ sept val v
atropellar

atrotinar /a.tɾo.tiˈna/ /a.tɾo.tiˈnaɾ/ /ə.tɾo.tiˈna/ /ə.tɾu.tiˈna/ atrotina atrotinada atrotinades atrotinant atrotinar atrotinaran atrotinarem atrotinaren atrotinares atrotinareu atrotinaria atrotinarien atrotinaries atrotinarà atrotinaràs atrotinaré atrotinaríem atrotinaríeu atrotinat atrotinats atrotinava atrotinaven atrotinaves atrotinem atrotinen atrotines atrotinessen atrotinesses atrotinessin atrotinessis atrotineu atrotini atrotinin atrotinis atrotino atrotinà atrotinàrem atrotinàreu atrotinàvem atrotinàveu atrotinés atrotinéssem atrotinésseu atrotinéssim atrotinéssiu atrotiní sept v
estropear

atrotinat /a.tɾo.tiˈnat/ /ə.tɾo.tiˈnat/ /ə.tɾu.tiˈnat/ adj masc
destartalado
Envellit fins a quedar en mal estat.
achacoso
Referit a un esser viu, especialment els animals, incloses les persones, que pateix una mala salut.

atroç /aˈtɾos/ adj
atroz

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
atrofia

attrezzo /aˈtɾe.d͡zo/ /əˈtɾe.d͡zo/ n masc
atrezo

atuell /a.tuˈeʎ/ n masc
vasija

atuir /a.tuˈi/ /a.tuˈiɾ/ atueix atueixen atueixes atueixi atueixin atueixis atueixo atuint atuir atuiran atuirem atuireu atuiria atuirien atuiries atuirà atuiràs atuiré atuiríem atuiríeu atuí atuíem atuíeu atuírem atuíreu atuís atuíssem atuísseu atuíssim atuíssiu atuïa atuïda atuïdes atuïen atuïes atuïm atuïren atuïres atuïssen atuïsses atuïssin atuïssis atuït atuïts atuïu v
abatir

atupar /a.tuˈpa/ /a.tuˈpaɾ/ /ə.tuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atup atupa atupada atupades atupam atupant atupar atuparan atuparem atuparen atupares atupareu atuparia atuparien atuparies atuparà atuparàs atuparé atuparíem atuparíeu atupassen atupasses atupassin atupassis atupat atupats atupau atupava atupaven atupaves atupem atupen atupes atupessin atupessis atupeu atupi atupin atupis atupà atupàrem atupàreu atupàs atupàssem atupàsseu atupàssim atupàssiu atupàvem atupàveu atupés atupéssim atupéssiu atupí bal bal (1) v
azotar

atur /aˈtuɾ/ n masc
paro
Situació en què la persona no té feina i no pot guanyar-se la vida.

atur juvenil n masc
desempleo juvenil

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
parada
Acció i efecte d’aturar o aturar-se.
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.
paro
Parada de l’activitat, la feina o el procés productiu.

aturada en dos temps n fem
parada en dos tiempos

aturall /a.tuˈɾaʎ/ /ə.tuˈɾaj/ /ə.tuˈɾaʎ/ n masc
traba

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atur atura aturada aturades aturam aturant aturar aturara aturaran aturarem aturaren aturares aturareu aturaria aturarien aturaries aturarà aturaràs aturaré aturaríem aturaríeu aturassen aturasses aturassin aturassis aturat aturats aturau aturava aturaven aturaves ature aturem aturen atures aturessen aturesses aturessin aturessis atureu aturi aturin aturis aturo aturà aturàrem aturàreu aturàs aturàssem aturàsseu aturàssim aturàssiu aturàvem aturàveu aturés aturéssem aturésseu aturéssim aturéssiu aturí bal bal (1) occ sept val v
parar
Detenir, fer parar.
detener
(esports de pilota) Interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar el joc v
detener el juego

aturar el temps v
detener el tiempo

aturat /a.tuˈɾat/ adj masc
parado
Sense empenta per a fer coses.

atuïment /a.tu.iˈmen/ /a.tu.iˈment/ /ə.tu.iˈmen/ /ə.tu.iˈment/ n masc
abatimiento

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
hacha
Ciri llarg i gruixut de figura quadrada i amb quatre blens.
hacha de armas
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.
ambleo
Ciri llarg i gruixut de figura quadrada i amb un ble.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
achís

atxul·lar /a.t͡ʃuɫˈɫa/ /a.t͡ʃuɫˈɫaɾ/ /a.t͡ʃuˈɫa/ /ə.t͡ʃuɫˈɫa/ /ə.t͡ʃuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atxul atxul·la atxul·lada atxul·lades atxul·lam atxul·lant atxul·lar atxul·laran atxul·larem atxul·laren atxul·lares atxul·lareu atxul·laria atxul·larien atxul·laries atxul·larà atxul·laràs atxul·laré atxul·laríem atxul·laríeu atxul·lassen atxul·lasses atxul·lassin atxul·lassis atxul·lat atxul·lats atxul·lau atxul·lava atxul·laven atxul·laves atxul·lem atxul·len atxul·les atxul·lessin atxul·lessis atxul·leu atxul·li atxul·lin atxul·lis atxul·là atxul·làrem atxul·làreu atxul·làs atxul·làssem atxul·làsseu atxul·làssim atxul·làssiu atxul·làvem atxul·làveu atxul·lés atxul·léssim atxul·léssiu atxul·lí bal bal (1) v
chasquear
(mallorquí) Sorprendre desagradablement per obtenir un resultat diferent del que es refiava.
birlar
(menorquí) Prendre amb engany.

atzabegenc /a.d͡za.beˈd͡ʒeŋk/ /a.d͡za.βeˈd͡ʒeŋ/ /a.d͡za.βeˈʒeŋ/ /ə.d͡zə.bəˈʒəŋk/ /ə.d͡zə.bəˈʒɛŋk/ /ə.d͡zə.βəˈʒɛŋ/ adj masc
azabache

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
azabache

atzagaia /a.d͡zaˈɣa.ja/ /ə.d͡zəˈɣa.jə/ n fem
azagaya
Llança o dard petit.

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ n masc
azar

atzarosament /a.d͡zaˌɾo.zaˈmen/ /a.d͡zaˌɾo.zaˈment/ /ə.d͡zəˌɾo.zəˈmen/ /ə.d͡zəˌɾo.zəˈment/ adv
azarosamente

atzarós /ad.zaˈɾos/ /əd.zəˈɾos/ adj masc
azaroso

atzavara /a.d͡zaˈva.ɾa/ /a.d͡zaˈβa.ɾa/ /ə.d͡zəˈva.ɾə/ n fem
pita

atzembla /aˈd͡zem.bɫa/ /əˈd͡zəm.bɫə/ /əˈd͡zɛm.bɫə/ n fem
acémila

atzucac /a.d͡zuˈkak/ /ə.d͡zuˈkak/ n masc
callejón sin salida
Carrer o camí sense sortida.

atzufar /a.d͡zuˈfa/ /a.d͡zuˈfaɾ/ /ə.d͡zuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atzuf atzufa atzufada atzufades atzufam atzufant atzufar atzufaran atzufarem atzufaren atzufares atzufareu atzufaria atzufarien atzufaries atzufarà atzufaràs atzufaré atzufaríem atzufaríeu atzufassen atzufasses atzufassin atzufassis atzufat atzufats atzufau atzufava atzufaven atzufaves atzufem atzufen atzufes atzufessin atzufessis atzufeu atzufi atzufin atzufis atzufà atzufàrem atzufàreu atzufàs atzufàssem atzufàsseu atzufàssim atzufàssiu atzufàvem atzufàveu atzufés atzuféssim atzuféssiu atzufí bal bal (1) v
zurrar

atzur /əˈd͡zur/ n masc
azur

atàvic /aˈta.vik/ /aˈta.βik/ /əˈta.vik/ adj masc
atávico

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
ataxia

atènyer /aˈte.ɲe/ /aˈte.ɲeɾ/ /əˈtə.ɲə/ /əˈtɛ.ɲə/ atenc atenguem atengueren atengueres atenguessin atenguessis atengueu atengui atenguin atenguis atengué atenguérem atenguéreu atengués atenguéssim atenguéssiu atenguí ateny atenya atenyem atenyen atenyent atenyera atenyeran atenyerem atenyeren atenyeres atenyereu atenyeria atenyerien atenyeries atenyerà atenyeràs atenyeré atenyeríem atenyeríeu atenyes atenyessen atenyesses atenyessin atenyessis atenyeu atenyi atenyia atenyien atenyies atenyin atenyis atenyo atenys atenyé atenyérem atenyéreu atenyés atenyéssem atenyésseu atenyéssim atenyéssiu atenyí atenyíem atenyíeu atesa ateses atesos atènyer atès atés bal occ sept val v
alcanzar

atès /aˈtes/ /əˈtəs/ /əˈtɛs/ n masc
visto

atònit /aˈtɔ.nit/ /əˈtɔ.nit/ atònita adj masc
atónito

au Interjection
venga
Vinga, som-hi, apa.

au-pair /oˈpɛr/ n neut
au pair

auca /ˈaw.ka/ /ˈaw.kə/ n fem
aleluya

audaç /awˈðas/ /əwˈðas/ adj
audaz

audible /awˈði.bɫe/ /awˈði.βɫe/ /awˈðib.bɫe/ /əwˈði.βɫə/ /əwˈðib.bɫə/ n masc
audible

audicionar /aw.ði.si.oˈna/ /aw.ði.si.oˈnaɾ/ /əw.ði.si.oˈna/ /əw.ði.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg audicion audiciona audicionada audicionades audicionam audicionant audicionar audicionara audicionaran audicionarem audicionaren audicionares audicionareu audicionaria audicionarien audicionaries audicionarà audicionaràs audicionaré audicionaríem audicionaríeu audicionassen audicionasses audicionassin audicionassis audicionat audicionats audicionau audicionava audicionaven audicionaves audicione audicionem audicionen audiciones audicionessen audicionesses audicionessin audicionessis audicioneu audicioni audicionin audicionis audiciono audicionà audicionàrem audicionàreu audicionàs audicionàssem audicionàsseu audicionàssim audicionàssiu audicionàvem audicionàveu audicionés audicionéssem audicionésseu audicionéssim audicionéssiu audicioní bal bal (1) occ sept val v
audicionar

audició /aw.ði.siˈo/ /əw.ði.siˈo/ n fem
audición
Acció d’oir.

audioconferència /ˌaw.ði.o.koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /ˌaw.ði.u.kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
audioconferencia

audiograma /ˌaw.ði.oˈɣɾa.ma/ /ˌaw.ði.oˈɣɾa.mə/ /ˌaw.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
audiograma

audiollibre /ˌaw.ði.oˈʎi.bɾe/ /ˌaw.ði.oˈʎi.bɾə/ /ˌaw.ði.uˈʎi.bɾə/ /ˌaw.ði.uˈʎi.βɾə/ n masc
audiolibro

audiomudesa n fem
audiomudez

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ adj
audiovisual
Relatiu a l'audició i a la visió alhora.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ n masc
audiovisual
Material didàctic, informatiu, etc., constituït per un enregistrament visual i un d'auditiu integrats.

auditar /aw.ðiˈta/ /aw.ðiˈtaɾ/ /əw.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. audit audita auditada auditades auditam auditant auditar auditara auditaran auditarem auditaren auditares auditareu auditaria auditarien auditaries auditarà auditaràs auditaré auditaríem auditaríeu auditassen auditasses auditassin auditassis auditat auditats auditau auditava auditaven auditaves audite auditem auditen audites auditessen auditesses auditessin auditessis auditeu auditi auditin auditis audito audità auditàrem auditàreu auditàs auditàssem auditàsseu auditàssim auditàssiu auditàvem auditàveu audités auditéssem auditésseu auditéssim auditéssiu audití bal bal (1) occ sept val v
auditar

auditori /aw.ðiˈtɔ.ɾi/ /əw.ðiˈtɔ.ɾi/ n masc
auditorio

audiència /aw.ðiˈɛn.si.a/ /əw.ðiˈɛn.si.ə/ n fem
audiencia
Invitació per exposar les demandes d'algú.
Òrgan d'administració de justícia, generalment referit a una instància superior o per un territori concret.
Total de persones que veuen o escolten un programa de televisió o ràdio.
Grup de persones reunides, particularment per veure un espectacle o escoltar un discurs.

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
audífono sonotone

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
aumento

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg augment augmenta augmentada augmentades augmentam augmentant augmentar augmentara augmentaran augmentarem augmentaren augmentares augmentareu augmentaria augmentarien augmentaries augmentarà augmentaràs augmentaré augmentaríem augmentaríeu augmentassen augmentasses augmentassin augmentassis augmentat augmentats augmentau augmentava augmentaven augmentaves augmente augmentem augmenten augmentes augmentessen augmentesses augmentessin augmentessis augmenteu augmenti augmentin augmentis augmento augmentà augmentàrem augmentàreu augmentàs augmentàssem augmentàsseu augmentàssim augmentàssiu augmentàvem augmentàveu augmentés augmentéssem augmentésseu augmentéssim augmentéssiu augmentí bal bal (1) occ sept val v
aumentar

augmentatiu /awɡ.men.taˈtiw/ /əwɡ.mən.təˈtiw/ n masc
aumentativo

augurar /aw.ɣuˈɾa/ /aw.ɣuˈɾaɾ/ /əw.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg augur augura augurada augurades auguram augurant augurar augurara auguraran augurarem auguraren augurares augurareu auguraria augurarien auguraries augurarà auguraràs auguraré auguraríem auguraríeu augurassen augurasses augurassin augurassis augurat augurats augurau augurava auguraven auguraves augure augurem auguren augures auguressen auguresses auguressin auguressis augureu auguri augurin auguris auguro augurà auguràrem auguràreu auguràs auguràssem auguràsseu auguràssim auguràssiu auguràvem auguràveu augurés auguréssem augurésseu auguréssim auguréssiu augurí bal bal (1) occ sept val v
augurar

auguri /awˈɣu.ɾi/ /əwˈɣu.ɾi/ n masc
augurio

august /awˈɣust/ /əwˈɣust/ adj masc
augusto

augustament /awˌɣus.taˈmen/ /awˌɣus.taˈment/ /əwˌɣus.təˈmen/ /əwˌɣus.təˈment/ adv
augustamente

aula /ˈaw.la/ /ˈaw.ɫə/ n fem
aula

aula d'acollida n fem
aula de acogida

aula d'audiovisuals n fem
aula de audiovisuales

aula de suport n fem
aula de apoyo

aula hospitalària n fem
aula hospitalaria

aula magna n fem
aula magna

aula oberta n fem
aula abierta

aula ordinària n fem
aula ordinaria

aula taller n fem
aula taller

aula virtual n fem
aula virtual

aura /ˈaw.ɾa/ /ˈaw.ɾə/ n fem
aura
Vent suau.

aureolar /aw.ɾe.oˈɫa/ /aw.ɾe.oˈɫaɾ/ /əw.ɾə.oˈɫa/ /əw.ɾə.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aureol aureola aureolada aureolades aureolam aureolant aureolar aureolara aureolaran aureolarem aureolaren aureolares aureolareu aureolaria aureolarien aureolaries aureolarà aureolaràs aureolaré aureolaríem aureolaríeu aureolassen aureolasses aureolassin aureolassis aureolat aureolats aureolau aureolava aureolaven aureolaves aureole aureolem aureolen aureoles aureolessen aureolesses aureolessin aureolessis aureoleu aureoli aureolin aureolis aureolo aureolà aureolàrem aureolàreu aureolàs aureolàssem aureolàsseu aureolàssim aureolàssiu aureolàvem aureolàveu aureolés aureoléssem aureolésseu aureoléssim aureoléssiu aureolí bal bal (1) occ sept val v
aureolar

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ adj
auricular

aurificar /aw.ɾi.fiˈka/ /aw.ɾi.fiˈkaɾ/ /əw.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aurific aurifica aurificada aurificades aurificam aurificant aurificar aurificara aurificaran aurificarem aurificaren aurificares aurificareu aurificaria aurificarien aurificaries aurificarà aurificaràs aurificaré aurificaríem aurificaríeu aurificassen aurificasses aurificassin aurificassis aurificat aurificats aurificau aurificava aurificaven aurificaves aurifico aurificà aurificàrem aurificàreu aurificàs aurificàssem aurificàsseu aurificàssim aurificàssiu aurificàvem aurificàveu aurifique aurifiquem aurifiquen aurifiques aurifiquessen aurifiquesses aurifiquessin aurifiquessis aurifiqueu aurifiqui aurifiquin aurifiquis aurifiqués aurifiquéssem aurifiquésseu aurifiquéssim aurifiquéssiu aurifiquí bal bal (1) occ sept val v
orificar

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
aurora

aurèola /awˈɾɛ.o.ɫa/ /əwˈɾɛ.o.ɫə/ /əwˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
aureola

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ n fem
aurícula
Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

aurífic /awˈɾi.fik/ /əwˈɾi.fik/ adj masc
aurífico

auró blanc n masc
arce común
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer campestre).

auró negre n masc
arce de Montpellier
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer monspessulanum).

auscultar /aws.kuɫˈta/ /aws.kuɫˈtaɾ/ /əws.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg auscult ausculta auscultada auscultades auscultam auscultant auscultar auscultara auscultaran auscultarem auscultaren auscultares auscultareu auscultaria auscultarien auscultaries auscultarà auscultaràs auscultaré auscultaríem auscultaríeu auscultassen auscultasses auscultassin auscultassis auscultat auscultats auscultau auscultava auscultaven auscultaves ausculte auscultem ausculten auscultes auscultessen auscultesses auscultessin auscultessis ausculteu ausculti auscultin auscultis ausculto auscultà auscultàrem auscultàreu auscultàs auscultàssem auscultàsseu auscultàssim auscultàssiu auscultàvem auscultàveu auscultés auscultéssem auscultésseu auscultéssim auscultéssiu auscultí bal bal (1) occ sept val v
auscultar

auspici /awsˈpi.si/ /əwsˈpi.si/ n masc
auspicio

auster /awsˈteɾ/ /əwsˈter/ adj masc
austero

austral /awsˈtɾaɫ/ /əwsˈtɾaɫ/ adj
austral

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ adj masc
australiano
Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ n masc
australiano
Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
austríaco austriaco
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
austríaco austriaco
Habitant d'Àustria

autenticar /aw.ten.tiˈka/ /aw.ten.tiˈkaɾ/ /əw.tən.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autentic autentica autenticada autenticades autenticam autenticant autenticar autenticara autenticaran autenticarem autenticaren autenticares autenticareu autenticaria autenticarien autenticaries autenticarà autenticaràs autenticaré autenticaríem autenticaríeu autenticassen autenticasses autenticassin autenticassis autenticat autenticats autenticau autenticava autenticaven autenticaves autentico autenticà autenticàrem autenticàreu autenticàs autenticàssem autenticàsseu autenticàssim autenticàssiu autenticàvem autenticàveu autentique autentiquem autentiquen autentiques autentiquessen autentiquesses autentiquessin autentiquessis autentiqueu autentiqui autentiquin autentiquis autentiqués autentiquéssem autentiquésseu autentiquéssim autentiquéssiu autentiquí bal bal (1) occ sept val v
autenticar

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
autenticidad

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
autista
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
autista
Afectat d'autisme.

autoamputació /aw.to.am.pu.ta.siˈo/ /əw.to.əm.pu.tə.siˈo/ /əw.tu.əm.pu.tə.siˈo/ n fem
autoamputación

autoaprenentatge n masc
autoaprendizaje

autoavaluació /aw.to.a.va.ɫu.a.siˈo/ /aw.to.a.βa.ɫu.a.siˈo/ /əw.to.ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /əw.tu.ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /əw.tu.ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
autoevaluación

autoavaluació institucional n fem
autoevaluación institucional

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
narración autobiográfica autobiografía

autobiografiar-se /ˌaw.to.bi.o.ɣɾa.fiˈaɾ.se/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾə.fiˈaɾ.sə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾə.fi.ərˈsə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾə.fiˈar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. autobiografia autobiografiada autobiografiades autobiografiam autobiografiant autobiografiar autobiografiara autobiografiaran autobiografiarem autobiografiaren autobiografiares autobiografiareu autobiografiaria autobiografiarien autobiografiaries autobiografiarà autobiografiaràs autobiografiaré autobiografiaríem autobiografiaríeu autobiografiassen autobiografiasses autobiografiassin autobiografiassis autobiografiat autobiografiats autobiografiau autobiografiava autobiografiaven autobiografiaves autobiografie autobiografiem autobiografien autobiografies autobiografiessen autobiografiesses autobiografiessin autobiografiessis autobiografieu autobiografii autobiografio autobiografià autobiografiàrem autobiografiàreu autobiografiàs autobiografiàssem autobiografiàsseu autobiografiàssim autobiografiàssiu autobiografiàvem autobiografiàveu autobiografiés autobiografiéssem autobiografiésseu autobiografiéssim autobiografiéssiu autobiografií autobiografiï autobiografiïn autobiografiïs bal bal (1) occ val v
autobiografiarse

autoboicotar-se /ˌaw.to.boj.koˈtaɾ.se/ /ˌaw.to.boj.koˈtaɾ.sə/ /ˌaw.tu.buj.ku.tərˈsə/ /ˌaw.tu.βuj.kuˈtar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autoboicot autoboicota autoboicotada autoboicotades autoboicotam autoboicotant autoboicotar autoboicotara autoboicotaran autoboicotarem autoboicotaren autoboicotares autoboicotareu autoboicotaria autoboicotarien autoboicotaries autoboicotarà autoboicotaràs autoboicotaré autoboicotaríem autoboicotaríeu autoboicotassen autoboicotasses autoboicotassin autoboicotassis autoboicotat autoboicotats autoboicotau autoboicotava autoboicotaven autoboicotaves autoboicote autoboicotem autoboicoten autoboicotes autoboicotessen autoboicotesses autoboicotessin autoboicotessis autoboicoteu autoboicoti autoboicotin autoboicotis autoboicoto autoboicotà autoboicotàrem autoboicotàreu autoboicotàs autoboicotàssem autoboicotàsseu autoboicotàssim autoboicotàssiu autoboicotàvem autoboicotàveu autoboicotés autoboicotéssem autoboicotésseu autoboicotéssim autoboicotéssiu autoboicotí bal bal (1) occ sept val v
autoboicotearse

autobraç articulat n masc
autobrazo articulado

autobuser /ˌaw.to.buˈze/ /ˌaw.to.buˈzeɾ/ /ˌaw.to.βuˈze/ /ˌaw.tu.buˈze/ /ˌaw.tu.βuˈze/ n masc
autobusero

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
autobús ómnibus

autobús escolar n masc
autobús escolar

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ n masc
autocar

autoclau /ˌaw.toˈkɫaw/ /ˌaw.tuˈkɫaw/ n fem
autoclave

autoclavatge /ˌaw.to.klaˈba.d͡ʒe/ /ˌaw.to.klaˈva.d͡ʒe/ /ˌaw.to.kləˈvad.ʒə/ /ˌaw.tu.kləˈbad.ʒə/ /ˌaw.tu.kləˈvad.ʒə/ n masc
autoclavado

autocompadir-se /ˌaw.to.kom.paˈðiɾ.se/ /ˌaw.to.kom.pəˈðiɾ.sə/ /ˌaw.tu.kum.pə.ðirˈsə/ /ˌaw.tu.kum.pəˈðir.sə/ autocompadeix autocompadeixen autocompadeixes autocompadeixi autocompadeixin autocompadeixis autocompadeixo autocompadesc autocompadesqui autocompadesquin autocompadesquis autocompadia autocompadida autocompadides autocompadien autocompadies autocompadiguem autocompadigueu autocompadim autocompadint autocompadir autocompadira autocompadiran autocompadirem autocompadiren autocompadires autocompadireu autocompadiria autocompadirien autocompadiries autocompadirà autocompadiràs autocompadiré autocompadiríem autocompadiríeu autocompadisc autocompadisca autocompadisquen autocompadisques autocompadissen autocompadisses autocompadissin autocompadissis autocompadit autocompadits autocompadiu autocompadix autocompadixen autocompadixes autocompadixo autocompadí autocompadíem autocompadíeu autocompadírem autocompadíreu autocompadís autocompadíssem autocompadísseu autocompadíssim autocompadíssiu bal n-occ occ sept val v
autocompadecerse

autocompatible /ˌaw.to.kom.paˈti.bɫe/ /ˌaw.to.kom.paˈti.βɫe/ /ˌaw.to.kom.paˈtib.bɫe/ /ˌaw.to.kom.pəˈtib.bɫə/ /ˌaw.tu.kum.pəˈti.βɫə/ /ˌaw.tu.kum.pəˈtib.bɫə/ adj
autocompatible

autoconcepte /ˌaw.to.konˈsep.te/ /ˌaw.to.konˈsep.tə/ /ˌaw.tu.kunˈsep.tə/ n masc
autoconcepto

autoconsciència /ˌaw.to.kon.siˈɛn.si.a/ /ˌaw.to.kon.siˈɛn.si.ə/ /ˌaw.tu.kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
autoconciencia

autoconsum /ˌaw.to.konˈsum/ /ˌaw.tu.kunˈsum/ n masc
autoconsumo

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
autocontrol

autocorrecció n fem
autocorrección

autocrític /aw.toˈkɾi.tik/ /əw.toˈkɾi.tik/ /əw.tuˈkɾi.tik/ adj masc
autocrítico

autodidactament /aw.to.ðiˌðak.taˈmen/ /aw.to.ðiˌðak.taˈment/ /əw.to.ðiˌðak.təˈment/ /əw.tu.ðiˌðak.təˈmen/ adv
autodidactamente

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
autodidacta

autoexigència /ˌaw.to.eɡ.ziˈd͡ʒɛn.si.a/ /ˌaw.to.eɡ.ziˈʒɛn.si.a/ /ˌaw.to.əɡ.ziˈʒɛn.si.ə/ /ˌaw.tu.əɡ.ziˈʒɛn.si.ə/ n fem
autoexigencia

autofinançament /ˌaw.to.fi.nan.saˈmen/ /ˌaw.to.fi.nan.saˈment/ /ˌaw.to.fi.nən.səˈment/ /ˌaw.tu.fi.nən.səˈmen/ n masc
autofinanciación
(economia) Finançament propi que es fan les empreses per a elles mateixes de manera interna mitjançant fons propis.

autofinançar /ˌaw.to.fi.nanˈsa/ /ˌaw.to.fi.nanˈsaɾ/ /ˌaw.to.fi.nənˈsa/ /ˌaw.tu.fi.nənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. autofinance autofinancem autofinancen autofinances autofinancessen autofinancesses autofinancessin autofinancessis autofinanceu autofinanci autofinancin autofinancis autofinancés autofinancéssem autofinancésseu autofinancéssim autofinancéssiu autofinancí autofinanç autofinança autofinançada autofinançades autofinançam autofinançant autofinançar autofinançara autofinançaran autofinançarem autofinançaren autofinançares autofinançareu autofinançaria autofinançarien autofinançaries autofinançarà autofinançaràs autofinançaré autofinançaríem autofinançaríeu autofinançassen autofinançasses autofinançassin autofinançassis autofinançat autofinançats autofinançau autofinançava autofinançaven autofinançaves autofinanço autofinançà autofinançàrem autofinançàreu autofinançàs autofinançàssem autofinançàsseu autofinançàssim autofinançàssiu autofinançàvem autofinançàveu bal bal (1) occ sept val v
autofinanciar

autoflagel·lació /aw.to.fɫa.d͡ʒe.ɫa.siˈo/ /aw.to.fɫa.d͡ʒeɫ.ɫa.siˈo/ /aw.to.fɫa.ʒe.ɫa.siˈo/ /aw.to.fɫa.ʒeɫ.ɫa.siˈo/ /əw.to.fɫə.ʒəɫ.ɫə.siˈo/ /əw.tu.fɫə.ʒə.ɫə.siˈo/ /əw.tu.fɫə.ʒəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
autoflagelación

autoflagel·lar-se /aw.to.fɫa.d͡ʒeɫˈɫaɾ.se/ /aw.to.fɫa.d͡ʒeˈɫaɾ.se/ /aw.to.fɫa.ʒeɫˈɫar.se/ /aw.to.fɫa.ʒeˈɫaɾ.se/ /əw.to.fɫə.ʒəɫˈɫaɾ.sə/ /əw.tu.fɫə.ʒəɫ.ɫərˈsə/ /əw.tu.fɫə.ʒəɫˈɫar.sə/ /əw.tu.fɫə.ʒəˈɫar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autoflagel autoflagel·la autoflagel·lada autoflagel·lades autoflagel·lam autoflagel·lant autoflagel·lar autoflagel·lara autoflagel·laran autoflagel·larem autoflagel·laren autoflagel·lares autoflagel·lareu autoflagel·laria autoflagel·larien autoflagel·laries autoflagel·larà autoflagel·laràs autoflagel·laré autoflagel·laríem autoflagel·laríeu autoflagel·lassen autoflagel·lasses autoflagel·lassin autoflagel·lassis autoflagel·lat autoflagel·lats autoflagel·lau autoflagel·lava autoflagel·laven autoflagel·laves autoflagel·le autoflagel·lem autoflagel·len autoflagel·les autoflagel·lessen autoflagel·lesses autoflagel·lessin autoflagel·lessis autoflagel·leu autoflagel·li autoflagel·lin autoflagel·lis autoflagel·lo autoflagel·là autoflagel·làrem autoflagel·làreu autoflagel·làs autoflagel·làssem autoflagel·làsseu autoflagel·làssim autoflagel·làssiu autoflagel·làvem autoflagel·làveu autoflagel·lés autoflagel·léssem autoflagel·lésseu autoflagel·léssim autoflagel·léssiu autoflagel·lí bal bal (1) occ sept val v
autoflagelarse

autogestionar /ˌaw.to.d͡ʒes.tiˈna/ /ˌaw.to.d͡ʒes.tiˈnaɾ/ /ˌaw.to.ʒes.tiˈna/ /ˌaw.to.ʒəs.tiˈna/ /ˌaw.tu.ʒəs.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autogestion autogestiona autogestionada autogestionades autogestionam autogestionant autogestionar autogestionara autogestionaran autogestionarem autogestionaren autogestionares autogestionareu autogestionaria autogestionarien autogestionaries autogestionarà autogestionaràs autogestionaré autogestionaríem autogestionaríeu autogestionassen autogestionasses autogestionassin autogestionassis autogestionat autogestionats autogestionau autogestionava autogestionaven autogestionaves autogestione autogestionem autogestionen autogestiones autogestionessen autogestionesses autogestionessin autogestionessis autogestioneu autogestioni autogestionin autogestionis autogestiono autogestionà autogestionàrem autogestionàreu autogestionàs autogestionàssem autogestionàsseu autogestionàssim autogestionàssiu autogestionàvem autogestionàveu autogestionés autogestionéssem autogestionésseu autogestionéssim autogestionéssiu autogestioní bal bal (1) occ sept val v
autogestionar

autogestió /ˌaw.to.d͡ʒes.tiˈo/ /ˌaw.tu.ʒəs.tiˈo/ n fem
autogestión

autogestió educativa n fem
autogestión educativa

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ n masc
autogol

autografia /ˌaw.to.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
autografía

autografiar /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈa/ /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌaw.to.ɣɾə.fiˈa/ /ˌaw.tu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. autografia autografiada autografiades autografiam autografiant autografiar autografiara autografiaran autografiarem autografiaren autografiares autografiareu autografiaria autografiarien autografiaries autografiarà autografiaràs autografiaré autografiaríem autografiaríeu autografiassen autografiasses autografiassin autografiassis autografiat autografiats autografiau autografiava autografiaven autografiaves autografie autografiem autografien autografies autografiessen autografiesses autografiessin autografiessis autografieu autografii autografio autografià autografiàrem autografiàreu autografiàs autografiàssem autografiàsseu autografiàssim autografiàssiu autografiàvem autografiàveu autografiés autografiéssem autografiésseu autografiéssim autografiéssiu autografií autografiï autografiïn autografiïs bal bal (1) occ sept val v
autografiar

autoic /awˈtɔjk/ /əwˈtɔjk/ adj masc
autoico

autoimmune /ˌaw.to.imˈmu.ne/ /ˌaw.to.imˈmu.nə/ /ˌaw.tu.imˈmu.nə/ adj
autoinmune

autoimmunitari /ˌaw.to.im.mu.niˈta.ɾi/ /ˌaw.tu.im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
autoinmune

autoliquidació /ˌaw.to.ɫi.ki.ða.siˈo/ /ˌaw.to.ɫi.ki.ðə.siˈo/ /ˌaw.tu.ɫi.ki.ðə.siˈo/ n masc
autoliquidación

automarginació /aw.to.maɾ.d͡ʒi.na.siˈo/ /əw.to.məɾ.ʒi.nə.siˈo/ /əw.tu.mər.ʒi.nə.siˈo/ n fem
automarginación

automatitzar /ˌaw.to.ma.tiˈd͡za/ /ˌaw.to.ma.tiˈza/ /ˌaw.to.ma.tiˈzaɾ/ /ˌaw.to.mə.tiˈd͡za/ /ˌaw.tu.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg automatitz automatitza automatitzada automatitzades automatitzam automatitzant automatitzar automatitzara automatitzaran automatitzarem automatitzaren automatitzares automatitzareu automatitzaria automatitzarien automatitzaries automatitzarà automatitzaràs automatitzaré automatitzaríem automatitzaríeu automatitzassen automatitzasses automatitzassin automatitzassis automatitzat automatitzats automatitzau automatitzava automatitzaven automatitzaves automatitze automatitzem automatitzen automatitzes automatitzessen automatitzesses automatitzessin automatitzessis automatitzeu automatitzi automatitzin automatitzis automatitzo automatitzà automatitzàrem automatitzàreu automatitzàs automatitzàssem automatitzàsseu automatitzàssim automatitzàssiu automatitzàvem automatitzàveu automatitzés automatitzéssem automatitzésseu automatitzéssim automatitzéssiu automatitzí bal bal (1) occ sept val v
automatizar

automedicar-se /ˌaw.to.me.ðiˈkaɾ.se/ /ˌaw.to.mə.ðiˈkaɾ.sə/ /ˌaw.tu.mə.ði.kərˈsə/ /ˌaw.tu.mə.ðiˈkar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. automedic automedica automedicada automedicades automedicam automedicant automedicar automedicara automedicaran automedicarem automedicaren automedicares automedicareu automedicaria automedicarien automedicaries automedicarà automedicaràs automedicaré automedicaríem automedicaríeu automedicassen automedicasses automedicassin automedicassis automedicat automedicats automedicau automedicava automedicaven automedicaves automedico automedicà automedicàrem automedicàreu automedicàs automedicàssem automedicàsseu automedicàssim automedicàssiu automedicàvem automedicàveu automedique automediquem automediquen automediques automediquessen automediquesses automediquessin automediquessis automediqueu automediqui automediquin automediquis automediqués automediquéssem automediquésseu automediquéssim automediquéssiu automediquí bal bal (1) occ sept val v
automedicarse

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
automático

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ adv
automático automáticamente

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
autonomía

autonomia escolar n fem
autonomía escolar

autonomia universitària n fem
autonomía universitaria

autonòmic /aw.toˈnɔ.mik/ /əw.toˈnɔ.mik/ /əw.tuˈnɔ.mik/ adj masc
autonómico

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
autoodio

autopassada /ˌaw.to.paˈsa.ða/ /ˌaw.tu.pəˈsa.ðə/ n fem
autopase

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
autopista

autopista de la informació n fem
autopista de la información

autoproclamar-se /ˌaw.to.pɾo.kɫaˈmaɾ.se/ /ˌaw.tu.pɾu.kɫəˈmar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. autoproclam autoproclama autoproclamada autoproclamades autoproclamam autoproclamant autoproclamar autoproclamara autoproclamaran autoproclamarem autoproclamaren autoproclamares autoproclamareu autoproclamaria autoproclamarien autoproclamaries autoproclamarà autoproclamaràs autoproclamaré autoproclamaríem autoproclamaríeu autoproclamassen autoproclamasses autoproclamassin autoproclamassis autoproclamat autoproclamats autoproclamau autoproclamava autoproclamaven autoproclamaves autoproclame autoproclamem autoproclamen autoproclames autoproclamessen autoproclamesses autoproclamessin autoproclamessis autoproclameu autoproclami autoproclamin autoproclamis autoproclamo autoproclamà autoproclamàrem autoproclamàreu autoproclamàs autoproclamàssem autoproclamàsseu autoproclamàssim autoproclamàssiu autoproclamàvem autoproclamàveu autoproclamés autoproclaméssem autoproclamésseu autoproclaméssim autoproclaméssiu autoproclamí bal bal (1) occ sept val v
autoproclamarse

autoquarantena /ˌaw.to.kwa.ɾenˈte.na/ /ˌaw.to.kwə.ɾənˈtə.nə/ /ˌaw.tu.kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
autocuarentena

autorealització n fem
autorrealización

autoregulació de l'aprenentatge n fem
autorregulación del aprendizaje

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ n masc
autorretrato

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
autoritario

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
autoritarismo

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
autoridad

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
autorización

autoritzadament /aw.to.ɾiˌd͡za.ðaˈmen/ /aw.to.ɾiˌza.ðaˈmen/ /aw.to.ɾiˌza.ðaˈment/ /əw.to.ɾiˌd͡za.ðəˈment/ /əw.tu.ɾiˌd͡za.ðəˈmen/ adv
autorizadamente

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autoritz autoritza autoritzada autoritzades autoritzam autoritzant autoritzar autoritzara autoritzaran autoritzarem autoritzaren autoritzares autoritzareu autoritzaria autoritzarien autoritzaries autoritzarà autoritzaràs autoritzaré autoritzaríem autoritzaríeu autoritzassen autoritzasses autoritzassin autoritzassis autoritzat autoritzats autoritzau autoritzava autoritzaven autoritzaves autoritze autoritzem autoritzen autoritzes autoritzessen autoritzesses autoritzessin autoritzessis autoritzeu autoritzi autoritzin autoritzis autoritzo autoritzà autoritzàrem autoritzàreu autoritzàs autoritzàssem autoritzàsseu autoritzàssim autoritzàssiu autoritzàvem autoritzàveu autoritzés autoritzéssem autoritzésseu autoritzéssim autoritzéssiu autoritzí bal bal (1) occ sept val v
autorizar

autoritzar el servei v
autorizar el saque

autosabotatge /aw.to.sa.boˈta.d͡ʒe/ /əw.to.sə.boˈta.d͡ʒə/ /əw.tu.sə.buˈta.d͡ʒə/ /əw.tu.sə.βuˈta.d͡ʒə/ n masc
autosabotaje

autosabotejar-se /aw.to.sa.bo.teˈd͡ʒaɾ.se/ /aw.to.sa.βo.teˈʒar.se/ /əw.to.sə.bo.təˈd͡ʒaɾ.sə/ /əw.tu.sə.bu.tə.ʒərˈsə/ /əw.tu.sə.βu.təˈʒar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autosabotege autosabotegem autosabotegen autosaboteges autosabotegessen autosabotegesses autosabotegessin autosabotegessis autosabotegeu autosabotegi autosabotegin autosabotegis autosabotegés autosabotegéssem autosabotegésseu autosabotegéssim autosabotegéssiu autosabotegí autosaboteig autosaboteja autosabotejada autosabotejades autosabotejam autosabotejant autosabotejar autosabotejara autosabotejaran autosabotejarem autosabotejaren autosabotejares autosabotejareu autosabotejaria autosabotejarien autosabotejaries autosabotejarà autosabotejaràs autosabotejaré autosabotejaríem autosabotejaríeu autosabotejassen autosabotejasses autosabotejassin autosabotejassis autosabotejat autosabotejats autosabotejau autosabotejava autosabotejaven autosabotejaves autosabotejo autosabotejà autosabotejàrem autosabotejàreu autosabotejàs autosabotejàssem autosabotejàsseu autosabotejàssim autosabotejàssiu autosabotejàvem autosabotejàveu bal bal (1) occ sept val v
autosabotearse

autoscòpia /ˌaw.tosˈkɔ.pi.a/ /ˌaw.tosˈkɔ.pi.ə/ /ˌaw.tusˈkɔ.pi.ə/ n fem
autoscopia

autoservei /ˌaw.to.serˈβej/ /ˌaw.to.seɾˈvej/ /ˌaw.to.seɾˈβej/ /ˌaw.to.səɾˈvəj/ /ˌaw.tu.sərˈbɛj/ /ˌaw.tu.sərˈvɛj/ n masc
autoservicio
Forma de servir-se en un establiment comercial on els clients agafen els productes ells mateixos sense la intervenció d'empleats.

autovia /ˌaw.toˈvi.a/ /ˌaw.toˈvi.ə/ /ˌaw.toˈβi.a/ /ˌaw.tuˈvi.ə/ /ˌaw.tuˈβi.ə/ n fem
autovía

autumnal /aw.tumˈnaɫ/ /əw.tumˈnaɫ/ adj
otoñal

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
auténtico

autènticament /awˌtɛn.ti.kaˈmen/ /awˌtɛn.ti.kaˈment/ /əwˌtɛn.ti.kəˈmen/ /əwˌtɛn.ti.kəˈment/ adv
auténticamente

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
autócrata

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
autóctono

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
autógrafo

autòmat /awˈtɔ.mat/ /əwˈtɔ.mət/ n masc
autómata

autòmat finit n masc
autómata finito

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
autónomo

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
autopsia

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ adj masc
autótrofo

auxili /awkˈsi.ɫi/ /əwkˈsi.ɫi/ n masc
auxilio

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
auxiliar
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ n neut
auxiliar
Persona que col·labora o ajuda en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. auxilia auxiliada auxiliades auxiliam auxiliant auxiliar auxiliara auxiliaran auxiliarem auxiliaren auxiliares auxiliareu auxiliaria auxiliarien auxiliaries auxiliarà auxiliaràs auxiliaré auxiliaríem auxiliaríeu auxiliassen auxiliasses auxiliassin auxiliassis auxiliat auxiliats auxiliau auxiliava auxiliaven auxiliaves auxilie auxiliem auxilien auxilies auxiliessen auxiliesses auxiliessin auxiliessis auxilieu auxilii auxilio auxilià auxiliàrem auxiliàreu auxiliàs auxiliàssem auxiliàsseu auxiliàssim auxiliàssiu auxiliàvem auxiliàveu auxiliés auxiliéssem auxiliésseu auxiliéssim auxiliéssiu auxilií auxiliï auxiliïn auxiliïs bal bal (1) occ sept val v
auxiliar
Ajudar, socórrer, donar auxili.

auxiliar d'educació especial n neut
auxiliar de educación especial

auxiliar d'educador d'escola bressol n neut
asistente infantil

auxiliar de manteniment n neut
acondicionador del espacio de competición

auxiliar de marcador n neut
auxiliar de marcador

auxiliar de taula n neut
auxiliar de mesa

auxiliar dels 24 segons n neut
operador de 24 segundos

aval /aˈvaɫ/ /aˈβaɫ/ /əˈvaɫ/ /əˈβaɫ/ n masc
aval

avalar /a.vaˈɫaɾ/ /a.βaˈɫa/ /ə.vəˈɫa/ /ə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aval avala avalada avalades avalam avalant avalar avalara avalaran avalarem avalaren avalares avalareu avalaria avalarien avalaries avalarà avalaràs avalaré avalaríem avalaríeu avalassen avalasses avalassin avalassis avalat avalats avalau avalava avalaven avalaves avale avalem avalen avales avalessen avalesses avalessin avalessis avaleu avali avalin avalis avalo avalà avalàrem avalàreu avalàs avalàssem avalàsseu avalàssim avalàssiu avalàvem avalàveu avalés avaléssem avalésseu avaléssim avaléssiu avalí bal bal (1) occ sept val v
avalar

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
abajo

avalot /a.vaˈɫɔt/ /a.βaˈɫɔt/ /ə.vəˈɫɔt/ /ə.βəˈɫɔt/ n masc
turba

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalot avalota avalotada avalotades avalotam avalotant avalotar avalotara avalotaran avalotarem avalotaren avalotares avalotareu avalotaria avalotarien avalotaries avalotarà avalotaràs avalotaré avalotaríem avalotaríeu avalotassen avalotasses avalotassin avalotassis avalotat avalotats avalotau avalotava avalotaven avalotaves avalote avalotem avaloten avalotes avalotessen avalotesses avalotessin avalotessis avaloteu avaloti avalotin avalotis avaloto avalotà avalotàrem avalotàreu avalotàs avalotàssem avalotàsseu avalotàssim avalotàssiu avalotàvem avalotàveu avalotés avalotéssem avalotésseu avalotéssim avalotéssiu avalotí bal bal (1) occ sept val v
alborotar

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
evaluación

avaluació contínua n fem
evaluación continua

avaluació curricular n fem
evaluación curricular

avaluació de centres educatius n fem
evaluación de centros educativos

avaluació de la docència n fem
evaluación de la docencia

avaluació de programes n fem
evaluación de programas

avaluació dels aprenentatges n fem
evaluación de los aprendizajes

avaluació diagnòstica n fem
evaluación diagnóstica

avaluació educativa n fem
evaluación educativa

avaluació externa n fem
evaluación externa

avaluació final n fem
evaluación final

avaluació inicial n fem
evaluación inicial

avaluació interna n fem
evaluación interna

avaluació per comparació n fem
evaluación normativa

avaluació per criteris n fem
evaluación criterial

avaluació psicopedagògica n fem
evaluación psicopedagógica

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalua avaluada avaluades avaluam avaluant avaluar avaluara avaluaran avaluarem avaluaren avaluares avaluareu avaluaria avaluarien avaluaries avaluarà avaluaràs avaluaré avaluaríem avaluaríeu avaluassen avaluasses avaluassin avaluassis avaluat avaluats avaluau avaluava avaluaven avaluaves avalue avaluem avaluen avalues avaluessen avaluesses avaluessin avaluessis avalueu avaluo avaluu avaluà avaluàrem avaluàreu avaluàs avaluàssem avaluàsseu avaluàssim avaluàssiu avaluàvem avaluàveu avalués avaluéssem avaluésseu avaluéssim avaluéssiu avaluí avaluï avaluïn avaluïs bal bal (1) occ sept val v
valorar
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avanar /a.vaˈnaɾ/ /a.βaˈna/ /ə.vəˈna/ /ə.βəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avan avana avanada avanades avanam avanant avanar avanaran avanarem avanaren avanares avanareu avanaria avanarien avanaries avanarà avanaràs avanaré avanaríem avanaríeu avanassen avanasses avanassin avanassis avanat avanats avanau avanava avanaven avanaves avanem avanen avanes avanessin avanessis avaneu avani avanin avanis avanà avanàrem avanàreu avanàs avanàssem avanàsseu avanàssim avanàssiu avanàvem avanàveu avanés avanéssim avanéssiu avaní bal bal (1) v
preciarse

avant /aˈvant/ /aˈβan/ /əˈvan/ /əˈvant/ /əˈβan/ adv
adelante

avant /aˈvant/ /aˈβan/ /əˈvan/ /əˈvant/ /əˈβan/ n masc
adelantado

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
ventaja
Distància o temps que separa el participant situat en primer lloc del qui el segueix en una competició que implica moviment.
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.
(tennis) Fet d'haver guanyat un jugador el primer punt posterior a un iguals.

avantatge de la restada n masc
ventaja al resto

avantatge del servei n masc
ventaja al servicio

avantatjar /a.van.taˈd͡ʒaɾ/ /a.βan.taˈd͡ʒa/ /ə.vən.təˈd͡ʒa/ /ə.βən.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avantatge avantatgem avantatgen avantatges avantatgessen avantatgesses avantatgessin avantatgessis avantatgeu avantatgi avantatgin avantatgis avantatgés avantatgéssem avantatgésseu avantatgéssim avantatgéssiu avantatgí avantatj avantatja avantatjada avantatjades avantatjam avantatjant avantatjar avantatjara avantatjaran avantatjarem avantatjaren avantatjares avantatjareu avantatjaria avantatjarien avantatjaries avantatjarà avantatjaràs avantatjaré avantatjaríem avantatjaríeu avantatjassen avantatjasses avantatjassin avantatjassis avantatjat avantatjats avantatjau avantatjava avantatjaven avantatjaves avantatjo avantatjà avantatjàrem avantatjàreu avantatjàs avantatjàssem avantatjàsseu avantatjàssim avantatjàssiu avantatjàvem avantatjàveu bal bal (1) occ sept val v
aventajar

avantatjosament /a.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /a.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /ə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
ventajosamente

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
antebrazo

avantdit /a.vanˈdit/ /a.βanˈdit/ /ə.vənˈdit/ /ə.βənˈdit/ avantdita adj masc
sobredicho

avantgreen n masc
antegreen

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
vanguardia
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.
Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avantpassat /aˌvam.paˈsat/ /aˌβam.paˈsat/ /əˌvam.pəˈsat/ n masc
antepasado

avanç /aˈvans/ /aˈβans/ /əˈvans/ n masc
avance

avançada /a.vanˈsa.ða/ /a.βanˈsa.ða/ /ə.vənˈsa.ðə/ /ə.βənˈsa.ðə/ n fem
avanzada
Partida que marxa una certa distància més endavant, especialment una partida de soldats respecte al gros de l'exèrcit.
avance
(beisbol) Acció i efecte d'un corredor de desplaçar-se endavant en direcció a la base següent.

avançament /a.van.saˈment/ /a.βan.saˈment/ /ə.vən.səˈment/ /ə.βən.səˈmen/ n masc
adelanto

avançar /a.vanˈsaɾ/ /a.βanˈsa/ /ə.vənˈsa/ /ə.βənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avance avancem avancen avances avancessen avancesses avancessin avancessis avanceu avanci avancin avancis avancés avancéssem avancésseu avancéssim avancéssiu avancí avanç avança avançada avançades avançam avançant avançar avançara avançaran avançarem avançaren avançares avançareu avançaria avançarien avançaries avançarà avançaràs avançaré avançaríem avançaríeu avançassen avançasses avançassin avançassis avançat avançats avançau avançava avançaven avançaves avanço avançà avançàrem avançàreu avançàs avançàssem avançàsseu avançàssim avançàssiu avançàvem avançàveu bal bal (1) occ sept val v
avanzar
Moure una cosa en el sentit i direcció que li són propis.
(esports de pilota) Desplaçar-se, un jugador o una línia de jugadors, cap a la porteria, la cistella o la línia d'assaig contrària.
(beisbol) Desplaçar-se endavant, un corredor, en direcció a la base següent.
adelantar
Entre dues o més coses que es mouen aproximadament en el mateix sentit i en la mateixa direcció, la de darrere, aconseguir una posició pel davant de les altres.

avançar la bola v
adelantar la bola

avançat /a.vanˈsat/ /a.βanˈsat/ /ə.vənˈsat/ n masc
avanzado

avançat central n masc
avanzado central

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
avaro

avarament /aˌva.ɾaˈment/ /aˌβa.ɾaˈmen/ /əˌva.ɾəˈmen/ /əˌva.ɾəˈment/ /əˌβa.ɾəˈmen/ adv
avaramente

avarar /a.vaˈɾaɾ/ /a.βaˈɾa/ /ə.vəˈɾa/ /ə.βəˈɾa/ avara avarada avarades avarant avarar avararan avararem avararen avarares avarareu avararia avararien avararies avararà avararàs avararé avararíem avararíeu avarat avarats avarava avaraven avaraves avarem avaren avares avaressen avaresses avaressin avaressis avareu avari avarin avaris avaro avarà avaràrem avaràreu avaràvem avaràveu avarés avaréssem avarésseu avaréssim avaréssiu avarí sept v
botar
Posar una embarcació en l'aigua per primera vegada.
izar
Fer enlairar un estel o una grua.

avarca /aˈvaɾ.ka/ /aˈβar.ka/ /aˈβaɾ.ka/ /əˈvaɾ.kə/ /əˈβar.kə/ n fem
abarca

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
avería
Fallada mecànica.

avariar /a.va.ɾiˈaɾ/ /a.βa.ɾiˈa/ /ə.və.ɾiˈa/ /ə.βə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avaria avariada avariades avariam avariant avariar avariara avariaran avariarem avariaren avariares avariareu avariaria avariarien avariaries avariarà avariaràs avariaré avariaríem avariaríeu avariassen avariasses avariassin avariassis avariat avariats avariau avariava avariaven avariaves avarie avariem avarien avaries avariessen avariesses avariessin avariessis avarieu avarii avario avarià avariàrem avariàreu avariàs avariàssem avariàsseu avariàssim avariàssiu avariàvem avariàveu avariés avariéssem avariésseu avariéssim avariéssiu avarií avariï avariïn avariïs bal bal (1) occ sept val v
averiar

avariciosament /a.va.ɾi.siˌo.zaˈment/ /a.βa.ɾi.siˌo.zaˈmen/ /ə.və.ɾi.siˌo.zəˈmen/ /ə.və.ɾi.siˌo.zəˈment/ /ə.βə.ɾi.siˌo.zəˈmen/ adv
avariciosamente

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
avaricia

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ n masc
avatar

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
avellana

avemaria /ˌaˌve.maˈɾi.a/ /ˌaˌve.məˈɾi.ə/ /ˌaˌβe.maˈɾi.a/ /ˌaˌβe.məˈɾi.ə/ n fem
avemaría

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
sima

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ n masc
porvenir
Temps futur, esdevenidor.

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ avenc avendran avendrem avendreu avendria avendrien avendries avendrà avendràs avendré avendríem avendríeu avenen avenguda avengudes avenguem avengueren avengueres avenguessin avenguessis avengueu avengui avenguin avenguis avengut avenguts avengué avenguérem avenguéreu avengués avenguéssim avenguéssiu avenguí avenia avenien avenies avenim avenint avenir aveniu avens aveníem aveníeu avinc avindran avindrem avindreu avindria avindrien avindries avindrà avindràs avindré avindríem avindríeu avinga avinguda avingudes avinguem avinguen avinguera avingueren avingueres avingues avinguessen avinguesses avinguessin avinguessis avingueu avingui avinguin avinguis avingut avinguts avingué avinguérem avinguéreu avingués avinguéssem avinguésseu avinguéssim avinguéssiu avinguí avé avén bal occ val v
avenirse
Fer posar d’acord.
(pronominal) Posar-se d’acord, deixar de discrepar.
(pronominal) Conformar-se.
llevarse bien
(pronominal) Mantenir una bona relació, entendre’s, coincidir.

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
aventura
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

aventura gràfica n fem
aventura gráfica

aventurar /a.ven.tuˈɾaɾ/ /a.βen.tuˈɾa/ /ə.vən.tuˈɾa/ /ə.βən.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aventur aventura aventurada aventurades aventuram aventurant aventurar aventurara aventuraran aventurarem aventuraren aventurares aventurareu aventuraria aventurarien aventuraries aventurarà aventuraràs aventuraré aventuraríem aventuraríeu aventurassen aventurasses aventurassin aventurassis aventurat aventurats aventurau aventurava aventuraven aventuraves aventure aventurem aventuren aventures aventuressen aventuresses aventuressin aventuressis aventureu aventuri aventurin aventuris aventuro aventurà aventuràrem aventuràreu aventuràs aventuràssem aventuràsseu aventuràssim aventuràssiu aventuràvem aventuràveu aventurés aventuréssem aventurésseu aventuréssim aventuréssiu aventurí bal bal (1) occ sept val v
aventurar

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
adelanto
Millora respecte d'una situació anterior.
ahorro
Quantitat estalviada.

averany /a.veˈɾaɲ/ /a.βeˈɾaɲ/ /ə.vəˈɾaɲ/ /ə.βəˈɾaɲ/ n masc
agüero

averar /a.veˈɾaɾ/ /a.βeˈɾa/ /ə.vəˈɾa/ /ə.βəˈɾa/ avera averada averades averant averar averaran averarem averaren averares averareu averaria averarien averaries averarà averaràs averaré averaríem averaríeu averat averats averava averaven averaves avere averem averen averes averessen averesses avereu avero averà averàrem averàreu averàvem averàveu averés averéssem averésseu averí occ v
alcanzar

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ avergonyeix avergonyeixen avergonyeixes avergonyeixi avergonyeixin avergonyeixis avergonyeixo avergonyia avergonyida avergonyides avergonyien avergonyies avergonyim avergonyint avergonyir avergonyira avergonyiran avergonyirem avergonyiren avergonyires avergonyireu avergonyiria avergonyirien avergonyiries avergonyirà avergonyiràs avergonyiré avergonyiríem avergonyiríeu avergonyisc avergonyisca avergonyisquen avergonyisques avergonyissen avergonyisses avergonyissin avergonyissis avergonyit avergonyits avergonyiu avergonyix avergonyixen avergonyixes avergonyixo avergonyí avergonyíem avergonyíeu avergonyírem avergonyíreu avergonyís avergonyíssem avergonyísseu avergonyíssim avergonyíssiu n-occ occ sept val v
avergonzar
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.
Fer que un altre senti vergonya, fent-li retrets.

averrir /a.veˈriɾ/ /a.βeˈri/ /ə.vəˈri/ /ə.βəˈri/ averreix averreixen averreixes averreixi averreixin averreixis averreixo averresc averresqui averresquin averresquis averria averrida averrides averrien averries averriguem averrigueu averrim averrint averrir averrira averriran averrirem averriren averrires averrireu averriria averririen averriries averrirà averriràs averriré averriríem averriríeu averrisc averrisca averrisquen averrisques averrissen averrisses averrissin averrissis averrit averrits averriu averrix averrixen averrixes averrixo averrí averríem averríeu averrírem averríreu averrís averríssem averrísseu averríssim averríssiu bal n-occ occ sept val v
cubrir

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
aversión
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
abeto

avetar /a.veˈtaɾ/ /a.βeˈta/ /a.βeˈtaɾ/ /ə.vəˈta/ /ə.βəˈta/ n masc
abetar

aveïnar /a.ve.iˈnaɾ/ /a.βe.iˈna/ /ə.və.iˈna/ /ə.βə.iˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aveín aveïna aveïnada aveïnades aveïnam aveïnant aveïnar aveïnara aveïnaran aveïnarem aveïnaren aveïnares aveïnareu aveïnaria aveïnarien aveïnaries aveïnarà aveïnaràs aveïnaré aveïnaríem aveïnaríeu aveïnassen aveïnasses aveïnassin aveïnassis aveïnat aveïnats aveïnau aveïnava aveïnaven aveïnaves aveïne aveïnem aveïnen aveïnes aveïnessen aveïnesses aveïnessin aveïnessis aveïneu aveïni aveïnin aveïnis aveïno aveïnà aveïnàrem aveïnàreu aveïnàs aveïnàssem aveïnàsseu aveïnàssim aveïnàssiu aveïnàvem aveïnàveu aveïnés aveïnéssem aveïnésseu aveïnéssim aveïnéssiu aveïní bal bal (1) occ sept val v
avecindar

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
abuelo
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.
En general, persona molt gran, amb l'edat de poder ser avi.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
aviación

aviar /a.viˈaɾ/ /a.βiˈa/ /ə.viˈa/ /ə.βiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avia aviada aviades aviam aviant aviar aviara aviaran aviarem aviaren aviares aviareu aviaria aviarien aviaries aviarà aviaràs aviaré aviaríem aviaríeu aviassen aviasses aviassin aviassis aviat aviats aviau aviava aviaven aviaves avie aviem avien avies aviessen aviesses aviessin aviessis avieu avii avio avià aviàrem aviàreu aviàs aviàssem aviàsseu aviàssim aviàssiu aviàvem aviàveu aviés aviéssem aviésseu aviéssim aviéssiu avií aviï aviïn aviïs bal bal (1) occ sept val v
aviar

aviastra /a.viˈas.tɾa/ /a.βiˈas.tɾa/ /ə.viˈas.tɾə/ /ə.βiˈas.tɾə/ n fem
abuelastra

aviastre /a.viˈas.tɾe/ /a.βiˈas.tɾe/ /ə.viˈas.tɾə/ /ə.βiˈas.tɾə/ n masc
abuelastro

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
pronto

aviciar /a.vi.siˈaɾ/ /a.βi.siˈa/ /ə.vi.siˈa/ /ə.βi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avicia aviciada aviciades aviciam aviciant aviciar aviciara aviciaran aviciarem aviciaren aviciares aviciareu aviciaria aviciarien aviciaries aviciarà aviciaràs aviciaré aviciaríem aviciaríeu aviciassen aviciasses aviciassin aviciassis aviciat aviciats aviciau aviciava aviciaven aviciaves avicie aviciem avicien avicies aviciessen aviciesses aviciessin aviciessis avicieu avicii avicio avicià aviciàrem aviciàreu aviciàs aviciàssem aviciàsseu aviciàssim aviciàssiu aviciàvem aviciàveu aviciés aviciéssem aviciésseu aviciéssim aviciéssiu avicií aviciï aviciïn aviciïs bal bal (1) occ sept val v
consentir

avidar /a.viˈðaɾ/ /a.βiˈða/ /ə.viˈða/ /ə.βiˈða/ avida avidada avidades avidant avidar avidaran avidarem avidaren avidares avidareu avidaria avidarien avidaries avidarà avidaràs avidaré avidaríem avidaríeu avidat avidats avidava avidaven avidaves avidem aviden avides avidessen avidesses avidessin avidessis avideu avidi avidin avidis avido avidà avidàrem avidàreu avidàvem avidàveu avidés avidéssem avidésseu avidéssim avidéssiu avidí sept v
dar vida

avinagrar /a.vi.naˈɣɾaɾ/ /a.βi.naˈɣɾa/ /ə.vi.nəˈɣɾa/ /ə.βi.nəˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avinagr avinagra avinagrada avinagrades avinagram avinagrant avinagrar avinagrara avinagraran avinagrarem avinagraren avinagrares avinagrareu avinagraria avinagrarien avinagraries avinagrarà avinagraràs avinagraré avinagraríem avinagraríeu avinagrassen avinagrasses avinagrassin avinagrassis avinagrat avinagrats avinagrau avinagrava avinagraven avinagraves avinagre avinagrem avinagren avinagres avinagressen avinagresses avinagressin avinagressis avinagreu avinagri avinagrin avinagris avinagro avinagrà avinagràrem avinagràreu avinagràs avinagràssem avinagràsseu avinagràssim avinagràssiu avinagràvem avinagràveu avinagrés avinagréssem avinagrésseu avinagréssim avinagréssiu avinagrí bal bal (1) occ sept val v
avinagrar

avinent /a.viˈnent/ /a.βiˈnen/ /ə.viˈnen/ /ə.viˈnent/ /ə.βiˈnen/ adj
afable
Afable, tractable, de bon avenir-se.
accesible
Accessible fàcilment, no apartat.

avinentesa /a.vi.nenˈte.za/ /a.βi.nenˈte.za/ /ə.vi.nənˈtə.zə/ /ə.vi.nənˈtɛ.zə/ /ə.βi.nənˈtɛ.zə/ n fem
ocasión

avinentment /a.viˌnemˈment/ /a.βiˌnemˈmen/ /ə.viˌnemˈmen/ /ə.viˌnemˈment/ /ə.βiˌnemˈmen/ adv
afablemente

avinença /a.viˈnen.sa/ /a.βiˈnen.sa/ /ə.viˈnɛn.sə/ /ə.βiˈnɛn.sə/ n fem
acuerdo
Condicions en una negociació que no troben l'oposició de cap membre.

avinençar-se /a.vi.nenˈsaɾ.se/ /a.βi.nenˈsaɾ.se/ /ə.vi.nən.səɾˈsə/ /ə.βi.nənˈsaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avinence avinencem avinencen avinences avinencessen avinencesses avinencessin avinencessis avinenceu avinenci avinencin avinencis avinencés avinencéssem avinencésseu avinencéssim avinencéssiu avinencí avinenç avinença avinençada avinençades avinençam avinençant avinençar avinençara avinençaran avinençarem avinençaren avinençares avinençareu avinençaria avinençarien avinençaries avinençarà avinençaràs avinençaré avinençaríem avinençaríeu avinençassen avinençasses avinençassin avinençassis avinençat avinençats avinençau avinençava avinençaven avinençaves avinenço avinençà avinençàrem avinençàreu avinençàs avinençàssem avinençàsseu avinençàssim avinençàssiu avinençàvem avinençàveu bal bal (1) occ sept val v
avenirse

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
avenida

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
averío

avirulent /a.vi.ɾuˈɫent/ /a.βi.ɾuˈɫen/ /ə.vi.ɾuˈɫen/ /ə.vi.ɾuˈɫent/ /ə.βi.ɾuˈɫen/ adj masc
avirulento

avis /ˈa.vis/ /ˈa.vis/ /ˈa.βis/ n masc
abuelos
(especialment en plural) ascendents, avantpassats

avisadament /a.viˌza.ðaˈment/ /a.βiˌza.ðaˈmen/ /ə.viˌza.ðəˈmen/ /ə.viˌza.ðəˈment/ /ə.βiˌza.ðəˈmen/ adv
avisadamente

avisar /a.viˈzaɾ/ /a.βiˈza/ /ə.viˈza/ /ə.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avisa avisada avisades avisam avisant avisar avisara avisaran avisarem avisaren avisares avisareu avisaria avisarien avisaries avisarà avisaràs avisaré avisaríem avisaríeu avisassen avisasses avisassin avisassis avisat avisats avisau avisava avisaven avisaves avise avisem avisen avises avisessen avisesses avisessin avisessis aviseu avisi avisin avisis aviso avisà avisàrem avisàreu avisàs avisàssem avisàsseu avisàssim avisàssiu avisàvem avisàveu avisés aviséssem avisésseu aviséssim aviséssiu avisí avís bal bal (1) occ sept val v
avisar

avituallar /a.vi.tu.aˈʎaɾ/ /a.βi.tu.aˈʎa/ /ə.vi.tu.əˈʎa/ /ə.βi.tu.əˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avituall avitualla avituallada avituallades avituallam avituallant avituallar avituallara avituallaran avituallarem avituallaren avituallares avituallareu avituallaria avituallarien avituallaries avituallarà avituallaràs avituallaré avituallaríem avituallaríeu avituallassen avituallasses avituallassin avituallassis avituallat avituallats avituallau avituallava avituallaven avituallaves avitualle avituallem avituallen avitualles avituallessen avituallesses avituallessin avituallessis avitualleu avitualli avituallin avituallis avituallo avituallà avituallàrem avituallàreu avituallàs avituallàssem avituallàsseu avituallàssim avituallàssiu avituallàvem avituallàveu avituallés avitualléssem avituallésseu avitualléssim avitualléssiu avituallí bal bal (1) occ sept val v
avituallar

avivar /a.viˈvaɾ/ /a.βiˈβa/ /ə.viˈva/ /ə.βiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aviu aviv aviva avivada avivades avivam avivant avivar avivara avivaran avivarem avivaren avivares avivareu avivaria avivarien avivaries avivarà avivaràs avivaré avivaríem avivaríeu avivassen avivasses avivassin avivassis avivat avivats avivau avivava avivaven avivaves avive avivem aviven avives avivessen avivesses avivessin avivessis aviveu avivi avivin avivis avivo avivà avivàrem avivàreu avivàs avivàssem avivàsseu avivàssim avivàssiu avivàvem avivàveu avivés avivéssem avivésseu avivéssim avivéssiu aviví bal bal (1) occ sept val v
avivar

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
avión aeroplano

avocar /a.voˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avoc avoca avocada avocades avocam avocant avocar avocara avocaran avocarem avocaren avocares avocareu avocaria avocarien avocaries avocarà avocaràs avocaré avocaríem avocaríeu avocassen avocasses avocassin avocassis avocat avocats avocau avocava avocaven avocaves avoco avocà avocàrem avocàreu avocàs avocàssem avocàsseu avocàssim avocàssiu avocàvem avocàveu avoque avoquem avoquen avoques avoquessen avoquesses avoquessin avoquessis avoqueu avoqui avoquin avoquis avoqués avoquéssem avoquésseu avoquéssim avoquéssiu avoquí bal bal (1) occ sept val v
avocar

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
aburrimiento

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ avorreix avorreixen avorreixes avorreixi avorreixin avorreixis avorreixo avorresc avorresqui avorresquin avorresquis avorria avorrida avorrides avorrien avorries avorriguem avorrigueu avorrim avorrint avorrir avorrira avorriran avorrirem avorriren avorrires avorrireu avorriria avorririen avorriries avorrirà avorriràs avorriré avorriríem avorriríeu avorrisc avorrisca avorrisquen avorrisques avorrissen avorrisses avorrissin avorrissis avorrit avorrits avorriu avorrix avorrixen avorrixes avorrixo avorrí avorríem avorríeu avorrírem avorríreu avorrís avorríssem avorrísseu avorríssim avorríssiu bal n-occ occ sept val v
aborrecer
Tenir aversió, o fins i tot odi.
aburrir
Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
aburrido

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ n masc
aborto

avortar /a.voɾˈtaɾ/ /a.βorˈta/ /a.βoɾˈta/ /ə.voɾˈta/ /ə.vurˈta/ /ə.βurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avort avorta avortada avortades avortam avortant avortar avortara avortaran avortarem avortaren avortares avortareu avortaria avortarien avortaries avortarà avortaràs avortaré avortaríem avortaríeu avortassen avortasses avortassin avortassis avortat avortats avortau avortava avortaven avortaves avorte avortem avorten avortes avortessen avortesses avortessin avortessis avorteu avorti avortin avortis avorto avortà avortàrem avortàreu avortàs avortàssem avortàsseu avortàssim avortàssiu avortàvem avortàveu avortés avortéssem avortésseu avortéssim avortéssiu avortí bal bal (1) occ sept val v
abortar

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
hoy
En el dia actual.
Metafòricament, en el present.

avui per mi, demà per tu idiom
hoy por mí, mañana por tí

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
avéstico

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
aviso
Acció i efecte d'avisar, advertiment.
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.
(nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axiologia n fem
axiología

axiologia educativa n fem
axiología educativa

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
axioma

axiomatitzar /ak.si.o.ma.tiˈd͡za/ /ak.si.o.ma.tiˈza/ /ak.si.o.ma.tiˈzaɾ/ /ək.si.o.mə.tiˈd͡za/ /ək.si.u.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. axiomatitz axiomatitza axiomatitzada axiomatitzades axiomatitzam axiomatitzant axiomatitzar axiomatitzara axiomatitzaran axiomatitzarem axiomatitzaren axiomatitzares axiomatitzareu axiomatitzaria axiomatitzarien axiomatitzaries axiomatitzarà axiomatitzaràs axiomatitzaré axiomatitzaríem axiomatitzaríeu axiomatitzassen axiomatitzasses axiomatitzassin axiomatitzassis axiomatitzat axiomatitzats axiomatitzau axiomatitzava axiomatitzaven axiomatitzaves axiomatitze axiomatitzem axiomatitzen axiomatitzes axiomatitzessen axiomatitzesses axiomatitzessin axiomatitzessis axiomatitzeu axiomatitzi axiomatitzin axiomatitzis axiomatitzo axiomatitzà axiomatitzàrem axiomatitzàreu axiomatitzàs axiomatitzàssem axiomatitzàsseu axiomatitzàssim axiomatitzàssiu axiomatitzàvem axiomatitzàveu axiomatitzés axiomatitzéssem axiomatitzésseu axiomatitzéssim axiomatitzéssiu axiomatitzí bal bal (1) occ sept val v
axiomatizar

axis /ˈa.t͡ʃis/ /ˈa.ʃis/ n masc
axis

axonal /ak.soˈnaɫ/ /ək.soˈnaɫ/ /ək.suˈnaɫ/ adj
axonal
Relatiu o pertanyent a l'axó, axònic.

axonomètriques adj fem
axonométricas
Relatiu o pertanyent a l'axonometria, que significa mesura.

axènic /akˈsɛ.nik/ /əkˈsɛ.nik/ adj masc
axénico

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
axón

ayahuasca /a.jaˈwas.ka/ /ə.jəˈwas.kə/ n fem
ayahuasca

azerbaidjanès /a.zeɾ.bajd.d͡ʒaˈnes/ /ə.zər.bəjd.ʒəˈnɛs/ /ə.zəɾ.bəjd.ʒəˈnəs/ adj masc
azerbaiyano
Pertanyent o relatiu a l’Azerbaidjan.

azerbaidjanès /a.zeɾ.bajd.d͡ʒaˈnes/ /ə.zər.bəjd.ʒəˈnɛs/ /ə.zəɾ.bəjd.ʒəˈnəs/ n masc
azerbaiyano
Habitant de l'Azerbaidjan.

azigòspora /a.ziˈɣɔs.po.ɾa/ /ə.ziˈɣɔs.po.ɾə/ /ə.ziˈɣɔs.pu.ɾə/ n fem
azigóspora

aïlladament /a.iˌʎa.ðaˈmen/ /a.iˌʎa.ðaˈment/ /ə.iˌʎa.ðəˈmen/ /ə.iˌʎa.ðəˈment/ adv
aisladamente

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ n masc
aislante

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aïll aïlla aïllada aïllades aïllam aïllant aïllar aïllara aïllaran aïllarem aïllaren aïllares aïllareu aïllaria aïllarien aïllaries aïllarà aïllaràs aïllaré aïllaríem aïllaríeu aïllassen aïllasses aïllassin aïllassis aïllat aïllats aïllau aïllava aïllaven aïllaves aïlle aïllem aïllen aïlles aïllessen aïllesses aïllessin aïllessis aïlleu aïlli aïllin aïllis aïllo aïllà aïllàrem aïllàreu aïllàs aïllàssem aïllàsseu aïllàssim aïllàssiu aïllàvem aïllàveu aïllés aïlléssem aïllésseu aïlléssim aïlléssiu aïllí bal bal (1) occ sept val v
aislar

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ adj masc
aislado

aïnenc /a.iˈneŋk/ /ə.iˈnɛŋ/ adj masc
ainés
Originari, pertanyent o relatiu a Aín (la Plana Baixa).

aïnenc /a.iˈneŋk/ /ə.iˈnɛŋ/ n masc
ainés
Natural d'Aín (la Plana Baixa).

aïrar /a.iˈɾa/ /a.iˈɾaɾ/ /ə.iˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aïr aïra aïrada aïrades aïram aïrant aïrar aïrara aïraran aïrarem aïraren aïrares aïrareu aïraria aïrarien aïraries aïrarà aïraràs aïraré aïraríem aïraríeu aïrassen aïrasses aïrassin aïrassis aïrat aïrats aïrau aïrava aïraven aïraves aïre aïrem aïren aïres aïressen aïresses aïressin aïressis aïreu aïri aïrin aïris aïro aïrà aïràrem aïràreu aïràs aïràssem aïràsseu aïràssim aïràssiu aïràvem aïràveu aïrés aïréssem aïrésseu aïréssim aïréssiu aïrí bal bal (1) occ sept val v
airar

aòrtic /aˈɔɾ.tik/ /əˈɔr.tik/ adj masc
aórtico

aüc /aˈuk/ /əˈuk/ n masc
alarido

aücar /a.uˈka/ /a.uˈkaɾ/ /ə.uˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aüc aüca aücada aücades aücam aücant aücar aücara aücaran aücarem aücaren aücares aücareu aücaria aücarien aücaries aücarà aücaràs aücaré aücaríem aücaríeu aücassen aücasses aücassin aücassis aücat aücats aücau aücava aücaven aücaves aüco aücà aücàrem aücàreu aücàs aücàssem aücàsseu aücàssim aücàssiu aücàvem aücàveu aüque aüquem aüquen aüques aüquessen aüquesses aüquessin aüquessis aüqueu aüqui aüquin aüquis aüqués aüquéssem aüquésseu aüquéssim aüquéssiu aüquí bal bal (1) occ sept val v
ahuyentar
Fer fugir amb crits.

aüixar /a.ujˈʃa/ /a.ujˈʃaɾ/ /a.uˈʃa/ /ə.uˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aüixa aüixada aüixades aüixant aüixar aüixara aüixaran aüixarem aüixaren aüixares aüixareu aüixaria aüixarien aüixaries aüixarà aüixaràs aüixaré aüixaríem aüixaríeu aüixassen aüixasses aüixat aüixats aüixava aüixaven aüixaves aüixe aüixem aüixen aüixes aüixessen aüixesses aüixeu aüixo aüixà aüixàrem aüixàreu aüixàssem aüixàsseu aüixàvem aüixàveu aüixés aüixéssem aüixésseu aüixí occ val val (1) v
ahuyentar

aürtar /a.urˈta/ /a.uɾˈta/ /a.uɾˈtaɾ/ /ə.urˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aürt aürta aürtada aürtades aürtam aürtant aürtar aürtara aürtaran aürtarem aürtaren aürtares aürtareu aürtaria aürtarien aürtaries aürtarà aürtaràs aürtaré aürtaríem aürtaríeu aürtassen aürtasses aürtassin aürtassis aürtat aürtats aürtau aürtava aürtaven aürtaves aürte aürtem aürten aürtes aürtessen aürtesses aürtessin aürtessis aürteu aürti aürtin aürtis aürto aürtà aürtàrem aürtàreu aürtàs aürtàssem aürtàsseu aürtàssim aürtàssiu aürtàvem aürtàveu aürtés aürtéssem aürtésseu aürtéssim aürtéssiu aürtí bal bal (1) occ sept val v
acometer

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ babaua adj masc
bobo

baca /ˈba.kə/ n fem
baca

bacallar /ba.kaˈʎa/ /ba.kaˈʎaɾ/ /bə.kəˈʎa/ n masc
bacalar
A l'alta edat mitjana, posició social entre pagès i cavaller. Però segons algunes fonts, categoria inferior a pagès.

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
abadejo bacalao

bacanal /ba.kaˈnaɫ/ /bə.kəˈnaɫ/ adj
bacanal

bacciforme /bak.siˈfoɾ.me/ /bək.siˈfor.mə/ adj
bacciforme

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
bachata
Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
bacilo

bacil·lar /ba.siɫˈɫaɾ/ /ba.siˈɫaɾ/ /bə.siɫˈɫar/ /bə.siɫˈɫaɾ/ /bə.siˈɫar/ adj
bacilar

bacil·liforme /ba.si.ɫiˈfoɾ.me/ /ba.siɫ.ɫiˈfoɾ.me/ /bə.si.ɫiˈfor.mə/ /bə.siɫ.ɫiˈfor.mə/ /bə.siɫ.ɫiˈfoɾ.mə/ adj
baciliforme

bacina /baˈsi.na/ /bəˈsi.nə/ n fem
bacín

bacora /baˈko.ɾa/ /bəˈko.ɾə/ n fem
albacora

bacoreta /ba.koˈɾe.ta/ /bə.koˈɾə.tə/ /bə.kuˈɾɛ.tə/ n fem
albacora

bacoreta ratllada n fem
bonito

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bacteria

bacteriostàtic /bak.te.ɾi.osˈta.tik/ /bək.tə.ɾi.osˈta.tik/ /bək.tə.ɾi.usˈta.tik/ adj masc
bacteriostático

bacterià /bak.te.ɾiˈa/ /bək.tə.ɾiˈa/ adj masc
bacteriano

bací /baˈsi/ /bəˈsi/ n masc
barreño bacía
gibrella que usaven els barbers per remullar la barba
bacín
orinal
(antigament) bacina

bacó /baˈko/ /bəˈko/ n masc
beicon
Penca fina de cansalada.
cerdo
Persona que va bruta o que no té cura del seu aspecte físic o moral.

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
bostezo
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. badall badalla badallada badallades badallam badallant badallar badallara badallaran badallarem badallaren badallares badallareu badallaria badallarien badallaries badallarà badallaràs badallaré badallaríem badallaríeu badallassen badallasses badallassin badallassis badallat badallats badallau badallava badallaven badallaves badalle badallem badallen badalles badallessen badallesses badallessin badallessis badalleu badalli badallin badallis badallo badallà badallàrem badallàreu badallàs badallàssem badallàsseu badallàssim badallàssiu badallàvem badallàveu badallés badalléssem badallésseu badalléssim badalléssiu badallí bal bal (1) occ sept val v
bostezar

badaloní /ba.ða.ɫoˈni/ /bə.ðə.ɫoˈni/ /bə.ðə.ɫuˈni/ adj masc
badalonés

badalot /ba.ðaˈɫɔt/ /bə.ðəˈɫɔt/ n masc
caja

badana /baˈða.na/ /bəˈða.nə/ n fem
badana

badar /baˈða/ /baˈðaɾ/ /bəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bad bada badada badades badam badant badar badara badaran badarem badaren badares badareu badaria badarien badaries badarà badaràs badaré badaríem badaríeu badassen badasses badassin badassis badat badats badau badava badaven badaves bade badem baden bades badessen badesses badessin badessis badeu badi badin badis bado badà badàrem badàreu badàs badàssem badàsseu badàssim badàssiu badàvem badàveu badés badéssem badésseu badéssim badéssiu badí bal bal (1) occ sept val v
curiosear
Mirar encuriosit, abstret.
abrir distraerse
Estat distret sense posar atenció allà on caldria.

badia /baˈði.a/ n fem
bahía golfo

badina /baˈði.na/ /bəˈði.nə/ n fem
charca

badoc /baˈðɔk/ /bəˈðɔk/ n masc
babieca
Persona que bada, babau o ximplet.

badocar /ba.ðoˈka/ /ba.ðoˈkaɾ/ /bə.ðoˈka/ /bə.ðuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. badoc badoca badocada badocades badocam badocant badocar badocara badocaran badocarem badocaren badocares badocareu badocaria badocarien badocaries badocarà badocaràs badocaré badocaríem badocaríeu badocassen badocasses badocassin badocassis badocat badocats badocau badocava badocaven badocaves badoco badocà badocàrem badocàreu badocàs badocàssem badocàsseu badocàssim badocàssiu badocàvem badocàveu badoque badoquem badoquen badoques badoquessen badoquesses badoquessin badoquessis badoqueu badoqui badoquin badoquis badoqués badoquéssem badoquésseu badoquéssim badoquéssiu badoquí bal bal (1) occ val v
reventar
(valencià, tortosí) Obrir-se la fruita.
curiosear
(mallorquí) Fer el badoc, badar.

badomeries /ba.ðo.meˈɾi.es/ /bə.ðo.məˈɾi.əs/ /bə.ðu.məˈɾi.əs/ n fem
infundio
Notícies falses, faules.

baf /ˈbaf/ n masc
vaho

bafut /baˈfut/ /bəˈfut/ n masc
bafuto

bafí /baˈfi/ /bəˈfi/ n masc
bajofino

baga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ n fem
lazo picolete
Part de la llaçada que comprèn la doblada que es deixa del nus en amunt sense acabar de passar el cap, per desfer la lligadura fàcilment en tirar aquest.
armella belorta picolete
Anella de ferro o d'altre metall, que acostuma a tenir una espiga per clavar-se en paratge dur, com aquelles per dins de les quals entra el forrellat.
amiento
Corretja que s'entortolliga en la fletxa o en el dard per tirar-lo amb més fúria.
belorta
Anella que assegura l'espigó de l'arada.

bagarella /ba.ɣaˈɾe.ʎa/ /bə.ɣəˈɾe.ʎə/ n fem
cambín

bagassejar /ba.ɣa.seˈd͡ʒa/ /ba.ɣa.seˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɣa.seˈʒa/ /bə.ɣə.səˈd͡ʒa/ /bə.ɣə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bagassege bagassegem bagassegen bagasseges bagassegessen bagassegesses bagassegessin bagassegessis bagassegeu bagassegi bagassegin bagassegis bagassegés bagassegéssem bagassegésseu bagassegéssim bagassegéssiu bagassegí bagasseig bagasseja bagassejada bagassejades bagassejam bagassejant bagassejar bagassejara bagassejaran bagassejarem bagassejaren bagassejares bagassejareu bagassejaria bagassejarien bagassejaries bagassejarà bagassejaràs bagassejaré bagassejaríem bagassejaríeu bagassejassen bagassejasses bagassejassin bagassejassis bagassejat bagassejats bagassejau bagassejava bagassejaven bagassejaves bagassejo bagassejà bagassejàrem bagassejàreu bagassejàs bagassejàssem bagassejàsseu bagassejàssim bagassejàssiu bagassejàvem bagassejàveu bal bal (1) occ sept val v
putear

bagdadí /baɡ.daˈði/ /bəɡ.dəˈði/ adj masc
bagdadí
Relatiu o pertanyent a Bagdad.

bagdadí /baɡ.daˈði/ /bəɡ.dəˈði/ n masc
bagdadí
Persona que habita o és originària de Bagdad.

bagot /baˈɣɔt/ /bəˈɣɔt/ n masc
redrojo

bagotar /ba.ɣoˈta/ /ba.ɣoˈtaɾ/ /bə.ɣoˈta/ /bə.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bagota bagotada bagotades bagotant bagotar bagotara bagotaran bagotarem bagotaren bagotares bagotareu bagotaria bagotarien bagotaries bagotarà bagotaràs bagotaré bagotaríem bagotaríeu bagotassen bagotasses bagotat bagotats bagotava bagotaven bagotaves bagote bagotem bagoten bagotes bagotessen bagotesses bagotessin bagotessis bagoteu bagoti bagotin bagotis bagoto bagotà bagotàrem bagotàreu bagotàssem bagotàsseu bagotàvem bagotàveu bagotés bagotéssem bagotésseu bagotéssim bagotéssiu bagotí occ sept val val (1) v
rebuscar

bagra /ˈba.ɣɾa/ /ˈba.ɣɾə/ n fem
bagre

baguejar /ba.ɣeˈd͡ʒa/ /ba.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɣeˈʒa/ /bə.ɣəˈd͡ʒa/ /bə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baguege baguegem baguegen bagueges baguegessen baguegesses baguegessin baguegessis baguegeu baguegi baguegin baguegis baguegés baguegéssem baguegésseu baguegéssim baguegéssiu baguegí bagueja baguejada baguejades baguejant baguejar baguejara baguejaran baguejarem baguejaren baguejares baguejareu baguejaria baguejarien baguejaries baguejarà baguejaràs baguejaré baguejaríem baguejaríeu baguejassen baguejasses baguejat baguejats baguejava baguejaven baguejaves baguejo baguejà baguejàrem baguejàreu baguejàssem baguejàsseu baguejàvem baguejàveu occ sept val val (1) v
tanda
(nàutica) Tirar a la mar una xarxa o palangre que porti bagues o ploms.
deshilachar
Tenir la roba les costures mig descosides.

bagul /baˈɣuɫ/ /bəˈɣuɫ/ n masc
baúl

bai /ˈbaj/ adj masc
bayo

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
baya

baiard /baˈjaɾt/ /bəˈjart/ n masc
parihuela

baila /ˈbaj.ɫa/ /ˈbaj.ɫə/ n fem
baila

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
bayoneta

baionetada /ba.jo.neˈta.ða/ /bə.jo.nəˈta.ðə/ /bə.ju.nəˈta.ðə/ n masc
bayonetazo

baix /ˈbajʃ/ adj masc
bajo
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
bajo
A poca altura.

baix elèctric n masc
bajo eléctrico bajo

baix llatí n masc
bajo latín

baix relleu n masc
bajorelieve bajorrelieve

baixa /ˈba.ʃa/ /ˈba.ʃə/ /ˈbaj.ʃa/ Interjection
baja

baixa /ˈba.ʃa/ /ˈba.ʃə/ /ˈbaj.ʃa/ n fem
baja
Víctima de la guerra que ja no pot combatre, perquè ha mort o ha estat greument ferida.
Anul·lació, absència d'una persona.

baixada /bajˈʃa.ða/ /baˈʃa.ða/ /bəˈʃa.ðə/ n fem
bajada
Moment durant el qual alguna cosa fa un moviment de dalt a baix.
Terreny, carrer o camí que té inclinació.

baixada del bastó n fem
bajada del palo

baixament adv
bajamente

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baix baixa baixada baixades baixam baixant baixar baixara baixaran baixarem baixaren baixares baixareu baixaria baixarien baixaries baixarà baixaràs baixaré baixaríem baixaríeu baixassen baixasses baixassin baixassis baixat baixats baixau baixava baixaven baixaves baixe baixem baixen baixes baixessen baixesses baixessin baixessis baixeu baixi baixin baixis baixo baixà baixàrem baixàreu baixàs baixàssem baixàsseu baixàssim baixàssiu baixàvem baixàveu baixés baixéssem baixésseu baixéssim baixéssiu baixí bal bal (1) occ sept val v
bajar
Anar de dalt a baix.
bajar descargar
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixest /bajˈʃest/ /baˈʃest/ /bəˈʃest/ n masc
hondonada

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
baskir
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bajanada /ba.d͡ʒaˈna.ða/ /ba.ʒaˈna.ða/ /bə.ʒəˈna.ðə/ n fem
sandez

bajoca /baˈd͡ʒɔ.ka/ /baˈd͡ʒɔ.kɔ/ /baˈʒɔ.ka/ /bəˈʒɔ.kə/ n fem
vaina
Tavella de llegums com la mongeta, la fava o el pèsol.

baka /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ n masc
baka

bakoko /baˈko.ko/ /bəˈko.ko/ /bəˈko.ku/ n masc
bakoko

bala /ˈba.ɫa/ n fem
bala
Fardell gros de llana, cotó o altra matèria tèxtil, de peladures, encenalls, etc., premsat i lligat amb cintes metàl·liques o de material plàstic, amb filferros, etc.
Conjunt de cinc feixos de paper o deu raimes, cinc mil fulls.
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
balada

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ n fem
adelfa

baladrejar /ba.ɫa.ðɾeˈd͡ʒa/ /ba.ɫa.ðɾeˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫa.ðɾeˈʒa/ /bə.ɫə.ðɾəˈd͡ʒa/ /bə.ɫə.ðɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) baladrege baladregem baladregen baladreges baladregessen baladregesses baladregessin baladregessis baladregeu baladregi baladregin baladregis baladregés baladregéssem baladregésseu baladregéssim baladregéssiu baladregí baladreig baladreja baladrejada baladrejades baladrejam baladrejant baladrejar baladrejara baladrejaran baladrejarem baladrejaren baladrejares baladrejareu baladrejaria baladrejarien baladrejaries baladrejarà baladrejaràs baladrejaré baladrejaríem baladrejaríeu baladrejassen baladrejasses baladrejassin baladrejassis baladrejat baladrejats baladrejau baladrejava baladrejaven baladrejaves baladrejo baladrejà baladrejàrem baladrejàreu baladrejàs baladrejàssem baladrejàsseu baladrejàssim baladrejàssiu baladrejàvem baladrejàveu occ sept val v
vocear
Cridar de forma esvalotada.

baladrer /ba.ɫaˈðɾe/ /ba.ɫaˈðɾeɾ/ /bə.ɫəˈðɾe/ adj masc
vocinglero
Que baladreja, que crida o parla molt fort; cridaner.
taravilla
Xerrador, xerraire.

baladístic /ba.ɫaˈðis.tik/ /bə.ɫəˈðis.tik/ adj masc
baladístico

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balalaica

balanceig /ba.ɫanˈset͡ʃ/ /bə.ɫənˈsət͡ʃ/ /bə.ɫənˈsɛt͡ʃ/ n masc
balanceo

balancejar /ba.ɫan.seˈd͡ʒa/ /ba.ɫan.seˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫan.seˈʒa/ /bə.ɫən.səˈd͡ʒa/ /bə.ɫən.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balancege balancegem balancegen balanceges balancegessen balancegesses balancegessin balancegessis balancegeu balancegi balancegin balancegis balancegés balancegéssem balancegésseu balancegéssim balancegéssiu balancegí balanceig balanceja balancejada balancejades balancejam balancejant balancejar balancejara balancejaran balancejarem balancejaren balancejares balancejareu balancejaria balancejarien balancejaries balancejarà balancejaràs balancejaré balancejaríem balancejaríeu balancejassen balancejasses balancejassin balancejassis balancejat balancejats balancejau balancejava balancejaven balancejaves balancejo balancejà balancejàrem balancejàreu balancejàs balancejàssem balancejàsseu balancejàssim balancejàssiu balancejàvem balancejàveu occ sept val v
balancear

balancí /ba.ɫanˈsi/ /bə.ɫənˈsi/ n masc
balancín
Cadira amb els peus units a unes làmines inferiors corbades o amb molles que permeten a la persona de gronxar-se endavant i enrere.
Fusta que s'entravessa al capdavall de la tisora dels carros a on entra la llança, també anomenat balancí gros.
Barra llarga que porten a les mans els funàmbuls per a fer de contrapès.
En les cases de moneda, la màquina o volant de segellar-les.

balandrejar /ba.ɫan.dɾeˈd͡ʒa/ /ba.ɫan.dɾeˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫan.dɾeˈʒa/ /bə.ɫən.dɾəˈd͡ʒa/ /bə.ɫən.dɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balandrege balandregem balandregen balandreges balandregessen balandregesses balandregessin balandregessis balandregeu balandregi balandregin balandregis balandregés balandregéssem balandregésseu balandregéssim balandregéssiu balandregí balandreig balandreja balandrejada balandrejades balandrejam balandrejant balandrejar balandrejara balandrejaran balandrejarem balandrejaren balandrejares balandrejareu balandrejaria balandrejarien balandrejaries balandrejarà balandrejaràs balandrejaré balandrejaríem balandrejaríeu balandrejassen balandrejasses balandrejassin balandrejassis balandrejat balandrejats balandrejau balandrejava balandrejaven balandrejaves balandrejo balandrejà balandrejàrem balandrejàreu balandrejàs balandrejàssem balandrejàsseu balandrejàssim balandrejàssiu balandrejàvem balandrejàveu occ sept val v
bambolear

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
balanceo
Moviment d'oscil·lació.
balance
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balanç de competències n masc
balance de competencias

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
balanza
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n neut
libra
Persona del signe zodiacal de Balança.

balb /ˈbaɫp/ adj masc
torpe

balbar-se /baɫˈbaɾ.se/ /bəɫ.bərˈsə/ /bəɫˈbaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balb balba balbada balbades balbam balbant balbar balbara balbaran balbarem balbaren balbares balbareu balbaria balbarien balbaries balbarà balbaràs balbaré balbaríem balbaríeu balbassen balbasses balbassin balbassis balbat balbats balbau balbava balbaven balbaves balbe balbem balben balbes balbessen balbesses balbessin balbessis balbeu balbi balbin balbis balbo balbà balbàrem balbàreu balbàs balbàssem balbàsseu balbàssim balbàssiu balbàvem balbàveu balbés balbéssem balbésseu balbéssim balbéssiu balbí occ sept val v
entumecerse

balbejar /baɫ.beˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βeˈd͡ʒa/ /baɫ.βeˈʒa/ /bəɫ.bəˈd͡ʒa/ /bəɫ.bəˈʒa/ /bəɫ.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balbege balbegem balbegen balbeges balbegessen balbegesses balbegessin balbegessis balbegeu balbegi balbegin balbegis balbegés balbegéssem balbegésseu balbegéssim balbegéssiu balbegí balbeig balbeja balbejada balbejades balbejam balbejant balbejar balbejara balbejaran balbejarem balbejaren balbejares balbejareu balbejaria balbejarien balbejaries balbejarà balbejaràs balbejaré balbejaríem balbejaríeu balbejassen balbejasses balbejassin balbejassis balbejat balbejats balbejau balbejava balbejaven balbejaves balbejo balbejà balbejàrem balbejàreu balbejàs balbejàssem balbejàsseu balbejàssim balbejàssiu balbejàvem balbejàveu occ sept val v
farfullar
Parlar sense bona articulació de les paraules per algun defecte.

balboa /baɫˈbo.a/ /bəɫˈβo.ə/ n masc
balboa

balbotejar /baɫ.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βo.teˈd͡ʒa/ /baɫ.βo.teˈʒa/ /bəɫ.bo.təˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.təˈʒa/ /bəɫ.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balbotege balbotegem balbotegen balboteges balbotegessen balbotegesses balbotegessin balbotegessis balbotegeu balbotegi balbotegin balbotegis balbotegés balbotegéssem balbotegésseu balbotegéssim balbotegéssiu balbotegí balboteig balboteja balbotejada balbotejades balbotejam balbotejant balbotejar balbotejara balbotejaran balbotejarem balbotejaren balbotejares balbotejareu balbotejaria balbotejarien balbotejaries balbotejarà balbotejaràs balbotejaré balbotejaríem balbotejaríeu balbotejassen balbotejasses balbotejassin balbotejassis balbotejat balbotejats balbotejau balbotejava balbotejaven balbotejaves balbotejo balbotejà balbotejàrem balbotejàreu balbotejàs balbotejàssem balbotejàsseu balbotejàssim balbotejàssiu balbotejàvem balbotejàveu occ sept val v
balbucear

balbuceig /baɫ.buˈset͡ʃ/ /bəɫ.buˈsət͡ʃ/ /bəɫ.buˈsɛt͡ʃ/ n masc
balbuceo

balbucejar /baɫ.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βu.seˈd͡ʒa/ /baɫ.βu.seˈʒa/ /bəɫ.bu.səˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.səˈʒa/ /bəɫ.βu.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balbucege balbucegem balbucegen balbuceges balbucegessen balbucegesses balbucegessin balbucegessis balbucegeu balbucegi balbucegin balbucegis balbucegés balbucegéssem balbucegésseu balbucegéssim balbucegéssiu balbucegí balbuceig balbuceja balbucejada balbucejades balbucejam balbucejant balbucejar balbucejara balbucejaran balbucejarem balbucejaren balbucejares balbucejareu balbucejaria balbucejarien balbucejaries balbucejarà balbucejaràs balbucejaré balbucejaríem balbucejaríeu balbucejassen balbucejasses balbucejassin balbucejassis balbucejat balbucejats balbucejau balbucejava balbucejaven balbucejaves balbucejo balbucejà balbucejàrem balbucejàreu balbucejàs balbucejàssem balbucejàsseu balbucejàssim balbucejàssiu balbucejàvem balbucejàveu occ sept val v
balbucir

balcanitzar /baɫ.ka.niˈd͡za/ /baɫ.ka.niˈza/ /baɫ.ka.niˈzaɾ/ /bəɫ.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balcanitz balcanitza balcanitzada balcanitzades balcanitzam balcanitzant balcanitzar balcanitzara balcanitzaran balcanitzarem balcanitzaren balcanitzares balcanitzareu balcanitzaria balcanitzarien balcanitzaries balcanitzarà balcanitzaràs balcanitzaré balcanitzaríem balcanitzaríeu balcanitzassen balcanitzasses balcanitzassin balcanitzassis balcanitzat balcanitzats balcanitzau balcanitzava balcanitzaven balcanitzaves balcanitze balcanitzem balcanitzen balcanitzes balcanitzessen balcanitzesses balcanitzessin balcanitzessis balcanitzeu balcanitzi balcanitzin balcanitzis balcanitzo balcanitzà balcanitzàrem balcanitzàreu balcanitzàs balcanitzàssem balcanitzàsseu balcanitzàssim balcanitzàssiu balcanitzàvem balcanitzàveu balcanitzés balcanitzéssem balcanitzésseu balcanitzéssim balcanitzéssiu balcanitzí occ sept val v
balcanizar

balcar /baɫˈka/ /baɫˈkaɾ/ /bəɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balc balca balcada balcades balcam balcant balcar balcaran balcarem balcaren balcares balcareu balcaria balcarien balcaries balcarà balcaràs balcaré balcaríem balcaríeu balcassen balcasses balcassin balcassis balcat balcats balcau balcava balcaven balcaves balco balcà balcàrem balcàreu balcàs balcàssem balcàsseu balcàssim balcàssiu balcàvem balcàveu balquem balquen balques balquessen balquesses balquessin balquessis balqueu balqui balquin balquis balqués balquéssem balquésseu balquéssim balquéssiu balquí sept v
combarse
(pronominal) Guerxar-se la fusta sense seguir el sentit de les fibres.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ adj masc
balcánico
Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ n masc
balcánico
Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ n masc
balcón

baldaquí /baɫ.daˈki/ /bəɫ.dəˈki/ n masc
baldaquín

balder /baɫˈde/ /baɫˈdeɾ/ /bəɫˈde/ adj masc
holgado
Que no s’ajusta bé al seu lloc, que li sobra espai.

balderament /baɫˌde.ɾaˈmen/ /baɫˌde.ɾaˈment/ /bəɫˌde.ɾəˈmen/ /bəɫˌde.ɾəˈment/ adv
holgadamente

balderejar /baɫ.de.ɾeˈd͡ʒa/ /baɫ.de.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.de.ɾeˈʒa/ /bəɫ.də.ɾəˈd͡ʒa/ /bəɫ.də.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balderege balderegem balderegen baldereges balderegessen balderegesses balderegessin balderegessis balderegeu balderegi balderegin balderegis balderegés balderegéssem balderegésseu balderegéssim balderegéssiu balderegí baldereig baldereja balderejada balderejades balderejam balderejant balderejar balderejara balderejaran balderejarem balderejaren balderejares balderejareu balderejaria balderejarien balderejaries balderejarà balderejaràs balderejaré balderejaríem balderejaríeu balderejassen balderejasses balderejassin balderejassis balderejat balderejats balderejau balderejava balderejaven balderejaves balderejo balderejà balderejàrem balderejàreu balderejàs balderejàssem balderejàsseu balderejàssim balderejàssiu balderejàvem balderejàveu occ sept val v
ir holgado

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ n fem
peón

balear /ba.ɫeˈaɾ/ /bə.ɫeˈa/ /bə.ɫeˈar/ adj
balear
Pertanyent o relatiu a illes Balears, els seus habitants o al seu dialecte.

balear /ba.ɫeˈaɾ/ /bə.ɫeˈa/ /bə.ɫeˈar/ n masc
balear
Grup dialectal del català oriental parlat a les illes Balears.

balear /ba.ɫeˈaɾ/ /bə.ɫeˈa/ /bə.ɫeˈar/ n neut
balear
Persona originària de les illes Balears.

balejar /ba.ɫeˈd͡ʒa/ /ba.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫeˈʒa/ /bə.ɫəˈd͡ʒa/ /bə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balege balegem balegen baleges balegessen balegesses balegessin balegessis balegeu balegi balegin balegis balegés balegéssem balegésseu balegéssim balegéssiu balegí baleig baleja balejada balejades balejam balejant balejar balejara balejaran balejarem balejaren balejares balejareu balejaria balejarien balejaries balejarà balejaràs balejaré balejaríem balejaríeu balejassen balejasses balejassin balejassis balejat balejats balejau balejava balejaven balejaves balejo balejà balejàrem balejàreu balejàs balejàssem balejàsseu balejàssim balejàssiu balejàvem balejàveu occ sept val v
abalear

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
ballena
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb bec n fem
zífidos
(singular) Individu de la família Ziphiidae.

balena amb bec de Blainville n fem
zifio de Blainville

balena amb bec de Cuvier n fem
zifio de Cuvier

balena amb gep n fem
rorcual jorobado

balena de bec de Sowerby n fem
zifio de Sowerby

balena de bec de True n fem
zifio de True

balena franca atlàntica n fem
ballena franca

balena franca comuna n fem
ballena franca austral

balena franca nana n fem
ballena franca pigmea

balena franca àrtica n fem
ballena de cabeza arqueada

balena grisa n fem
ballena gris

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ adj masc
ballenero
Relatiu a la balena i a la captura de cetacis.

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ n masc
ballenero
Pescador de balenes.
Vaixell medieval català de forma allargada i baix de costats, sense coberta, de mida entre una nau i una caravel·la.

balenera /ba.ɫeˈne.ɾa/ /bə.ɫəˈne.ɾə/ n fem
ballenera
Embarcació auxiliar de mida petita que acompanya un vaixell balener.

baliga-balaga /baˌɫi.ɣa.baˈɫa.ɣa/ /bəˌɫi.ɣə.βəˈɫa.ɣə/ n neut
zascandil

balinès /ba.ɫiˈnes/ /bə.ɫiˈnəs/ /bə.ɫiˈnɛs/ adj masc
balinés
Relatiu o pertanyent a Bali.
Relatiu o pertanyent a l'idioma balinès.

balinès /ba.ɫiˈnes/ /bə.ɫiˈnəs/ /bə.ɫiˈnɛs/ n masc
balinés
Persona que habita o és originària de Bali.
(invariable) Llengua austronèsica parlada principalment a Bali.

balir-se /baˈɫiɾ.se/ /bə.ɫirˈsə/ /bəˈɫir.sə/ /bəˈɫiɾ.sə/ baleix baleixen baleixes baleixi baleixin baleixis baleixo balia balida balides balien balies balim balint balir baliran balirem baliren balires balireu baliria balirien baliries balirà baliràs baliré baliríem baliríeu balisca balisquen balisques balissen balisses balissin balissis balit balits baliu balix balixen balixes balixo balí balíem balíeu balírem balíreu balís balíssem balísseu balíssim balíssiu n-occ occ sept v
carcomerse

ball /ˈbaʎ/ n masc
baile

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ball balla ballada ballades ballam ballant ballar ballara ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballassen ballasses ballassin ballassis ballat ballats ballau ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàs ballàssem ballàsseu ballàssim ballàssiu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept val v
bailar

ballar de capoll v
andar de capa caída
Anar malament, decaure.

ballar-la /baˈʎaɾ.ɫa/ /bəˈʎar.ɫə/ balla ballada ballades ballant ballar ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballat ballats ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept v
estar en apuros

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
ballesta
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.
cabrio
(peixos) Peix de cos ovalat que habita en mars temperats (Balistes capriscus).

ballester /ba.ʎesˈte/ /ba.ʎesˈteɾ/ /bə.ʎəsˈte/ n masc
vencejo real

ballotejar /ba.ʎo.teˈd͡ʒa/ /ba.ʎo.teˈd͡ʒaɾ/ /ba.ʎo.teˈʒa/ /bə.ʎo.təˈd͡ʒa/ /bə.ʎu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ballotege ballotegem ballotegen balloteges ballotegessen ballotegesses ballotegessin ballotegessis ballotegeu ballotegi ballotegin ballotegis ballotegés ballotegéssem ballotegésseu ballotegéssim ballotegéssiu ballotegí balloteig balloteja ballotejada ballotejades ballotejam ballotejant ballotejar ballotejara ballotejaran ballotejarem ballotejaren ballotejares ballotejareu ballotejaria ballotejarien ballotejaries ballotejarà ballotejaràs ballotejaré ballotejaríem ballotejaríeu ballotejassen ballotejasses ballotejassin ballotejassis ballotejat ballotejats ballotejau ballotejava ballotejaven ballotejaves ballotejo ballotejà ballotejàrem ballotejàreu ballotejàs ballotejàssem ballotejàsseu ballotejàssim ballotejàssiu ballotejàvem ballotejàveu occ sept val v
bailotear

balma /ˈbaɫ.ma/ /ˈbaɫ.mə/ n fem
abrigo

balmar-se /baɫˈmaɾ.se/ /bəɫ.mərˈsə/ /bəɫˈmar.sə/ /bəɫˈmaɾ.sə/ balma balmada balmades balmant balmar balmaran balmarem balmaren balmares balmareu balmaria balmarien balmaries balmarà balmaràs balmaré balmaríem balmaríeu balmat balmats balmava balmaven balmaves balmem balmen balmes balmessen balmesses balmessin balmessis balmeu balmi balmin balmis balmo balmà balmàrem balmàreu balmàvem balmàveu balmés balméssem balmésseu balméssim balméssiu balmí sept v
ahuecarse

balneari /baɫ.neˈa.ɾi/ /bəɫ.neˈa.ɾi/ n masc
balneario

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ n masc
baluchí

bal·listoconidi /ba.ɫis.to.koˈni.ði/ /baɫ.ɫis.to.koˈni.ði/ /bə.ɫis.tu.kuˈni.ði/ /bəɫ.ɫis.to.koˈni.ði/ /bəɫ.ɫis.tu.kuˈni.ði/ n masc
balistoconidio

bal·listòspora /ba.ɫisˈtɔs.po.ɾa/ /baɫ.ɫisˈtɔs.po.ɾa/ /bə.ɫisˈtɔs.pu.ɾə/ /bəɫ.ɫisˈtɔs.po.ɾə/ /bəɫ.ɫisˈtɔs.pu.ɾə/ n fem
balistóspora

balènids /baˈɫɛ.nits/ /bəˈɫɛ.nits/ n masc
Balénidos

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
balístico

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
balística

baló /baˈɫo/ /bəˈɫo/ n masc
balón
Objecte elàstic ple d’aire o d’un altre fluid.
Sac de goma o de plàstic com a contenidor de gas.

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ n neut
bambara
(masculí singular) Llengua del grup mandé parlada a Mali i als estats veïns com a llengua franca.

bambolejar /bam.bo.ɫeˈd͡ʒa/ /bam.bo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /bam.bo.ɫeˈʒa/ /bəm.bo.ɫəˈd͡ʒa/ /bəm.bu.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bambolege bambolegem bambolegen bamboleges bambolegessen bambolegesses bambolegessin bambolegessis bambolegeu bambolegi bambolegin bambolegis bambolegés bambolegéssem bambolegésseu bambolegéssim bambolegéssiu bambolegí bamboleja bambolejada bambolejades bambolejant bambolejar bambolejara bambolejaran bambolejarem bambolejaren bambolejares bambolejareu bambolejaria bambolejarien bambolejaries bambolejarà bambolejaràs bambolejaré bambolejaríem bambolejaríeu bambolejassen bambolejasses bambolejat bambolejats bambolejava bambolejaven bambolejaves bambolejo bambolejà bambolejàrem bambolejàreu bambolejàssem bambolejàsseu bambolejàvem bambolejàveu occ sept val val (1) v
bambolear

bambú /bamˈbu/ n masc
bambú

bamum /baˈmum/ /bəˈmum/ n masc
bamún

ban /ˈban/ n masc
bando

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banal

banalitzar /ba.na.ɫiˈd͡za/ /ba.na.ɫiˈza/ /ba.na.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) banalitz banalitza banalitzada banalitzades banalitzam banalitzant banalitzar banalitzara banalitzaran banalitzarem banalitzaren banalitzares banalitzareu banalitzaria banalitzarien banalitzaries banalitzarà banalitzaràs banalitzaré banalitzaríem banalitzaríeu banalitzassen banalitzasses banalitzassin banalitzassis banalitzat banalitzats banalitzau banalitzava banalitzaven banalitzaves banalitze banalitzem banalitzen banalitzes banalitzessen banalitzesses banalitzessin banalitzessis banalitzeu banalitzi banalitzin banalitzis banalitzo banalitzà banalitzàrem banalitzàreu banalitzàs banalitzàssem banalitzàsseu banalitzàssim banalitzàssiu banalitzàvem banalitzàveu banalitzés banalitzéssem banalitzésseu banalitzéssim banalitzéssiu banalitzí occ sept val v
banalizar

banalment /baˌnaɫˈmen/ /baˌnaɫˈment/ /bəˌnaɫˈmen/ /bəˌnaɫˈment/ adv
trivialmente banalmente

banana /baˈna.na/ n fem
banana plátano

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ adj masc
bananero
Relatiu a la banana.

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ n masc
plátano

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
banco
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banc d'ítems n masc
banco de ítems

banc de dades n masc
banco de datos

banc de models n masc
banco de modelos

banca /ˈbaŋ.ka/ /ˈbaŋ.kə/ n fem
banca
Tipus de negoci que desenvolupa dues classes d'activitats fonamentals: manipulació del flux de diners d'una economia i intermediació financera.
Seient de fusta sense respatller i a manera de tauleta baixa.
Joc de cartes en què un dels jugadors posa certa quantitat de diners i els qui juguen contra ell aposten la quantitat que volen posant els diners sobre les cartes que volen.
Canoa de les Filipines usada per al transport de passatgers.

bancal /baŋˈkaɫ/ /bəŋˈkaɫ/ n masc
bancal
Feixa o tros de terra quadrilonga determinat per a llegums o arbres.
Drap per tapar els bancs i altres usos.

bancalejar /baŋ.ka.ɫeˈd͡ʒa/ /baŋ.ka.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /baŋ.ka.ɫeˈʒa/ /bəŋ.kə.ɫəˈd͡ʒa/ /bəŋ.kə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bancalege bancalegem bancalegen bancaleges bancalegessen bancalegesses bancalegessin bancalegessis bancalegeu bancalegi bancalegin bancalegis bancalegés bancalegéssem bancalegésseu bancalegéssim bancalegéssiu bancalegí bancaleja bancalejada bancalejades bancalejant bancalejar bancalejara bancalejaran bancalejarem bancalejaren bancalejares bancalejareu bancalejaria bancalejarien bancalejaries bancalejarà bancalejaràs bancalejaré bancalejaríem bancalejaríeu bancalejassen bancalejasses bancalejat bancalejats bancalejava bancalejaven bancalejaves bancalejo bancalejà bancalejàrem bancalejàreu bancalejàssem bancalejàsseu bancalejàvem bancalejàveu occ sept val val (1) v
pacer

bancaler /baŋ.kaˈɫe/ /baŋ.kaˈɫeɾ/ /bəŋ.kəˈɫe/ n masc
bancalero

banda /ˈban.da/ /ˈban.də/ n fem
ala
(esports de pilota) Cadascun dels dos costats d'un camp de joc, delimitats per les línies de banda.
banda
(tennis, bàdminton) Cinta de color blanc que recobreix la vora superior d'una xarxa per a marcar-ne el límit amb claredat.
(billar) Cadascun dels quatre trams de la vora de goma bisellada recoberta de feltre que està adherida a la cara interior del marc.

banda de joves n fem
banda de jóvenes

banda horitzontal de la xarxa n fem
banda horizontal de la red

banda lateral de la xarxa n fem
banda lateral de la red

bandarra /banˈda.ra/ /bənˈda.rə/ n neut
rufián
Persona desvergonyida.

bandejar /ban.deˈd͡ʒa/ /ban.deˈd͡ʒaɾ/ /ban.deˈʒa/ /bən.dəˈd͡ʒa/ /bən.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bandege bandegem bandegen bandeges bandegessen bandegesses bandegessin bandegessis bandegeu bandegi bandegin bandegis bandegés bandegéssem bandegésseu bandegéssim bandegéssiu bandegí bandeja bandejada bandejades bandejant bandejar bandejara bandejaran bandejarem bandejaren bandejares bandejareu bandejaria bandejarien bandejaries bandejarà bandejaràs bandejaré bandejaríem bandejaríeu bandejassen bandejasses bandejat bandejats bandejava bandejaven bandejaves bandejo bandejà bandejàrem bandejàreu bandejàssem bandejàsseu bandejàvem bandejàveu occ sept val val (1) v
desterrar

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
bandera
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.
Causa.
(ornitologia) Cadascuna de les dues meitats en què és dividida la làmina d'una ploma dels ocells.
(golf) Tros de tela fixat per un costat a un pal que es col·loca verticalment en un forat per a indicar-ne la posició.

banderola /ban.deˈɾɔ.ɫa/ /ban.deˈɾɔ.ɫɔ/ /bən.dəˈɾɔ.ɫə/ n fem
banderola
Bandera petita amb emblemes.
Pal per a assenyalar punts d’un terreny.
Cartell o tela suspès amb una inscripció.

banderó de córner n masc
banderín de córner

banderó de l'àrbitre assistent n masc
banderín del árbitro asistente

banderó de mig camp n masc
banderín de centro

banderó de pilota morta n masc
banderín de pelota muerta

banderó del jutge de toc n masc
banderín del juez de lateral

banderó dels 22 m n masc
banderín de los 22 m

bandir /banˈdi/ /banˈdiɾ/ /bənˈdi/ bal bandeix bandeixen bandeixes bandeixi bandeixin bandeixis bandeixo bandesc bandesqui bandesquin bandesquis bandia bandida bandides bandien bandies bandiguem bandigueu bandim bandint bandir bandira bandiran bandirem bandiren bandires bandireu bandiria bandirien bandiries bandirà bandiràs bandiré bandiríem bandiríeu bandisc bandisca bandisquen bandisques bandissen bandisses bandissin bandissis bandit bandits bandiu bandix bandixen bandixes bandixo bandí bandíem bandíeu bandírem bandíreu bandís bandíssem bandísseu bandíssim bandíssiu n-occ occ sept val v
bandir

bandola /banˈdɔ.la/ /bənˈdɔ.ɫə/ n fem
bandola

bandolejar /ban.do.ɫeˈd͡ʒa/ /ban.do.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /ban.do.ɫeˈʒa/ /bən.do.ɫəˈd͡ʒa/ /bən.du.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bandolege bandolegem bandolegen bandoleges bandolegessen bandolegesses bandolegessin bandolegessis bandolegeu bandolegi bandolegin bandolegis bandolegés bandolegéssem bandolegésseu bandolegéssim bandolegéssiu bandolegí bandoleig bandoleja bandolejada bandolejades bandolejam bandolejant bandolejar bandolejara bandolejaran bandolejarem bandolejaren bandolejares bandolejareu bandolejaria bandolejarien bandolejaries bandolejarà bandolejaràs bandolejaré bandolejaríem bandolejaríeu bandolejassen bandolejasses bandolejassin bandolejassis bandolejat bandolejats bandolejau bandolejava bandolejaven bandolejaves bandolejo bandolejà bandolejàrem bandolejàreu bandolejàs bandolejàssem bandolejàsseu bandolejàssim bandolejàssiu bandolejàvem bandolejàveu occ sept val v
apartidar

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
bandolero
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
bandoneón

bandositat /ban.do.ziˈtat/ /bən.do.ziˈtat/ /bən.du.ziˈtat/ n fem
bandería
Conjunt de persones o grups amb interessos comuns i confrontats als d'uns altres.
contienda
Lluita o disputa entre bàndols.

bandura /banˈdu.ɾa/ /bənˈdu.ɾə/ n fem
bandura

bandúrria /banˈdu.ri.a/ n fem
bandurria

bandúrria d'ossos n fem
arrabel

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
banjo banyo

banquet /baŋˈket/ /bəŋˈkət/ /bəŋˈkɛt/ n masc
banquete

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
banco

banqueta d'expulsats n fem
banco de castigos

banquetejar /baŋ.ke.teˈd͡ʒa/ /baŋ.ke.teˈd͡ʒaɾ/ /baŋ.ke.teˈʒa/ /bəŋ.kə.təˈd͡ʒa/ /bəŋ.kə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) banquetege banquetegem banquetegen banqueteges banquetegessen banquetegesses banquetegessin banquetegessis banquetegeu banquetegi banquetegin banquetegis banquetegés banquetegéssem banquetegésseu banquetegéssim banquetegéssiu banquetegí banqueteig banqueteja banquetejada banquetejades banquetejam banquetejant banquetejar banquetejara banquetejaran banquetejarem banquetejaren banquetejares banquetejareu banquetejaria banquetejarien banquetejaries banquetejarà banquetejaràs banquetejaré banquetejaríem banquetejaríeu banquetejassen banquetejasses banquetejassin banquetejassis banquetejat banquetejats banquetejau banquetejava banquetejaven banquetejaves banquetejo banquetejà banquetejàrem banquetejàreu banquetejàs banquetejàssem banquetejàsseu banquetejàssim banquetejàssiu banquetejàvem banquetejàveu occ sept val v
banquetear

bansuri /banˈsu.ɾi/ /bənˈsu.ɾi/ n masc
bansuri

bantu /ˈban.tu/ adj
bantú
Relatiu als pobles bantus o a la seva llengua.

bantu /ˈban.tu/ n neut
bantú
Individu subsaharià dels pobles al sud de l’equador que comparteixen el mateix grup de llengües.
(masculí singular) Grup de llengües de la família nigerocongolesa parlades al sud de l’equador.

bany n masc
baño cuarto de baño
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

bany maria n masc
baño maría

banya /ˈba.ɲa/ n fem
cuerno asta
Apèndix ossi d'alguns animals.
cuerno
Apèndix nasal o frontal no ossi d’alguns animals.
chichón
(col·loquial) Contusió en el front.

banyabaix /ˌba.ɲaˈbajʃ/ /ˌba.ɲəˈβaʃ/ adj masc
cornigacho
Amb les banyes girades cap avall.

banyador /ba.ɲaˈðo/ /ba.ɲaˈðoɾ/ /bə.ɲəˈðo/ n masc
bañador

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bany banya banyada banyades banyam banyant banyar banyara banyaran banyarem banyaren banyares banyareu banyaria banyarien banyaries banyarà banyaràs banyaré banyaríem banyaríeu banyassen banyasses banyassin banyassis banyat banyats banyau banyava banyaven banyaves banye banyem banyen banyes banyessen banyesses banyessin banyessis banyeu banyi banyin banyis banyo banyà banyàrem banyàreu banyàs banyàssem banyàsseu banyàssim banyàssiu banyàvem banyàveu banyés banyéssem banyésseu banyéssim banyéssiu banyí occ sept val v
bañar

banyarriquerar /ˌba.ɲa.ri.keˈɾa/ /ˌba.ɲa.ri.keˈɾaɾ/ /ˌba.ɲə.ri.kəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) banyarriquer banyarriquera banyarriquerada banyarriquerades banyarriqueram banyarriquerant banyarriquerar banyarriquerara banyarriqueraran banyarriquerarem banyarriqueraren banyarriquerares banyarriquerareu banyarriqueraria banyarriquerarien banyarriqueraries banyarriquerarà banyarriqueraràs banyarriqueraré banyarriqueraríem banyarriqueraríeu banyarriquerassen banyarriquerasses banyarriquerassin banyarriquerassis banyarriquerat banyarriquerats banyarriquerau banyarriquerava banyarriqueraven banyarriqueraves banyarriquere banyarriquerem banyarriqueren banyarriqueres banyarriqueressen banyarriqueresses banyarriqueressin banyarriqueressis banyarriquereu banyarriqueri banyarriquerin banyarriqueris banyarriquero banyarriquerà banyarriqueràrem banyarriqueràreu banyarriqueràs banyarriqueràssem banyarriqueràsseu banyarriqueràssim banyarriqueràssiu banyarriqueràvem banyarriqueràveu banyarriquerés banyarriqueréssem banyarriquerésseu banyarriqueréssim banyarriqueréssiu banyarriquerí occ sept val v
agujerear

banyegar /ba.ɲeˈɣa/ /ba.ɲeˈɣaɾ/ /bə.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. banyega banyegada banyegades banyegant banyegar banyegara banyegaran banyegarem banyegaren banyegares banyegareu banyegaria banyegarien banyegaries banyegarà banyegaràs banyegaré banyegaríem banyegaríeu banyegassen banyegasses banyegat banyegats banyegava banyegaven banyegaves banyego banyegue banyeguem banyeguen banyegues banyeguessen banyeguesses banyeguessin banyeguessis banyegueu banyegui banyeguin banyeguis banyegués banyeguéssem banyeguésseu banyeguéssim banyeguéssiu banyeguí banyegà banyegàrem banyegàreu banyegàssem banyegàsseu banyegàvem banyegàveu occ sept val val (1) v
cornear

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
bañera

banyes /ˈba.ɲes/ /ˈba.ɲəs/ n fem
banderillas

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ adj masc
astado
Que té banyes.
cornudo
Que té el company sentimental infidel.

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ n masc
baboso
Peix de la família dels blènnids, de colors rogencs que es camuflen entre el roquer i l'arena, amb dues petites banys punxenques i una cresta dorsal (Parablennius gattorugine).

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
ébano

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
bautismo bautizo
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baptisme de foc n masc
bautismo de fuego

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ n fem
baquelita

baquetejar /ba.ke.teˈd͡ʒa/ /ba.ke.teˈd͡ʒaɾ/ /ba.ke.teˈʒa/ /bə.kə.təˈd͡ʒa/ /bə.kə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baquetege baquetegem baquetegen baqueteges baquetegessen baquetegesses baquetegessin baquetegessis baquetegeu baquetegi baquetegin baquetegis baquetegés baquetegéssem baquetegésseu baquetegéssim baquetegéssiu baquetegí baqueteja baquetejada baquetejades baquetejant baquetejar baquetejara baquetejaran baquetejarem baquetejaren baquetejares baquetejareu baquetejaria baquetejarien baquetejaries baquetejarà baquetejaràs baquetejaré baquetejaríem baquetejaríeu baquetejassen baquetejasses baquetejat baquetejats baquetejava baquetejaven baquetejaves baquetejo baquetejà baquetejàrem baquetejàreu baquetejàssem baquetejàsseu baquetejàvem baquetejàveu occ sept val val (1) v
baquetear

bar /ˈbar/ n masc
bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
pelea riña
Acte de barallar-se.
baraja
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

baralladís /ba.ɾa.ʎaˈðis/ /bə.ɾə.jəˈðis/ /bə.ɾə.ʎəˈðis/ adj masc
pendenciero

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barall baralla barallada barallades barallam barallant barallar barallara barallaran barallarem barallaren barallares barallareu barallaria barallarien barallaries barallarà barallaràs barallaré barallaríem barallaríeu barallassen barallasses barallassin barallassis barallat barallats barallau barallava barallaven barallaves baralle barallem barallen baralles barallessen barallesses barallessin barallessis baralleu baralli barallin barallis barallo barallà barallàrem barallàreu barallàs barallàssem barallàsseu barallàssim barallàssiu barallàvem barallàveu barallés baralléssem barallésseu baralléssim baralléssiu barallí occ sept val v
enemistar
Fer renyir dues persones.
pelearse
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barallar-se v
pelearse

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ barata adj masc
barato
De poc preu.

baratar /ba.ɾaˈta/ /ba.ɾaˈtaɾ/ /bə.ɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barat barata baratada baratades baratam baratant baratar baratara barataran baratarem barataren baratares baratareu barataria baratarien barataries baratarà barataràs barataré barataríem barataríeu baratassen baratasses baratassin baratassis baratat baratats baratau baratava barataven barataves barate baratem baraten barates baratessen baratesses baratessin baratessis barateu barati baratin baratis barato baratà baratàrem baratàreu baratàs baratàssem baratàsseu baratàssim baratàssiu baratàvem baratàveu baratés baratéssem baratésseu baratéssim baratéssiu baratí occ sept val v
trocar

barater /ba.ɾaˈte/ /ba.ɾaˈteɾ/ /bə.ɾəˈte/ adj masc
baratero
Enganyós, trampós.

barb /ˈbarp/ n masc
espinilla
Petita massa blanquinosa de substància sebàcia, amb la punta negra, erupció cutània comuna de l'acne.
barbo
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barb caní n masc
frayle

barb cua-roig n masc
barbo colirrojo

barb de muntanya n masc
barbo de montaña

barb roig n masc
foxino

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
barba
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.
(ornitologia) Cadascun dels filaments paral·lels disposats en un mateix pla a banda i banda del raquis de les plomes dels ocells.
Columna de glaç que penja de les branques d'un arbre o similar.

barba /ˈbaɾ.ba/ n masc
barba
(obsolet) Actor especialista en representar papers de vell.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ n fem
alero
Part de la teulada que surt més que la paret per desviar-ne l'aigua.
barbacana
Fortificació que antigament es col·locava davant de les muralles. Era més baixa que la principal i servia per defensar el fossat.

barbacoa /baɾ.baˈko.a/ /bər.bəˈko.ə/ n fem
barbacoa

barbamec /ˌbar.bəˈmɛk/ /ˌbaɾ.baˈmɛk/ barbameca adj masc
lampiño

barbar /barˈβa/ /baɾˈbaɾ/ /baɾˈβa/ /bərˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barb barba barbada barbades barbam barbant barbar barbara barbaran barbarem barbaren barbares barbareu barbaria barbarien barbaries barbarà barbaràs barbaré barbaríem barbaríeu barbassen barbasses barbassin barbassis barbat barbats barbau barbava barbaven barbaves barbe barbem barben barbes barbessen barbesses barbessin barbessis barbeu barbi barbin barbis barbo barbà barbàrem barbàreu barbàs barbàssem barbàsseu barbàssim barbàssiu barbàvem barbàveu barbés barbéssem barbésseu barbéssim barbéssiu barbí occ sept val v
barbar

barbarejar /bar.βa.ɾeˈʒa/ /baɾ.ba.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /baɾ.βa.ɾeˈd͡ʒa/ /bər.bə.ɾəˈʒa/ /bəɾ.bə.ɾəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barbarege barbaregem barbaregen barbareges barbaregessen barbaregesses barbaregessin barbaregessis barbaregeu barbaregi barbaregin barbaregis barbaregés barbaregéssem barbaregésseu barbaregéssim barbaregéssiu barbaregí barbareig barbareja barbarejada barbarejades barbarejam barbarejant barbarejar barbarejara barbarejaran barbarejarem barbarejaren barbarejares barbarejareu barbarejaria barbarejarien barbarejaries barbarejarà barbarejaràs barbarejaré barbarejaríem barbarejaríeu barbarejassen barbarejasses barbarejassin barbarejassis barbarejat barbarejats barbarejau barbarejava barbarejaven barbarejaves barbarejo barbarejà barbarejàrem barbarejàreu barbarejàs barbarejàssem barbarejàsseu barbarejàssim barbarejàssiu barbarejàvem barbarejàveu occ sept val v
barbarizar

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
barbarismo
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barbaritat /baɾ.ba.ɾiˈtat/ /bər.bə.ɾiˈtat/ n fem
barbaridad

barbaritzar /bar.βa.ɾiˈd͡za/ /baɾ.ba.ɾiˈzaɾ/ /baɾ.βa.ɾiˈza/ /bər.bə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barbaritz barbaritza barbaritzada barbaritzades barbaritzam barbaritzant barbaritzar barbaritzara barbaritzaran barbaritzarem barbaritzaren barbaritzares barbaritzareu barbaritzaria barbaritzarien barbaritzaries barbaritzarà barbaritzaràs barbaritzaré barbaritzaríem barbaritzaríeu barbaritzassen barbaritzasses barbaritzassin barbaritzassis barbaritzat barbaritzats barbaritzau barbaritzava barbaritzaven barbaritzaves barbaritze barbaritzem barbaritzen barbaritzes barbaritzessen barbaritzesses barbaritzessin barbaritzessis barbaritzeu barbaritzi barbaritzin barbaritzis barbaritzo barbaritzà barbaritzàrem barbaritzàreu barbaritzàs barbaritzàssem barbaritzàsseu barbaritzàssim barbaritzàssiu barbaritzàvem barbaritzàveu barbaritzés barbaritzéssem barbaritzésseu barbaritzéssim barbaritzéssiu barbaritzí occ sept val v
barbarizar

barbejar /bar.βeˈʒa/ /baɾ.beˈd͡ʒaɾ/ /baɾ.βeˈd͡ʒa/ /bər.bəˈʒa/ /bəɾ.bəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. barbege barbegem barbegen barbeges barbegessen barbegesses barbegessin barbegessis barbegeu barbegi barbegin barbegis barbegés barbegéssem barbegésseu barbegéssim barbegéssiu barbegí barbeja barbejada barbejades barbejant barbejar barbejara barbejaran barbejarem barbejaren barbejares barbejareu barbejaria barbejarien barbejaries barbejarà barbejaràs barbejaré barbejaríem barbejaríeu barbejassen barbejasses barbejat barbejats barbejava barbejaven barbejaves barbejo barbejà barbejàrem barbejàreu barbejàssem barbejàsseu barbejàvem barbejàveu occ sept val val (1) v
barbear

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
barbero

barberenc /baɾ.βeˈɾeŋk/ /bər.bəˈɾɛŋ/ adj masc
barberense
Originari, pertanyent o relatiu a Barberà, Barberà del Vallès (Vallès Occidental) o Barberà de la Conca (Conca de Barberà).

barberenc /baɾ.βeˈɾeŋk/ /bər.bəˈɾɛŋ/ n masc
barberense
Natural de Barberà, Barberà del Vallès (Vallès Occidental) o Barberà de la Conca (Conca de Barberà).

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
perilla
Barba petita.
barbeta
Protecció vertical que cobreix part d'una peça d'artilleria fins a l'alçada del canó, especialment la que es troba en els vaixells.
barbilla
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barbolla /baɾˈbo.ʎa/ /bərˈbo.ʎə/ n fem
charla

barbotejar /bar.βo.teˈʒa/ /baɾ.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /baɾ.βo.teˈd͡ʒa/ /bər.bu.təˈʒa/ /bəɾ.bo.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. barbotege barbotegem barbotegen barboteges barbotegessen barbotegesses barbotegessin barbotegessis barbotegeu barbotegi barbotegin barbotegis barbotegés barbotegéssem barbotegésseu barbotegéssim barbotegéssiu barbotegí barboteja barbotejada barbotejades barbotejant barbotejar barbotejara barbotejaran barbotejarem barbotejaren barbotejares barbotejareu barbotejaria barbotejarien barbotejaries barbotejarà barbotejaràs barbotejaré barbotejaríem barbotejaríeu barbotejassen barbotejasses barbotejat barbotejats barbotejava barbotejaven barbotejaves barbotejo barbotejà barbotejàrem barbotejàreu barbotejàssem barbotejàsseu barbotejàvem barbotejàveu occ sept val val (1) v
barbotar

barbotina /baɾ.boˈti.na/ /bər.buˈti.nə/ /bəɾ.boˈti.nə/ n fem
barbotina

barbullir /bar.βuˈʎi/ /baɾ.buˈʎiɾ/ /baɾ.βuˈʎi/ /bər.buˈʎi/ barbull barbulla barbullen barbulles barbulli barbullia barbullida barbullides barbullien barbullies barbullim barbullin barbullint barbullir barbullira barbulliran barbullirem barbulliren barbullires barbullireu barbulliria barbullirien barbulliries barbullirà barbulliràs barbulliré barbulliríem barbulliríeu barbullis barbullissen barbullisses barbullissin barbullissis barbullit barbullits barbulliu barbullo barbulls barbullí barbullíem barbullíeu barbullírem barbullíreu barbullís barbullíssem barbullísseu barbullíssim barbullíssiu occ sept val v
barbullar

barbàricament /barˌβa.ɾi.kaˈmen/ /baɾˌba.ɾi.kaˈment/ /baɾˌβa.ɾi.kaˈmen/ /bərˌba.ɾi.kəˈmen/ /bəɾˌba.ɾi.kəˈment/ adv
barbáricamente

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
barca
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

barcella /baɾˈse.ʎa/ /bərˈse.ʎə/ n fem
barchilla

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ adj masc
barcelonés
Relatiu o pertanyent a Barcelona.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ n masc
barcelonés
Originari de Barcelona.

barda /ˈbar.də/ /ˈbaɾ.ða/ n fem
redil
Clos fet amb barres de fusta per a tancar el bestiar.
barda
Coberta de brossa i terra sobre tàpies o tanques d’horts i vinyes.

bardissa /baɾˈði.sa/ /bərˈdi.sə/ n fem
saltabardales zarzal
Lloc ple o poblat d'esbarzers.
bardal saltabardales
Tanca feta d'esbarzers, branques o abriülls per privar que hom entri en un camp, hort, etc.
barda
Coberta en paret de romegueres i pedres damunt per que s'aguanti.

barem /baˈɾem/ /bəˈɾɛm/ n masc
baremo

bari n masc
bario

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
barión

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
albornoz bata de baño

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ n fem
baronesa

baronia /ba.ɾoˈni.a/ /bə.ɾoˈni.ə/ /bə.ɾuˈni.ə/ n fem
baronía
Territori que antigament era governat per un baró.
Territori que malgrat no ser governat per un baró, ofereix el seu nom, perquè el títol de baró es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.

baronívolament /ba.ɾoˌni.vo.ɫaˈment/ /ba.ɾoˌni.βo.ɫaˈmen/ /bə.ɾoˌni.vo.ɫəˈment/ /bə.ɾuˌni.vu.ɫəˈmen/ /bə.ɾuˌni.βu.ɫəˈmen/ adv
varonilmente

barquejar /bar.keˈʒa/ /baɾ.keˈd͡ʒa/ /baɾ.keˈd͡ʒaɾ/ /bər.kəˈʒa/ /bəɾ.kəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barquege barquegem barquegen barqueges barquegessen barquegesses barquegessin barquegessis barquegeu barquegi barquegin barquegis barquegés barquegéssem barquegésseu barquegéssim barquegéssiu barquegí barqueig barqueja barquejada barquejades barquejam barquejant barquejar barquejara barquejaran barquejarem barquejaren barquejares barquejareu barquejaria barquejarien barquejaries barquejarà barquejaràs barquejaré barquejaríem barquejaríeu barquejassen barquejasses barquejassin barquejassis barquejat barquejats barquejau barquejava barquejaven barquejaves barquejo barquejà barquejàrem barquejàreu barquejàs barquejàssem barquejàsseu barquejàssim barquejàssiu barquejàvem barquejàveu occ sept val v
barquear

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
barra
Peça recta i llarga de secció uniforme.
Comestible preparat en forma allargada.
desfachatez
Atreviment sense vergonya.

barra de pa n fem
barra de pan

barraca /baˈra.ka/ n fem
barraca
Cabana rústica per a resguardar-s’hi transitòriament.
Habitació feta de terra amb coberta de canyissos en angle molt agut, pròpia de l’horta de València.
chabola
Habitatge fet amb materials residuals i edificació precària, propi dels suburbis.

barral /baˈraɫ/ /bəˈraɫ/ n masc
botijo
Càntir de fusta i ferro.

barranc /baˈraŋ/ /baˈraŋk/ /bəˈraŋ/ /bəˈraŋk/ n masc
barranco

barranquejar /ba.raŋ.keˈd͡ʒa/ /ba.raŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /ba.raŋ.keˈʒa/ /bə.rəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bə.rəŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. barranquege barranquegem barranquegen barranqueges barranquegessen barranquegesses barranquegessin barranquegessis barranquegeu barranquegi barranquegin barranquegis barranquegés barranquegéssem barranquegésseu barranquegéssim barranquegéssiu barranquegí barranqueja barranquejada barranquejades barranquejant barranquejar barranquejara barranquejaran barranquejarem barranquejaren barranquejares barranquejareu barranquejaria barranquejarien barranquejaries barranquejarà barranquejaràs barranquejaré barranquejaríem barranquejaríeu barranquejassen barranquejasses barranquejat barranquejats barranquejava barranquejaven barranquejaves barranquejo barranquejà barranquejàrem barranquejàreu barranquejàssem barranquejàsseu barranquejàvem barranquejàveu occ sept val val (1) v
ir por barrancos
Anar per barrancs.
transportar maderos a flote
Transportar troncs pel corrent de barrancs o rius.

barrar /baˈra/ /baˈraɾ/ /bəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg barr barra barrada barrades barrant barrar barrara barraran barrarem barraren barrares barrareu barraria barrarien barraries barrarà barraràs barraré barraríem barraríeu barrassen barrasses barrat barrats barrau barrava barraven barraves barre barrem barren barres barressen barresses barressin barressis barreu barri barrin barris barro barrà barràrem barràreu barràssem barràsseu barràvem barràveu barrés barréssem barrésseu barréssim barréssiu barrí occ sept val val (1) v
atrancar
Assegurar el tancament d'una porta o finestra amb una barra.
cerrar
Posar obstacles per tancar el pas.

barreja /baˈre.d͡ʒa/ /baˈre.ʒa/ /bəˈrə.ʒə/ /bəˈrɛ.ʒə/ n fem
mezcla

barrejadissa /ba.re.d͡ʒaˈði.sa/ /ba.re.ʒaˈði.sa/ /bə.rə.ʒəˈði.sə/ n fem
mezcolanza

barrejar /ba.reˈd͡ʒa/ /ba.reˈd͡ʒaɾ/ /ba.reˈʒa/ /bə.rəˈd͡ʒa/ /bə.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barrege barregem barregen barreges barregessen barregesses barregessin barregessis barregeu barregi barregin barregis barregés barregéssem barregésseu barregéssim barregéssiu barregí barreig barreja barrejada barrejades barrejam barrejant barrejar barrejara barrejaran barrejarem barrejaren barrejares barrejareu barrejaria barrejarien barrejaries barrejarà barrejaràs barrejaré barrejaríem barrejaríeu barrejassen barrejasses barrejassin barrejassis barrejat barrejats barrejau barrejava barrejaven barrejaves barrejo barrejà barrejàrem barrejàreu barrejàs barrejàssem barrejàsseu barrejàssim barrejàssiu barrejàvem barrejàveu occ sept val v
mezclar
Reunir amb desordre.
mezclarse
(pronominal) Introduir-se en un grup estrany.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
barrilla
Planta herbàcia anual de la família de les quenopodiàcies, de fulles llargues carnoses, que es fa en sòls salins i es cultiva per la seva cendra (Salsola soda).
travesaño
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
barrera

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
sombrero
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.
(futbol) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota per sobre un adversari.

barretina /ba.reˈti.na/ /bə.rəˈti.nə/ n fem
gorro catalán

barri n masc
patio
Clos de paret davant d'un mas.
verja
Tanca d'un jardí o pati al voltant d'una casa.
barrio cuartel
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
barricada

barrilam /ba.riˈɫam/ /bə.riˈɫam/ n masc
barrilería

barrina /baˈri.na/ /bəˈri.nə/ n fem
barrena
Eina que consisteix en un ferro més o menys llarg i gruixut, el qual té al cap una maneta de fusta encreuada i en l'altre unes rosques, que serveix per a foradar fusta.
Barra de ferro amb tall a la punta que serveix per a foradar les roques que s'han de voler amb pólvora.

barrinar /ba.riˈna/ /ba.riˈnaɾ/ /bə.riˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barrina barrinada barrinades barrinam barrinant barrinar barrinara barrinaran barrinarem barrinaren barrinares barrinareu barrinaria barrinarien barrinaries barrinarà barrinaràs barrinaré barrinaríem barrinaríeu barrinassen barrinasses barrinassin barrinassis barrinat barrinats barrinau barrinava barrinaven barrinaves barrine barrinem barrinen barrines barrinessen barrinesses barrinessin barrinessis barrineu barrini barrinin barrinis barrino barrinà barrinàrem barrinàreu barrinàs barrinàssem barrinàsseu barrinàssim barrinàssiu barrinàvem barrinàveu barrinés barrinéssem barrinésseu barrinéssim barrinéssiu barriní barrín occ sept val v
barrenar
Foradar amb barrina.

barrinar una nau v
barrenar

barrisc /baˈrisk/ /bəˈrisk/ n masc
venta a ojo

barroer /ba.roˈe/ /ba.roˈeɾ/ /bə.roˈe/ /bə.ruˈe/ adj masc
rudo

barroquejar /ba.ro.keˈd͡ʒa/ /ba.ro.keˈd͡ʒaɾ/ /ba.ro.keˈʒa/ /bə.ro.kəˈd͡ʒa/ /bə.ru.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barroquege barroquegem barroquegen barroqueges barroquegessen barroquegesses barroquegessin barroquegessis barroquegeu barroquegi barroquegin barroquegis barroquegés barroquegéssem barroquegésseu barroquegéssim barroquegéssiu barroquegí barroqueig barroqueja barroquejada barroquejades barroquejam barroquejant barroquejar barroquejara barroquejaran barroquejarem barroquejaren barroquejares barroquejareu barroquejaria barroquejarien barroquejaries barroquejarà barroquejaràs barroquejaré barroquejaríem barroquejaríeu barroquejassen barroquejasses barroquejassin barroquejassis barroquejat barroquejats barroquejau barroquejava barroquejaven barroquejaves barroquejo barroquejà barroquejàrem barroquejàreu barroquejàs barroquejàssem barroquejàsseu barroquejàssim barroquejàssiu barroquejàvem barroquejàveu occ sept val v
tirar a barroco

barrufar /ba.ruˈfa/ /ba.ruˈfaɾ/ /bə.ruˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barruf barrufa barrufada barrufades barrufam barrufant barrufar barrufara barrufaran barrufarem barrufaren barrufares barrufareu barrufaria barrufarien barrufaries barrufarà barrufaràs barrufaré barrufaríem barrufaríeu barrufassen barrufasses barrufassin barrufassis barrufat barrufats barrufau barrufava barrufaven barrufaves barrufe barrufem barrufen barrufes barrufessen barrufesses barrufessin barrufessis barrufeu barrufi barrufin barrufis barrufo barrufà barrufàrem barrufàreu barrufàs barrufàssem barrufàsseu barrufàssim barrufàssiu barrufàvem barrufàveu barrufés barruféssem barrufésseu barruféssim barruféssiu barrufí occ sept val v
pitufar

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
pitufo
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

barutellar /ba.ɾu.teˈʎa/ /ba.ɾu.teˈʎaɾ/ /bə.ɾu.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barutell barutella barutellada barutellades barutellam barutellant barutellar barutellara barutellaran barutellarem barutellaren barutellares barutellareu barutellaria barutellarien barutellaries barutellarà barutellaràs barutellaré barutellaríem barutellaríeu barutellassen barutellasses barutellassin barutellassis barutellat barutellats barutellau barutellava barutellaven barutellaves barutelle barutellem barutellen barutelles barutellessen barutellesses barutellessin barutellessis barutelleu barutelli barutellin barutellis barutello barutellà barutellàrem barutellàreu barutellàs barutellàssem barutellàsseu barutellàssim barutellàssiu barutellàvem barutellàveu barutellés barutelléssem barutellésseu barutelléssim barutelléssiu barutellí occ sept val v
cerner

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ n masc
barítono

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
barómetro

baró /baˈɾo/ n masc
barón
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basal /baˈzaɫ/ /bəˈzaɫ/ adj
basal
Dit de zona inferior o de menys altitud d'un objecte o òrgan.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
bazar
Mercat públic del Pròxim Orient.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bas basa basada basades basam basant basar basara basaran basarem basaren basares basareu basaria basarien basaries basarà basaràs basaré basaríem basaríeu basassen basasses basassin basassis basat basats basau basava basaven basaves base basem basen bases basessen basesses basessin basessis baseu basi basin basis baso basà basàrem basàreu basàs basàssem basàsseu basàssim basàssiu basàvem basàveu basés baséssem basésseu baséssim baséssiu basí occ sept val v
basar
Assentar sobre una base.

basarda /baˈzaɾ.ða/ /bəˈzar.də/ n fem
pavor

basc adj masc
vasco
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
vasco
Habitant del País Basc
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

basca /ˈbas.kə/ n fem
basca
angúnia

bascoparlant /ˌbas.koˈpar.ɫan/ /ˌbas.koˈpaɾ.ɫan/ /ˌbas.koˈpaɾ.ɫant/ /ˌbas.koˈpaɾ.ɫənt/ /ˌbas.kuˈpar.ɫən/ adj
euskaldún

basculació /bas.ku.ɫa.siˈo/ /bəs.ku.ɫə.siˈo/ n fem
basculación

bascular /bas.kuˈɫa/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bascul bascula basculada basculades basculam basculant bascular basculara bascularan bascularem bascularen basculares basculareu bascularia bascularien bascularies bascularà bascularàs bascularé bascularíem bascularíeu basculassen basculasses basculassin basculassis basculat basculats basculau basculava basculaven basculaves bascule basculem basculen bascules basculessen basculesses basculessin basculessis basculeu basculi basculin basculis basculo basculà basculàrem basculàreu basculàs basculàssem basculàsseu basculàssim basculàssiu basculàvem basculàveu basculés basculéssem basculésseu basculéssim basculéssiu basculí occ sept val v
bascular
Fer moviment oscil·lant.
(handbol) Desplaçar-se, dos o més defensors, cap a la zona on es juga la pilota.

base /ˈba.ze/ n fem
base
Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
Recinte militar.
(química) Que té propietats bàsiques en contraposició a àcid.
(beisbol) Cadascun dels quatre punts situats en els angles d'un camp interior.
(bàdminton) Nucli de suro o material sintètic d'un volant, de forma arrodonida i de 25 a 28 mm de diàmetre.

base /ˈba.ze/ n neut
base
(basquetbol) Jugador encarregat de dirigir el joc de l'equip, especialment en atac.

base de coneixements n fem
base de conocimientos

base de dades n fem
base de datos

base de fets n fem
base de datos factual

base de meta n fem
base de meta

base imposable n fem
base imponible

base liquidable n fem
base liquidable

base per boles n fem
base por bolas

base per boles intencionada n fem
base por bolas intencionada

base robada n fem
base robada

bases plenes n fem
bases llenas

basi /ˈba.zi/ n masc
basión

basidi /baˈzi.ði/ /bəˈzi.ði/ n masc
basidio

basidioma /ba.zi.ðiˈo.ma/ /bə.zi.ðiˈo.mə/ n masc
basidioma

basidiomicet /baˌzi.ði.o.miˈset/ /bəˌzi.ði.o.miˈsɛt/ /bəˌzi.ði.u.miˈsɛt/ n masc
basidiomicete

basidiòspora /ba.zi.ðiˈɔs.po.ɾa/ /bə.zi.ðiˈɔs.po.ɾə/ /bə.zi.ðiˈɔs.pu.ɾə/ n fem
basidióspora

basidíol /ba.ziˈði.oɫ/ /bə.ziˈði.oɫ/ /bə.ziˈði.uɫ/ n masc
basidiolo

basificar /ba.zi.fiˈka/ /ba.zi.fiˈkaɾ/ /bə.zi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) basific basifica basificada basificades basificam basificant basificar basificara basificaran basificarem basificaren basificares basificareu basificaria basificarien basificaries basificarà basificaràs basificaré basificaríem basificaríeu basificassen basificasses basificassin basificassis basificat basificats basificau basificava basificaven basificaves basifico basificà basificàrem basificàreu basificàs basificàssem basificàsseu basificàssim basificàssiu basificàvem basificàveu basifique basifiquem basifiquen basifiques basifiquessen basifiquesses basifiquessin basifiquessis basifiqueu basifiqui basifiquin basifiquis basifiqués basifiquéssem basifiquésseu basifiquéssim basifiquéssiu basifiquí occ sept val v
basificar

basilecte /ba.ziˈɫɛk.te/ /bə.ziˈɫɛk.tə/ n masc
basilecto

basiònim /ba.ziˈɔ.nim/ /bə.ziˈɔ.nim/ n masc
basiónimo

basquejar /bas.keˈd͡ʒa/ /bas.keˈd͡ʒaɾ/ /bas.keˈʒa/ /bəs.kəˈd͡ʒa/ /bəs.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) basquege basquegem basquegen basqueges basquegessen basquegesses basquegessin basquegessis basquegeu basquegi basquegin basquegis basquegés basquegéssem basquegésseu basquegéssim basquegéssiu basquegí basqueig basqueja basquejada basquejades basquejam basquejant basquejar basquejara basquejaran basquejarem basquejaren basquejares basquejareu basquejaria basquejarien basquejaries basquejarà basquejaràs basquejaré basquejaríem basquejaríeu basquejassen basquejasses basquejassin basquejassis basquejat basquejats basquejau basquejava basquejaven basquejaves basquejo basquejà basquejàrem basquejàreu basquejàs basquejàssem basquejàsseu basquejàssim basquejàssiu basquejàvem basquejàveu occ sept val v
basquear
Tenir nàusees.
inquietarse
Tenir ànsia.
preocuparse
Tenir neguit.

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
baloncesto

bassa /ˈba.sa/ /ˈba.sə/ n fem
balsa
Excavació que s’omple d’aigua, especialment de pluja, usada com a abeurador, safareig, etc.
Dipòsit d’aigua a l’aire lliure destinat normalment a regar.

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
charco
Capa de líquid vessat al terra.

bassetja /baˈse.d͡ʒa/ /bəˈsə.d͡ʒə/ /bəˈsɛ.d͡ʒə/ n fem
honda

bast /ˈbast/ adj masc
basto
Tost, sense finor.

bast /ˈbast/ n masc
baste
Albarda curta.

bastaix /basˈtajʃ/ /bəsˈtaʃ/ n masc
ganapán

bastaixar /bas.tajˈʃa/ /bas.tajˈʃaɾ/ /bas.taˈʃa/ /bəs.təˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bastaix bastaixa bastaixada bastaixades bastaixam bastaixant bastaixar bastaixara bastaixaran bastaixarem bastaixaren bastaixares bastaixareu bastaixaria bastaixarien bastaixaries bastaixarà bastaixaràs bastaixaré bastaixaríem bastaixaríeu bastaixassen bastaixasses bastaixassin bastaixassis bastaixat bastaixats bastaixau bastaixava bastaixaven bastaixaves bastaixe bastaixem bastaixen bastaixes bastaixessen bastaixesses bastaixessin bastaixessis bastaixeu bastaixi bastaixin bastaixis bastaixo bastaixà bastaixàrem bastaixàreu bastaixàs bastaixàssem bastaixàsseu bastaixàssim bastaixàssiu bastaixàvem bastaixàveu bastaixés bastaixéssem bastaixésseu bastaixéssim bastaixéssiu bastaixí occ sept val v
ajobar

bastant /basˈtan/ /basˈtant/ /bəsˈtan/ /bəsˈtant/ adv
bastante

bastantment /basˌtamˈmen/ /basˌtamˈment/ /bəsˌtamˈmen/ /bəsˌtamˈment/ adv
bastante

bastar /basˈta/ /basˈtaɾ/ /bəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bast basta bastada bastades bastam bastant bastar bastara bastaran bastarem bastaren bastares bastareu bastaria bastarien bastaries bastarà bastaràs bastaré bastaríem bastaríeu bastassen bastasses bastassin bastassis bastat bastats bastau bastava bastaven bastaves baste bastem basten bastes bastessen bastesses bastessin bastessis basteu basti bastin bastis basto bastà bastàrem bastàreu bastàs bastàssem bastàsseu bastàssim bastàssiu bastàvem bastàveu bastés bastéssem bastésseu bastéssim bastéssiu bastí occ sept val v
bastar

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ adj
bastardo
Nascut fora del matrimoni.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
bastardo
Fill nascut fora del matrimoni.

bastejar /bas.teˈd͡ʒa/ /bas.teˈd͡ʒaɾ/ /bas.teˈʒa/ /bəs.təˈd͡ʒa/ /bəs.təˈʒa/ v
ser algo basto
bastear

basteria /bas.teˈɾi.a/ /bəs.təˈɾi.ə/ n fem
albardería

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
bastidor andamio

bastiment /bas.tiˈmen/ /bas.tiˈment/ /bəs.tiˈmen/ /bəs.tiˈment/ n masc
barco

bastir /basˈti/ /basˈtiɾ/ /bəsˈti/ bal basteix basteixen basteixes basteixi basteixin basteixis basteixo bastesc bastesqui bastesquin bastesquis bastia bastida bastides bastien basties bastiguem bastigueu bastim bastint bastir bastira bastiran bastirem bastiren bastires bastireu bastiria bastirien bastiries bastirà bastiràs bastiré bastiríem bastiríeu bastisc bastisca bastisquen bastisques bastissen bastisses bastissin bastissis bastit bastits bastiu bastix bastixen bastixes bastixo bastí bastíem bastíeu bastírem bastíreu bastís bastíssem bastísseu bastíssim bastíssiu n-occ occ sept val v
construir

basto /ˈbas.to/ /ˈbas.tu/ n masc
bastos
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un garrot o bastó en forma de clava.

bastonejar /bas.to.neˈd͡ʒa/ /bas.to.neˈd͡ʒaɾ/ /bas.to.neˈʒa/ /bəs.to.nəˈd͡ʒa/ /bəs.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bastonege bastonegem bastonegen bastoneges bastonegessen bastonegesses bastonegessin bastonegessis bastonegeu bastonegi bastonegin bastonegis bastonegés bastonegéssem bastonegésseu bastonegéssim bastonegéssiu bastonegí bastoneig bastoneja bastonejada bastonejades bastonejam bastonejant bastonejar bastonejara bastonejaran bastonejarem bastonejaren bastonejares bastonejareu bastonejaria bastonejarien bastonejaries bastonejarà bastonejaràs bastonejaré bastonejaríem bastonejaríeu bastonejassen bastonejasses bastonejassin bastonejassis bastonejat bastonejats bastonejau bastonejava bastonejaven bastonejaves bastonejo bastonejà bastonejàrem bastonejàreu bastonejàs bastonejàssem bastonejàsseu bastonejàssim bastonejàssiu bastonejàvem bastonejàveu occ sept val v
apalear

bastonet /bas.toˈnet/ /bəs.tuˈnɛt/ n masc
bastoncillo

bastonet de la retina n masc
bastoncillo de la retina

bastons /basˈtons/ /bəsˈtons/ n masc
claves
Instrument idiòfon de percussió d'origen afrocubà format per dos bastons, generalment de fusta, d'uns 20 cm de longitud i 2,5 cm de diàmetre, que es fan picar l'un contra l'altre.

bastó /basˈto/ n masc
palo
Tros de fusta prim i llarg fàcilment manejable.
(golf) Instrument consistent en una barra de flexibilitat variable i en un element de més superfície fixat en un dels extrems, que s'utilitza per a colpejar la bola.
bastón
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

bastó de putts n masc
pat

bastó de xips n masc
chipper

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
basílica

basípet /baˈzi.pet/ /bəˈzi.pət/ adj masc
basípeto

bat n masc
bate
(beisbol) Bastó cilíndric de 85 a 105 cm de llarg i de 7 cm de diàmetre en la part més ampla, generalment de fusta o d'alumini, utilitzat pel batedor per a colpejar la pilota.

bat-i-corre n masc
batea y corre

batada /baˈta.ða/ /bəˈta.ðə/ n fem
batazo

batada d'una base n fem
hit de una base

batada de base extra n fem
hit de extra base

batada de línia n fem
batazo de línea

batada de vol n fem
fly

batada doble n fem
doble

batada rasa n fem
pelota rasa

batada triple n fem
hit de tres bases

batada vàlida n fem
batazo válido

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
badajo
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
batalla
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batalla a ultrança n fem
batalla a ultranza

batallada /ba.taˈʎa.ða/ /bə.təˈja.ðə/ /bə.təˈʎa.ðə/ n fem
badajazo
Cop amb el batall.

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) batall batalla batallada batallades batallam batallant batallar batallara batallaran batallarem batallaren batallares batallareu batallaria batallarien batallaries batallarà batallaràs batallaré batallaríem batallaríeu batallassen batallasses batallassin batallassis batallat batallats batallau batallava batallaven batallaves batalle batallem batallen batalles batallessen batallesses batallessin batallessis batalleu batalli batallin batallis batallo batallà batallàrem batallàreu batallàs batallàssem batallàsseu batallàssim batallàssiu batallàvem batallàveu batallés batalléssem batallésseu batalléssim batalléssiu batallí occ sept val v
batallar
Lluitar en les batalles.
Esforçar-se per aconseguir un objectiu.

batallola /ba.taˈʎɔ.ɫa/ /ba.taˈʎɔ.ɫɔ/ /bə.təˈjɔ.ɫə/ /bə.təˈʎɔ.ɫə/ n fem
batayola

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
batallón

batan /baˈtan/ /bəˈtan/ n masc
batán

batanar /ba.taˈna/ /ba.taˈnaɾ/ /bə.təˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) batan batana batanada batanades batanam batanant batanar batanara batanaran batanarem batanaren batanares batanareu batanaria batanarien batanaries batanarà batanaràs batanaré batanaríem batanaríeu batanassen batanasses batanassin batanassis batanat batanats batanau batanava batanaven batanaves batane batanem batanen batanes batanessen batanesses batanessin batanessis bataneu batani batanin batanis batano batanà batanàrem batanàreu batanàs batanàssem batanàsseu batanàssim batanàssiu batanàvem batanàveu batanés batanéssem batanésseu batanéssim batanéssiu bataní occ sept val v
abatanar full

bataner /ba.taˈne/ /ba.taˈneɾ/ /bə.təˈne/ n masc
batanero

batculada /bat.kuˈɫa.ða/ /bək.kuˈɫa.ðə/ /bət.kuˈɫa.ðə/ n fem
azote

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
batidor
Persona que bat, productes agrícoles (cereals, llegums, fruita seca, olives) o industrials (llana, metalls).
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.
batiente
Muntant on baten els batents d’una porta, d’una finestra.
bateador batidor
(beisbol) Atacant situat al box del batedor, que s'encarrega de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batedor corredor n masc
bateador corredor

batedor designat n masc
bateador designado

batedor dretà n masc
bateador diestro

batedor emergent n masc
bateador emergente

batedor esquerrà n masc
bateador zurdo

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
trilladora
(agricultura) Màquina per a batre cereals i llegums.
batidora
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bategant /ba.teˈɣan/ /ba.teˈɣant/ /bə.təˈɣan/ /bə.təˈɣant/ adj
latiente
Que batega.
vibrante simple
(fonètica) D’una consonant ròtica, que es realitza en un sol batec amb un moviment ràpid de l’àpex de la llengua en contacte amb la regió alveolar.

bategar /ba.teˈɣa/ /ba.teˈɣaɾ/ /bə.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bateg batega bategada bategades bategam bategant bategar bategara bategaran bategarem bategaren bategares bategareu bategaria bategarien bategaries bategarà bategaràs bategaré bategaríem bategaríeu bategassen bategasses bategassin bategassis bategat bategats bategau bategava bategaven bategaves batego bategue bateguem bateguen bategues bateguessen bateguesses bateguessin bateguessis bategueu bategui bateguin bateguis bategués bateguéssem bateguésseu bateguéssim bateguéssiu bateguí bategà bategàrem bategàreu bategàs bategàssem bategàsseu bategàssim bategàssiu bategàvem bategàveu occ sept val v
latir

bateig /baˈtet͡ʃ/ /bəˈtət͡ʃ/ /bəˈtɛt͡ʃ/ n masc
bautizo

batejar /ba.teˈd͡ʒa/ /ba.teˈd͡ʒaɾ/ /ba.teˈʒa/ /bə.təˈd͡ʒa/ /bə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. batege bategem bategen bateges bategessen bategesses bategessin bategessis bategeu bategi bategin bategis bategés bategéssem bategésseu bategéssim bategéssiu bategí bateja batejada batejades batejant batejar batejara batejaran batejarem batejaren batejares batejareu batejaria batejarien batejaries batejarà batejaràs batejaré batejaríem batejaríeu batejassen batejasses batejat batejats batejava batejaven batejaves batejo batejà batejàrem batejàreu batejàssem batejàsseu batejàvem batejàveu occ sept val val (1) v
bautizar

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
batería
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n neut
batería
Músic que toca la bateria.

batiport /ˌba.tiˈpɔrt/ n masc
trampa
Porta que s’obre amunt i que tanca una oberta horitzontal.
batiporte
Peça que tanca les portelles del canons en els vaixells de guerra.

batllia /baɫˈɫi.a/ /baʎˈʎi.a/ /bəɫˈɫi.ə/ /bəʎˈʎi.ə/ n fem
bailía

batolla /baˈto.ʎa/ /bəˈto.ʎə/ n masc
vara

batollar /ba.toˈʎa/ /ba.toˈʎaɾ/ /bə.toˈʎa/ /bə.tuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. batolla batollada batollades batollant batollar batollara batollaran batollarem batollaren batollares batollareu batollaria batollarien batollaries batollarà batollaràs batollaré batollaríem batollaríeu batollassen batollasses batollat batollats batollava batollaven batollaves batolle batollem batollen batolles batollessen batollesses batollessin batollessis batolleu batolli batollin batollis batollo batollà batollàrem batollàreu batollàssem batollàsseu batollàvem batollàveu batollés batolléssem batollésseu batolléssim batolléssiu batollí occ sept val val (1) v
varear

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ alg bal bat bata batem baten batent batera bateren bateres bates batessen batesses batessin batessis bateu bati batia batien baties batin batis bato batran batre batrem batreu batria batrien batries batrà batràs batré batríem batríeu bats batuda batudes batut batuts baté batérem batéreu batés batéssem batésseu batéssim batéssiu batí batíem batíeu occ sept val v
batir
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.
Referent al sol, l'aire, el mar, etc., pegar en alguna part sense cap destorb.
vèncer
batirse majar trilla
debatre
latir
Moure's amb violència i acceleració alguna de les parts interiors del cos d'un animal, com el cor o una artèria.
majar martillar trilla
Donar cops amb el martell al ferro.
trillar
Xafar les garbes esteses en l'era, i separar el gra de la palla amb el trepitjar dels animals o amb el trill.
batear
(beisbol) Fer de batedor en un moment determinat del partit.
batear majar
(beisbol) Donar un cop amb el bat a la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.
majar trilla
(antigament) rebatre.
(pronominal) Combatre, barallar.

batuda /baˈtu.ða/ /bəˈtu.ðə/ n fem
trilla
Acció de batre.
bateo
(beisbol) Acció de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batuda fora de torn n fem
bateo fuera de turno

batussa /baˈtu.sa/ /bəˈtu.sə/ n fem
reyerta
Acte de batre’s a cops.
pelea
Disputa, discussió vehement.

batuta /baˈtu.ta/ /bəˈtu.tə/ n fem
batuta

batxillejar /ba.t͡ʃi.ʎeˈd͡ʒa/ /ba.t͡ʃi.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /ba.t͡ʃi.ʎeˈʒa/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈd͡ʒa/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. batxillege batxillegem batxillegen batxilleges batxillegessen batxillegesses batxillegessin batxillegessis batxillegeu batxillegi batxillegin batxillegis batxillegés batxillegéssem batxillegésseu batxillegéssim batxillegéssiu batxillegí batxilleja batxillejada batxillejades batxillejant batxillejar batxillejara batxillejaran batxillejarem batxillejaren batxillejares batxillejareu batxillejaria batxillejarien batxillejaries batxillejarà batxillejaràs batxillejaré batxillejaríem batxillejaríeu batxillejassen batxillejasses batxillejat batxillejats batxillejava batxillejaven batxillejaves batxillejo batxillejà batxillejàrem batxillejàreu batxillejàssem batxillejàsseu batxillejàvem batxillejàveu occ sept val val (1) v
bachillerear

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
bachiller
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
bachillerato
Etapa de l'educació secundària que comprèn dos cursos acadèmics, que cursen els estudiants entre els 16 i els 18 anys i que segueix l'educació secundària obligatòria, mitjançant la qual, un cop superada, s'obté el títol de batxiller.
Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

batzegar /ba.d͡zeˈɣa/ /ba.d͡zeˈɣaɾ/ /bə.d͡zəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. batzega batzegada batzegades batzegant batzegar batzegara batzegaran batzegarem batzegaren batzegares batzegareu batzegaria batzegarien batzegaries batzegarà batzegaràs batzegaré batzegaríem batzegaríeu batzegassen batzegasses batzegat batzegats batzegava batzegaven batzegaves batzego batzegue batzeguem batzeguen batzegues batzeguessen batzeguesses batzeguessin batzeguessis batzegueu batzegui batzeguin batzeguis batzegués batzeguéssem batzeguésseu batzeguéssim batzeguéssiu batzeguí batzegà batzegàrem batzegàreu batzegàssem batzegàsseu batzegàvem batzegàveu occ sept val val (1) v
sacudir

bava /ˈba.va/ /ˈba.və/ /ˈba.βa/ /ˈba.βə/ n fem
baba

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
bávaro
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
bávaro
Natural de Baviera.
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bavejar /ba.veˈd͡ʒaɾ/ /ba.βeˈd͡ʒa/ /ba.βeˈʒa/ /bə.vəˈd͡ʒa/ /bə.vəˈʒa/ /bə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bavege bavegem bavegen baveges bavegessen bavegesses bavegessin bavegessis bavegeu bavegi bavegin bavegis bavegés bavegéssem bavegésseu bavegéssim bavegéssiu bavegí baveig baveja bavejada bavejades bavejam bavejant bavejar bavejara bavejaran bavejarem bavejaren bavejares bavejareu bavejaria bavejarien bavejaries bavejarà bavejaràs bavejaré bavejaríem bavejaríeu bavejassen bavejasses bavejassin bavejassis bavejat bavejats bavejau bavejava bavejaven bavejaves bavejo bavejà bavejàrem bavejàreu bavejàs bavejàssem bavejàsseu bavejàssim bavejàssiu bavejàvem bavejàveu occ sept val v
bavear babear
Treure bava, fer baves.

bavosa /baˈvo.za/ /baˈβo.za/ /bəˈvo.zə/ /bəˈβo.zə/ n fem
torillo
Peix de diverses espècies de la família dels blènnids, de mida petita i amb mucositat en la pell (Blennius spp.)
rabosa
Peix de la família dels blènnids que habita en aigües somes, rocoses i assolellades del litoral de l’Atlàntic oriental, el Mediterrani i el Mar Negre (Aidablennius sphynx).
lagartina
Peix de la família dels blènnids amb espines en l’aleta dorsal, que s’alimenta d’algues en zones del litoral (Parablennius sanguinolentus).

bavosa de mar n fem
blénido de Caneva

bavosa de plomall n fem
moma

bavosa menuda n fem
babosa de bandas

bavosa morruda n fem
moma nariguda

be /ˈbɛ/ n fem
be
Nom de la lletra b/B.

beatificar /be.a.ti.fiˈka/ /be.a.ti.fiˈkaɾ/ /be.ə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) beatific beatifica beatificada beatificades beatificam beatificant beatificar beatificara beatificaran beatificarem beatificaren beatificares beatificareu beatificaria beatificarien beatificaries beatificarà beatificaràs beatificaré beatificaríem beatificaríeu beatificassen beatificasses beatificassin beatificassis beatificat beatificats beatificau beatificava beatificaven beatificaves beatifico beatificà beatificàrem beatificàreu beatificàs beatificàssem beatificàsseu beatificàssim beatificàssiu beatificàvem beatificàveu beatifique beatifiquem beatifiquen beatifiques beatifiquessen beatifiquesses beatifiquessin beatifiquessis beatifiqueu beatifiqui beatifiquin beatifiquis beatifiqués beatifiquéssem beatifiquésseu beatifiquéssim beatifiquéssiu beatifiquí occ sept val v
beatificare

beatilla /be.aˈti.ʎa/ /be.əˈti.ʎə/ n fem
beatilla

beatíficament /be.aˌti.fi.kaˈmen/ /be.aˌti.fi.kaˈment/ /be.əˌti.fi.kəˈmen/ /be.əˌti.fi.kəˈment/ adv
beatíficamente

bebè /beˈbe/ n masc
bebé

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
pico
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

beca /ˈbe.ka/ /ˈbɛ.kə/ n fem
beca

beca d'estudis n fem
beca de estudios

beca de col·laboració n fem
beca de colaboración

beca de doctorat n fem
beca de doctorado

beca de llibres de text n fem
beca de libros de texto

beca de menjador escolar n fem
beca de comedor escolar

beca de recerca n fem
beca de investigación

beca de transport escolar n fem
beca de transporte escolar

beca postdoctoral n fem
beca post-doctoral

beca salari n fem
beca salario

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
cebo
Menjar que un ocell duu amb el bec.
becada chocha
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

becaina /beˈkaj.na/ /bəˈkaj.nə/ n fem
cabezada

becar /beˈka/ /beˈkaɾ/ /bəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bec beca becada becades becam becant becar becara becaran becarem becaren becares becareu becaria becarien becaries becarà becaràs becaré becaríem becaríeu becassen becasses becassin becassis becat becats becau becava becaven becaves beco becà becàrem becàreu becàs becàssem becàsseu becàssim becàssiu becàvem becàveu beque bequem bequen beques bequessen bequesses bequessin bequessis bequeu bequi bequin bequis bequés bequéssem bequésseu bequéssim bequéssiu bequí occ sept val v
becar
Donar una beca.
cabecear
Fer becaines.

becari /beˈka.ɾi/ /bəˈka.ɾi/ n masc
becario

beceroles /be.seˈɾɔ.ɫes/ /bə.səˈɾɔ.ɫəs/ n fem
abecé
Abecedari, abecé.
cartilla
Carta (quadern o llibre de les lletres de l'abecedari i primers rudiments per aprendre a llegir).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
abedul aliso blanco
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

befa /ˈbɛ.fa/ /ˈbɛ.fə/ /ˈbɛ.fɛ/ n fem
befa
Burla, acció de riure's d'algú.
estradurcio
(argot, teatre) Un actor, fet d’entrebancar-se amb una paraula i pronunciar-la malament.

befar /beˈfa/ /beˈfaɾ/ /bəˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bef befa befada befades befam befant befar befara befaran befarem befaren befares befareu befaria befarien befaries befarà befaràs befaré befaríem befaríeu befassen befasses befassin befassis befat befats befau befava befaven befaves befe befem befen befes befessen befesses befessin befessis befeu befi befin befis befo befà befàrem befàreu befàs befàssem befàsseu befàssim befàssiu befàvem befàveu befés beféssem befésseu beféssim beféssiu befí occ sept val v
befar

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
bebida
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
vaina
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.
(anatomia) Estructura que cobreix un òrgan.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
béisbol

beix /ˈbeʃ/ adj
beige beis

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ n fem
besamel bechamel

bel /ˈbɛɫ/ n masc
balido
Crit del bestiar oví i caprí.

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bel bela belada belades belam belant belar belara belaran belarem belaren belares belareu belaria belarien belaries belarà belaràs belaré belaríem belaríeu belassen belasses belassin belassis belat belats belau belava belaven belaves bele belem belen beles belessen belesses belessin belessis beleu beli belin belis belo belà belàrem belàreu belàs belàssem belàsseu belàssim belàssiu belàvem belàveu belés beléssem belésseu beléssim beléssiu belí occ sept val v
balar
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.
aullar
Plorar fent crits.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ belarussa belarussos adj masc
bielorruso
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
bielorruso
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ adj
belga
Relatiu o pertanyent a Bèlgica.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
belga
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

belitralla /be.ɫiˈtɾa.ʎa/ /bə.ɫiˈtɾa.ʎə/ n fem
golfería

belitre /beˈɫi.tɾe/ /bəˈɫi.tɾə/ n masc
?????

belitrejar /be.ɫi.tɾeˈd͡ʒa/ /be.ɫi.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /be.ɫi.tɾeˈʒa/ /bə.ɫi.tɾəˈd͡ʒa/ /bə.ɫi.tɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) belitregem belitregen belitreges belitregessin belitregessis belitregeu belitregi belitregin belitregis belitregés belitregéssim belitregéssiu belitregí belitreig belitreja belitrejada belitrejades belitrejam belitrejant belitrejar belitrejaran belitrejarem belitrejaren belitrejares belitrejareu belitrejaria belitrejarien belitrejaries belitrejarà belitrejaràs belitrejaré belitrejaríem belitrejaríeu belitrejassen belitrejasses belitrejassin belitrejassis belitrejat belitrejats belitrejau belitrejava belitrejaven belitrejaves belitrejà belitrejàrem belitrejàreu belitrejàs belitrejàssem belitrejàsseu belitrejàssim belitrejàssiu belitrejàvem belitrejàveu v
bribonear

bell bella adj masc
bello
Relatiu a la bellesa.
justo
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

bellament /ˌbe.ʎaˈmen/ /ˌbe.ʎaˈment/ /ˌbe.ʎəˈmen/ /ˌbe.ʎəˈment/ adv
bellamente

belles arts n fem
bellas artes

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
belleza hermosura

bellugadís /be.ʎu.ɣaˈðis/ /bə.ʎu.ɣəˈðis/ adj masc
movedizo

bellugar /be.ʎuˈɣa/ /be.ʎuˈɣaɾ/ /bə.ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bellug belluga bellugada bellugades bellugam bellugant bellugar bellugara bellugaran bellugarem bellugaren bellugares bellugareu bellugaria bellugarien bellugaries bellugarà bellugaràs bellugaré bellugaríem bellugaríeu bellugassen bellugasses bellugassin bellugassis bellugat bellugats bellugau bellugava bellugaven bellugaves bellugo bellugue belluguem belluguen bellugues belluguessen belluguesses belluguessin belluguessis bellugueu bellugui belluguin belluguis bellugués belluguéssem belluguésseu belluguéssim belluguéssiu belluguí bellugà bellugàrem bellugàreu bellugàs bellugàssem bellugàsseu bellugàssim bellugàssiu bellugàvem bellugàveu occ sept val v
mover

belluguejar /be.ʎu.ɣeˈd͡ʒa/ /be.ʎu.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /be.ʎu.ɣeˈʒa/ /bə.ʎu.ɣəˈd͡ʒa/ /bə.ʎu.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) belluguege belluguegem belluguegen bellugueges belluguegessen belluguegesses belluguegessin belluguegessis belluguegeu belluguegi belluguegin belluguegis belluguegés belluguegéssem belluguegésseu belluguegéssim belluguegéssiu belluguegí bellugueig bellugueja belluguejada belluguejades belluguejam belluguejant belluguejar belluguejara belluguejaran belluguejarem belluguejaren belluguejares belluguejareu belluguejaria belluguejarien belluguejaries belluguejarà belluguejaràs belluguejaré belluguejaríem belluguejaríeu belluguejassen belluguejasses belluguejassin belluguejassis belluguejat belluguejats belluguejau belluguejava belluguejaven belluguejaves belluguejo belluguejà belluguejàrem belluguejàreu belluguejàs belluguejàssem belluguejàsseu belluguejàssim belluguejàssiu belluguejàvem belluguejàveu occ sept val v
menearse

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
beluga

bel·licisme /be.ɫiˈsiz.me/ /beɫ.ɫiˈsiz.me/ /bə.ɫiˈsiz.mə/ /bəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
belicismo

bel·licositat /be.ɫi.ko.ziˈtat/ /beɫ.ɫi.ko.ziˈtat/ /bə.ɫi.ku.ziˈtat/ /bəɫ.ɫi.ko.ziˈtat/ /bəɫ.ɫi.ku.ziˈtat/ n fem
belicosidad
Qualitat de bel·licós.

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ n masc
bemol

ben bé adv
del todo

ben educat ben educades ben educats adj masc
bien educado

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
venda

benastruc /ˌbe.nasˈtɾuk/ /ˌbe.nəsˈtɾuk/ benastruga adj masc
afortunado

benaurat /be.nawˈɾat/ /bə.nəwˈɾat/ adj masc
bienaventurado

benavarrès /be.na.vaˈres/ /be.na.βaˈres/ /bə.nə.vəˈrəs/ /bə.nə.vəˈrɛs/ /bə.nə.βəˈrɛs/ adj masc
benabarrense
Relatiu o pertanyent a Benavarri.

benavarrès /be.na.vaˈres/ /be.na.βaˈres/ /bə.nə.vəˈrəs/ /bə.nə.vəˈrɛs/ /bə.nə.βəˈrɛs/ n masc
benabarrense
Persona que habita o és originària de Benavarri.

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
beneficio

beneficiar /be.ne.fi.siˈa/ /be.ne.fi.siˈaɾ/ /bə.nə.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) beneficia beneficiada beneficiades beneficiam beneficiant beneficiar beneficiara beneficiaran beneficiarem beneficiaren beneficiares beneficiareu beneficiaria beneficiarien beneficiaries beneficiarà beneficiaràs beneficiaré beneficiaríem beneficiaríeu beneficiassen beneficiasses beneficiassin beneficiassis beneficiat beneficiats beneficiau beneficiava beneficiaven beneficiaves beneficie beneficiem beneficien beneficies beneficiessen beneficiesses beneficiessin beneficiessis beneficieu beneficii beneficio beneficià beneficiàrem beneficiàreu beneficiàs beneficiàssem beneficiàsseu beneficiàssim beneficiàssiu beneficiàvem beneficiàveu beneficiés beneficiéssem beneficiésseu beneficiéssim beneficiéssiu beneficií beneficiï beneficiïn beneficiïs occ sept val v
beneficiar

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ bal beneeix beneeixen beneeixes beneeixi beneeixin beneeixis beneeixo beneesc beneesqui beneesquin beneesquis beneint beneir beneiran beneirem beneireu beneiria beneirien beneiries beneirà beneiràs beneiré beneiríem beneiríeu beneí beneíem beneíeu beneírem beneíreu beneís beneíssem beneísseu beneíssim beneíssiu beneïa beneïda beneïdes beneïen beneïes beneïguem beneïgueu beneïm beneïra beneïren beneïres beneïsc beneïsca beneïsquen beneïsques beneïssen beneïsses beneïssin beneïssis beneït beneïts beneïu beneïx beneïxen beneïxes beneïxo n-occ occ sept val v
bendecir

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ beneita adj masc
bendito
(obsolet, religió) Que ha rebut la benedicció, que ha estat beneït.
bobo
Que té poca intel·ligència.

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ n masc
bendito
Persona de poca intel·ligència.

beneitejar /be.nej.teˈd͡ʒa/ /be.nej.teˈd͡ʒaɾ/ /be.nej.teˈʒa/ /bə.nəj.təˈd͡ʒa/ /bə.nəj.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) beneitege beneitegem beneitegen beneiteges beneitegessen beneitegesses beneitegessin beneitegessis beneitegeu beneitegi beneitegin beneitegis beneitegés beneitegéssem beneitegésseu beneitegéssim beneitegéssiu beneitegí beneiteig beneiteja beneitejada beneitejades beneitejam beneitejant beneitejar beneitejara beneitejaran beneitejarem beneitejaren beneitejares beneitejareu beneitejaria beneitejarien beneitejaries beneitejarà beneitejaràs beneitejaré beneitejaríem beneitejaríeu beneitejassen beneitejasses beneitejassin beneitejassis beneitejat beneitejats beneitejau beneitejava beneitejaven beneitejaves beneitejo beneitejà beneitejàrem beneitejàreu beneitejàs beneitejàssem beneitejàsseu beneitejàssim beneitejàssiu beneitejàvem beneitejàveu occ sept val v
bobear

benestant /ˌbe.nesˈtan/ /ˌbe.nesˈtant/ /ˌbe.nəsˈtan/ /ˌbe.nəsˈtant/ adj
acomodado

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
bienestar
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

benevolència /be.ne.voˈɫɛn.si.a/ /be.ne.βoˈɫɛn.si.a/ /bə.nə.voˈɫɛn.si.ə/ /bə.nə.vuˈɫɛn.si.ə/ /bə.nə.βuˈɫɛn.si.ə/ n fem
benevolencia

bengaler /beŋ.ɡaˈɫe/ /beŋ.ɡaˈɫeɾ/ /bəŋ.ɡəˈɫe/ n masc
bengalero

bengalina /beŋ.gaˈli.na/ /bəŋ.gəˈɫi.nə/ n fem
bengalina
Teixit de seda i estam originari de Bengala.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ bengalís adj
bengalí
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
bengalí
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benignament /beˌniŋ.naˈmen/ /beˌniɡ.naˈmen/ /beˌniɡ.naˈment/ /bəˌniŋ.nəˈmen/ /bəˌniŋ.nəˈment/ adv
benignamente

benigne /beˈniŋ.ne/ /beˈniɡ.ne/ adj masc
benigno

benjamí /beɲ.d͡ʒaˈmi/ /bəɲ.ʒəˈmi/ n masc
benjamín

benveure /ˌbemˈbew.ɾe/ /ˌbemˈbɛw.ɾə/ /ˌbeɱˈvew.ɾe/ /ˌbeɱˈvəw.ɾə/ /ˌbeɱˈvɛw.ɾə/ v
bienquerer

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
bienvenida

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
bienvenido agradable
Ben acollit

benvist /ˌbemˈbist/ /ˌbeɱˈvist/ /ˌbeɱˈvist/ adj masc
bien visto

benvolgut /ˌbem.boɫˈɣut/ /ˌbeɱ.voɫˈɣut/ /ˌbeɱ.vuɫˈɣut/ adj masc
bienquerido

benzimidazole /ben.zi.mi.ðaˈzo.ɫe/ /bən.zi.mi.ðəˈzɔ.ɫə/ n masc
benzimidazol

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
gasolina

benèfic /beˈnɛ.fik/ /bəˈnɛ.fik/ adj masc
benéfico

benèvol /beˈne.voɫ/ /beˈne.βoɫ/ /bəˈnɛ.voɫ/ /bəˈnɛ.vuɫ/ /bəˈnɛ.βuɫ/ adj masc
benévolo

berbena /beɾˈbe.na/ /bərˈbɛ.nə/ n fem
verbena

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
bereber
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
bereber
amazic (gentilici)
(invariable) amazic (llengua)

berenada /be.ɾeˈna.ða/ /bə.ɾəˈna.ðə/ /bɾəˈna.ðə/ n fem
merendola

berenar /be.ɾeˈna/ /be.ɾeˈnaɾ/ /bə.ɾəˈna/ /bɾeˈna/ /bɾəˈna/ n masc
merienda
Menjada que es fa entre el dinar i el sopar.

berenar /be.ɾeˈna/ /be.ɾeˈnaɾ/ /bə.ɾəˈna/ /bɾeˈna/ /bɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) berena berenada berenades berenam berenant berenar berenara berenaran berenarem berenaren berenares berenareu berenaria berenarien berenaries berenarà berenaràs berenaré berenaríem berenaríeu berenassen berenasses berenassin berenassis berenat berenats berenau berenava berenaven berenaves berene berenem berenen berenes berenessen berenesses berenessin berenessis bereneu bereni berenin berenis bereno berenà berenàrem berenàreu berenàs berenàssem berenàsseu berenàssim berenàssiu berenàvem berenàveu berenés berenéssem berenésseu berenéssim berenéssiu berení berén occ sept val v
merendar
(intransitiu) Menjar entre el dinar i el sopar.
(transitiu, castellanisme) Menjar una cosa per berenar, berenar de.

bergamasc /beɾ.ɣaˈmask/ /bər.ɡəˈmask/ adj masc
bergamasco
Relatiu o pertanyent a Bèrgam.

bergamasc /beɾ.ɣaˈmask/ /bər.ɡəˈmask/ n masc
bergamasco
Persona que habita o és originària de Bèrgam.

bergant /berˈɣan/ /beɾˈɣan/ /beɾˈɣant/ /bərˈɡan/ /bərˈɣan/ /bəɾˈɣant/ n masc
bergante
Dolent, sense honra ni vergonya.
pillo
Minyó mal criat que no té maneres ni vergonya.
mancebo
jove

bergantejar /ber.ɣan.teˈʒa/ /beɾ.ɣan.teˈd͡ʒa/ /beɾ.ɣan.teˈd͡ʒaɾ/ /bər.ɡən.təˈʒa/ /bər.ɣən.təˈʒa/ /bəɾ.ɣən.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bergantege bergantegem bergantegen berganteges bergantegessen bergantegesses bergantegessin bergantegessis bergantegeu bergantegi bergantegin bergantegis bergantegés bergantegéssem bergantegésseu bergantegéssim bergantegéssiu bergantegí berganteig berganteja bergantejada bergantejades bergantejam bergantejant bergantejar bergantejara bergantejaran bergantejarem bergantejaren bergantejares bergantejareu bergantejaria bergantejarien bergantejaries bergantejarà bergantejaràs bergantejaré bergantejaríem bergantejaríeu bergantejassen bergantejasses bergantejassin bergantejassis bergantejat bergantejats bergantejau bergantejava bergantejaven bergantejaves bergantejo bergantejà bergantejàrem bergantejàreu bergantejàs bergantejàssem bergantejàsseu bergantejàssim bergantejàssiu bergantejàvem bergantejàveu occ sept val v
bribonear

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
berilio

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
berkelio

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ n fem
berlina
(històric) Carruatge tancat i lleuger, de quatre rodes i generalment dos seients.
berlinesa
Pasta rodona, com un dònut sense forat, amb un farciment dolç.

berlinès /beɾ.ɫiˈnes/ /bər.ɫiˈnɛs/ /bəɾ.ɫiˈnəs/ adj masc
berlinés
Relatiu o pertanyent a Berlín.

berlinès /beɾ.ɫiˈnes/ /bər.ɫiˈnɛs/ /bəɾ.ɫiˈnəs/ n masc
berlinés
Persona que habita o és originària de Berlín.

bernès /beɾˈnes/ /bərˈnɛs/ /bəɾˈnəs/ adj masc
bernés
Relatiu o pertanyent a Berna.

bernès /beɾˈnes/ /bərˈnɛs/ /bəɾˈnəs/ n masc
bernés
Persona que habita o és originària de Berna.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
verruga

berruga de l'olivera n fem
roña del olivo

berrugós /be.ruˈɣos/ /bə.ruˈɣos/ adj masc
verrugoso

besamans /ˌbe.zaˈmans/ /ˌbe.zəˈmans/ n masc
besamanos

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bes besa besada besades besam besant besar besara besaran besarem besaren besares besareu besaria besarien besaries besarà besaràs besaré besaríem besaríeu besassen besasses besassin besassis besat besats besau besava besaven besaves bese besem besen beses besessen besesses besessin besessis beseu besi besin besis beso besà besàrem besàreu besàs besàssem besàsseu besàssim besàssiu besàvem besàveu besés beséssem besésseu beséssim beséssiu besí occ sept val v
besar

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
bisabuelo

bescantar /bes.kanˈta/ /bes.kanˈtaɾ/ /bəs.kənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bescanta bescantada bescantades bescantant bescantar bescantara bescantaran bescantarem bescantaren bescantares bescantareu bescantaria bescantarien bescantaries bescantarà bescantaràs bescantaré bescantaríem bescantaríeu bescantassen bescantasses bescantat bescantats bescantava bescantaven bescantaves bescante bescantem bescanten bescantes bescantessen bescantesses bescantessin bescantessis bescanteu bescanti bescantin bescantis bescanto bescantà bescantàrem bescantàreu bescantàssem bescantàsseu bescantàvem bescantàveu bescantés bescantéssem bescantésseu bescantéssim bescantéssiu bescantí occ sept val val (1) v
difamar

bescanviar /bes.kam.biˈa/ /bes.kaɱ.viˈaɾ/ /bəs.kəm.biˈa/ /bəs.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bescanvia bescanviada bescanviades bescanviant bescanviar bescanviara bescanviaran bescanviarem bescanviaren bescanviares bescanviareu bescanviaria bescanviarien bescanviaries bescanviarà bescanviaràs bescanviaré bescanviaríem bescanviaríeu bescanviassen bescanviasses bescanviat bescanviats bescanviava bescanviaven bescanviaves bescanvie bescanviem bescanvien bescanvies bescanviessen bescanviesses bescanviessin bescanviessis bescanvieu bescanvio bescanvià bescanviàrem bescanviàreu bescanviàssem bescanviàsseu bescanviàvem bescanviàveu bescanviés bescanviéssem bescanviésseu bescanviéssim bescanviéssiu bescanvií bescanviï bescanviïn bescanviïs occ sept val val (1) v
cambiar

bescavar /bes.kaˈvaɾ/ /bes.kaˈβa/ /bəs.kəˈva/ /bəs.kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bescava bescavada bescavades bescavant bescavar bescavara bescavaran bescavarem bescavaren bescavares bescavareu bescavaria bescavarien bescavaries bescavarà bescavaràs bescavaré bescavaríem bescavaríeu bescavassen bescavasses bescavat bescavats bescavava bescavaven bescavaves bescave bescavem bescaven bescaves bescavessen bescavesses bescavessin bescavessis bescaveu bescavi bescavin bescavis bescavo bescavà bescavàrem bescavàreu bescavàssem bescavàsseu bescavàvem bescavàveu bescavés bescavéssem bescavésseu bescavéssim bescavéssiu bescaví occ sept val val (1) v
sachar

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
pescuezo

bescollada /bes.koˈʎa.ða/ /bəs.koˈʎa.ðə/ /bəs.kuˈʎa.ðə/ n fem
acolada
(històric) Copet fet amb l'espasa plana o la mà oberta que rebia un cavaller al bescoll en la cerimònia de nomenament.

bescollejar /bes.ko.ʎeˈd͡ʒa/ /bes.ko.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bes.ko.ʎeˈʒa/ /bəs.ko.ʎəˈd͡ʒa/ /bəs.ku.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bescollege bescollegem bescollegen bescolleges bescollegessen bescollegesses bescollegessin bescollegessis bescollegeu bescollegi bescollegin bescollegis bescollegés bescollegéssem bescollegésseu bescollegéssim bescollegéssiu bescollegí bescolleig bescolleja bescollejada bescollejades bescollejam bescollejant bescollejar bescollejara bescollejaran bescollejarem bescollejaren bescollejares bescollejareu bescollejaria bescollejarien bescollejaries bescollejarà bescollejaràs bescollejaré bescollejaríem bescollejaríeu bescollejassen bescollejasses bescollejassin bescollejassis bescollejat bescollejats bescollejau bescollejava bescollejaven bescollejaves bescollejo bescollejà bescollejàrem bescollejàreu bescollejàs bescollejàssem bescollejàsseu bescollejàssim bescollejàssiu bescollejàvem bescollejàveu occ sept val v
dar cogotazos

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
bizcocho
Galeta o pa cuit per duplicat.

bescuitar /bes.kujˈta/ /bes.kujˈtaɾ/ /bes.kwiˈta/ /bəs.kujˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bescuit bescuita bescuitada bescuitades bescuitam bescuitant bescuitar bescuitara bescuitaran bescuitarem bescuitaren bescuitares bescuitareu bescuitaria bescuitarien bescuitaries bescuitarà bescuitaràs bescuitaré bescuitaríem bescuitaríeu bescuitassen bescuitasses bescuitassin bescuitassis bescuitat bescuitats bescuitau bescuitava bescuitaven bescuitaves bescuite bescuitem bescuiten bescuites bescuitessen bescuitesses bescuitessin bescuitessis bescuiteu bescuiti bescuitin bescuitis bescuito bescuità bescuitàrem bescuitàreu bescuitàs bescuitàssem bescuitàsseu bescuitàssim bescuitàssiu bescuitàvem bescuitàveu bescuités bescuitéssem bescuitésseu bescuitéssim bescuitéssiu bescuití occ sept val v
bizcochar

besllaurar /bez.ʎawˈɾa/ /bez.ʎawˈɾaɾ/ /bəz.ʎəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. besllaura besllaurada besllaurades besllaurant besllaurar besllaurara besllauraran besllaurarem besllauraren besllaurares besllaurareu besllauraria besllaurarien besllauraries besllaurarà besllauraràs besllauraré besllauraríem besllauraríeu besllaurassen besllaurasses besllaurat besllaurats besllaurava besllauraven besllauraves besllaure besllaurem besllauren besllaures besllauressen besllauresses besllauressin besllauressis besllaureu besllauri besllaurin besllauris besllauro besllaurà besllauràrem besllauràreu besllauràssem besllauràsseu besllauràvem besllauràveu besllaurés besllauréssem besllaurésseu besllauréssim besllauréssiu besllaurí occ val val (1) v
binar

besllum /bezˈʎum/ /bəzˈʎum/ n masc
trasluz

besllumar /bez.ʎuˈma/ /bez.ʎuˈmaɾ/ /bəz.ʎuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) besllum beslluma besllumada besllumades besllumam besllumant besllumar besllumara besllumaran besllumarem besllumaren besllumares besllumareu besllumaria besllumarien besllumaries besllumarà besllumaràs besllumaré besllumaríem besllumaríeu besllumassen besllumasses besllumassin besllumassis besllumat besllumats besllumau besllumava besllumaven besllumaves besllume besllumem besllumen besllumes besllumessen besllumesses besllumessin besllumessis besllumeu besllumi besllumin besllumis besllumo besllumà besllumàrem besllumàreu besllumàs besllumàssem besllumàsseu besllumàssim besllumàssiu besllumàvem besllumàveu besllumés beslluméssem besllumésseu beslluméssim beslluméssiu besllumí occ sept val v
traslucir
(intransitiu) Passar la llum per un cos translúcid.
vislumbrar
(transitiu) Veure amb esforç.

besneboda /bez.neˈbo.ða/ /bəz.nəˈβo.ðə/ n fem
sobrina nieta

besnebot /bez.neˈbot/ /bəz.nəˈβot/ n masc
resobrino

besnét /bezˈnet/ /bəzˈnet/ n masc
biznieto

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ n masc
tío abuelo

besotejar /be.zo.teˈd͡ʒa/ /be.zo.teˈd͡ʒaɾ/ /be.zo.teˈʒa/ /bə.zo.təˈd͡ʒa/ /bə.zu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) besotege besotegem besotegen besoteges besotegessen besotegesses besotegessin besotegessis besotegeu besotegi besotegin besotegis besotegés besotegéssem besotegésseu besotegéssim besotegéssiu besotegí besoteig besoteja besotejada besotejades besotejam besotejant besotejar besotejara besotejaran besotejarem besotejaren besotejares besotejareu besotejaria besotejarien besotejaries besotejarà besotejaràs besotejaré besotejaríem besotejaríeu besotejassen besotejasses besotejassin besotejassis besotejat besotejats besotejau besotejava besotejaven besotejaves besotejo besotejà besotejàrem besotejàreu besotejàs besotejàssem besotejàsseu besotejàssim besotejàssiu besotejàvem besotejàveu occ val v
besuquear

bessonada /be.soˈna.ða/ /bə.suˈna.ðə/ n fem
mellizos

bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ n masc
gemelos
Forma plural de bessó.

bessó /beˈso/ n masc
gemelo
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

best-seller /ˌbestˈse.ɫeɾ/ /ˌbɛstˈsɛ.ɫər/ /ˌbɛsˈsɛ.ɫər/ n masc
superventas

bestia /besˈti.a/ /bəsˈti.ə/ n fem
tía abuela
Tia del pare o de la mare.

bestialment /bes.tiˌaɫˈmen/ /bes.tiˌaɫˈment/ /bəs.tiˌaɫˈmen/ /bəs.tiˌaɫˈment/ adv
bestialmente

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
ganado

bestiari /bes.tiˈa.ɾi/ /bəs.tiˈa.ɾi/ n masc
bestiario
En el circ de la Roma clàssica, aquell que lluitava contra les bèsties.
Especialment en l'edat mitjana, relat o conjunt de relats en el que es personifiquen animals per tal de fer palesos els error humans, típicament amb objectius moralitzadors.
Qualsevol agrupació d'il·lustracions o definicions de bèsties, tan si són imaginaries com reals. Alguns bestiaris, especialment de l'edat mitjana, també fan referències a plantes i minerals.

bestiejar /bes.ti.eˈd͡ʒa/ /bes.ti.eˈd͡ʒaɾ/ /bes.ti.eˈʒa/ /bəs.ti.əˈd͡ʒa/ /bəs.ti.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bestiege bestiegem bestiegen bestieges bestiegessen bestiegesses bestiegessin bestiegessis bestiegeu bestiegi bestiegin bestiegis bestiegés bestiegéssem bestiegésseu bestiegéssim bestiegéssiu bestiegí bestieig bestieja bestiejada bestiejades bestiejam bestiejant bestiejar bestiejara bestiejaran bestiejarem bestiejaren bestiejares bestiejareu bestiejaria bestiejarien bestiejaries bestiejarà bestiejaràs bestiejaré bestiejaríem bestiejaríeu bestiejassen bestiejasses bestiejassin bestiejassis bestiejat bestiejats bestiejau bestiejava bestiejaven bestiejaves bestiejo bestiejà bestiejàrem bestiejàreu bestiejàs bestiejàssem bestiejàsseu bestiejàssim bestiejàssiu bestiejàvem bestiejàveu occ sept val v
hacer burradas

bestiesa /bes.tiˈe.za/ /bəs.tiˈə.zə/ /bəs.tiˈɛ.zə/ n fem
burrada

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
bicho
Animal petit, generalment en to afectiu.

bestornar /bes.torˈna/ /bes.toɾˈna/ /bes.toɾˈnaɾ/ /bəs.toɾˈna/ /bəs.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bestorna bestornada bestornades bestornant bestornar bestornara bestornaran bestornarem bestornaren bestornares bestornareu bestornaria bestornarien bestornaries bestornarà bestornaràs bestornaré bestornaríem bestornaríeu bestornassen bestornasses bestornat bestornats bestornava bestornaven bestornaves bestorne bestornem bestornen bestornes bestornessen bestornesses bestornessin bestornessis bestorneu bestorni bestornin bestornis bestorno bestornà bestornàrem bestornàreu bestornàssem bestornàsseu bestornàvem bestornàveu bestornés bestornéssem bestornésseu bestornéssim bestornéssiu bestorní occ sept val val (1) v
sobrearar

bestreta /besˈtɾe.ta/ /bəsˈtɾɛ.tə/ n fem
anticipo

bestreure /besˈtɾew.ɾe/ /bəsˈtɾɛw.ɾə/ bal bestragueren bestragueres bestraguessen bestraguesses bestraguessin bestraguessis bestragué bestraguérem bestraguéreu bestragués bestraguéssem bestraguésseu bestraguéssim bestraguéssiu bestraguí bestraiem bestraient bestraieu bestrauran bestraurem bestraureu bestrauria bestraurien bestrauries bestraurà bestrauràs bestrauré bestrauríem bestrauríeu bestrec bestrega bestreguem bestreguen bestregues bestregueu bestregui bestreguin bestreguis bestreia bestreien bestreies bestreim bestreis bestret bestreta bestretes bestrets bestreu bestreuen bestreure bestreus bestrèiem bestrèieu v
adelantar

bestriu /besˈtɾiw/ /bəsˈtɾiw/ n masc
carocho

besuc /beˈzuk/ /bəˈzuk/ n masc
aligote

besuc de la taca n masc
besugo

besunyar /be.zuˈɲa/ /be.zuˈɲaɾ/ /bə.zuˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. besunya besunyada besunyades besunyant besunyar besunyara besunyaran besunyarem besunyaren besunyares besunyareu besunyaria besunyarien besunyaries besunyarà besunyaràs besunyaré besunyaríem besunyaríeu besunyassen besunyasses besunyat besunyats besunyava besunyaven besunyaves besunye besunyem besunyen besunyes besunyessen besunyesses besunyessin besunyessis besunyeu besunyi besunyin besunyis besunyo besunyà besunyàrem besunyàreu besunyàssem besunyàsseu besunyàvem besunyàveu besunyés besunyéssem besunyésseu besunyéssim besunyéssiu besunyí occ sept val val (1) v
afanar

besàvia /bezˈa.vi.a/ /bezˈa.βi.a/ /bəzˈa.vi.ə/ /bəzˈa.βi.ə/ n fem
bisabuela

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
beta

betacisme /be.taˈsiz.me/ /bə.təˈsiz.mə/ n masc
betacismo

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ bal bec bega beguda begudes beguem beguen beguera begueren begueres begues beguessen beguesses beguessin beguessis begueu begui beguin beguis begut beguts begué beguérem beguéreu begués beguéssem beguésseu beguéssim beguéssiu beguí beim beis beu beuen beuran beure beurem beureu beuria beurien beuries beurà beuràs beuré beuríem beuríeu beus bevem bevent beveu bevia bevien bevies bevíem bevíeu occ val v
beber tomar

beure a galet v
beber a chorro

beure's l'enteniment v
perder el seso

bevotejar /be.vo.teˈd͡ʒaɾ/ /be.βo.teˈd͡ʒa/ /be.βo.teˈʒa/ /bə.vo.təˈd͡ʒa/ /bə.vu.təˈʒa/ /bə.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bevotege bevotegem bevotegen bevoteges bevotegessen bevotegesses bevotegessin bevotegessis bevotegeu bevotegi bevotegin bevotegis bevotegés bevotegéssem bevotegésseu bevotegéssim bevotegéssiu bevotegí bevoteig bevoteja bevotejada bevotejades bevotejam bevotejant bevotejar bevotejara bevotejaran bevotejarem bevotejaren bevotejares bevotejareu bevotejaria bevotejarien bevotejaries bevotejarà bevotejaràs bevotejaré bevotejaríem bevotejaríeu bevotejassen bevotejasses bevotejassin bevotejassis bevotejat bevotejats bevotejau bevotejava bevotejaven bevotejaves bevotejo bevotejà bevotejàrem bevotejàreu bevotejàs bevotejàssem bevotejàsseu bevotejàssim bevotejàssiu bevotejàvem bevotejàveu occ sept val v
beborrotear

biaix /biˈajʃ/ /biˈaʃ/ n masc
sesgo
Manera obliqua de tallar una cosa.
error sistemático
Diferència sistemàtica entre el valor de l'estimació d'un paràmetre i el seu valor real.

biberó /bi.βeˈɾo/ /bi.βəˈɾo/ n masc
biberón

bibliobús n masc
bibliobús

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bibliografía
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

bibliologia /bi.bɫi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.bɫi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.bɫi.u.ɫuˈʒi.ə/ /bi.βɫi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.βɫi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
bibliología

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
biblioteca
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

biblioteca electrònica n fem
biblioteca digital

biblioteca escolar n fem
biblioteca escolar

biblioteca gràfica n fem
biblioteca gráfica

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
bibliotecario

biblioteràpia /bi.bɫi.o.teˈɾa.pi.a/ /bi.bɫi.o.təˈɾa.pi.ə/ /bi.bɫi.u.təˈɾa.pi.ə/ /bi.βɫi.u.təˈɾa.pi.ə/ n fem
biblioterapia

bicameral /bi.ka.meˈɾaɫ/ /bi.kə.məˈɾaɫ/ adj
bicameral

bici /ˈbi.si/ n fem
bici

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
bicicleta
Vehicle a pedals de dues rodes.
(futbol) Driblatge en què el jugador passa una cama per sobre la pilota sense tocar-la i se l'emporta amb el peu de la cama contrària.

bicol /biˈkɔɫ/ n masc
bicolano
Llengua o grup de llengües de la regió filipina de Bicol.

bidell /biˈðeʎ/ n masc
bedel

bidimensional /bi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /bi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
bidimensional

biennal /bi.enˈnaɫ/ /bi.ənˈnaɫ/ adj
bienal

biflació /bi.fɫa.siˈo/ /bi.fɫə.siˈo/ n fem
biflación

biflagel·lat /bi.fɫa.d͡ʒeɫˈɫat/ /bi.fɫa.d͡ʒeˈɫat/ /bi.fɫa.ʒeɫˈɫat/ /bi.fɫa.ʒeˈɫat/ /bi.fɫə.ʒəɫˈɫat/ /bi.fɫə.ʒəˈɫat/ adj masc
biflagelado

bifurcació n fem
bifurcación
Punt on un sol camí, branca, riu, raonament, etc., se separa en altres dos de diferents.

bifurcar /bi.furˈka/ /bi.fuɾˈka/ /bi.fuɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bifurc bifurca bifurcada bifurcades bifurcam bifurcant bifurcar bifurcara bifurcaran bifurcarem bifurcaren bifurcares bifurcareu bifurcaria bifurcarien bifurcaries bifurcarà bifurcaràs bifurcaré bifurcaríem bifurcaríeu bifurcassen bifurcasses bifurcassin bifurcassis bifurcat bifurcats bifurcau bifurcava bifurcaven bifurcaves bifurco bifurcà bifurcàrem bifurcàreu bifurcàs bifurcàssem bifurcàsseu bifurcàssim bifurcàssiu bifurcàvem bifurcàveu bifurque bifurquem bifurquen bifurques bifurquessen bifurquesses bifurquessin bifurquessis bifurqueu bifurqui bifurquin bifurquis bifurqués bifurquéssem bifurquésseu bifurquéssim bifurquéssiu bifurquí occ sept val v
bifurcar

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
bifobia

biga /ˈbi.ɣa/ /ˈbi.ɣə/ n fem
viga

bigam /biˈɣam/ n masc
viguería

bigutulat /bi.ɣu.tuˈɫat/ adj masc
bigutulado

bilabial /bi.ɫa.biˈaɫ/ /bi.ɫə.βiˈaɫ/ adj
bilabial

bilabialitzar /bi.ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /bi.ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /bi.ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /bi.ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bilabialitz bilabialitza bilabialitzada bilabialitzades bilabialitzam bilabialitzant bilabialitzar bilabialitzara bilabialitzaran bilabialitzarem bilabialitzaren bilabialitzares bilabialitzareu bilabialitzaria bilabialitzarien bilabialitzaries bilabialitzarà bilabialitzaràs bilabialitzaré bilabialitzaríem bilabialitzaríeu bilabialitzassen bilabialitzasses bilabialitzassin bilabialitzassis bilabialitzat bilabialitzats bilabialitzau bilabialitzava bilabialitzaven bilabialitzaves bilabialitze bilabialitzem bilabialitzen bilabialitzes bilabialitzessen bilabialitzesses bilabialitzessin bilabialitzessis bilabialitzeu bilabialitzi bilabialitzin bilabialitzis bilabialitzo bilabialitzà bilabialitzàrem bilabialitzàreu bilabialitzàs bilabialitzàssem bilabialitzàsseu bilabialitzàssim bilabialitzàssiu bilabialitzàvem bilabialitzàveu bilabialitzés bilabialitzéssem bilabialitzésseu bilabialitzéssim bilabialitzéssiu bilabialitzí occ sept val v
bilabializar

bilabiat /bi.ɫa.biˈat/ /bi.ɫə.βiˈat/ adj masc
bilabiado

bilingüisme /bi.ɫiŋˈɡwiz.me/ /bi.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
bilingüismo

bilió /bi.ɫiˈo/ number masc
billón

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
billar

billar americà n masc
billar americano

billar artístic n masc
billar artístico

billar de caramboles n masc
billar de carambola

billar de troneres n masc
billar con troneras

billó /biˈʎo/ n masc
vellón

bilobat /bi.ɫoˈbat/ /bi.ɫuˈbat/ /bi.ɫuˈβat/ adj masc
bilobulado

biloculat /bi.ɫo.kuˈɫat/ /bi.ɫu.kuˈɫat/ adj masc
biloculado

bimbar /bimˈba/ /bimˈbaɾ/ v
bimbar

bimbo /ˈbim.bo/ /ˈbim.bu/ n masc
bimbo
(ornitologia) Observació o identificació d’un ocell feta per primera vegada per una persona que manté un registre dels que ha vist mai.

binar /biˈna/ /biˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bin bina binada binades binam binant binar binara binaran binarem binaren binares binareu binaria binarien binaries binarà binaràs binaré binaríem binaríeu binassen binasses binassin binassis binat binats binau binava binaven binaves bine binem binen bines binessen binesses binessin binessis bineu bini binin binis bino binà binàrem binàreu binàs binàssem binàsseu binàssim binàssiu binàvem binàveu binés binéssem binésseu binéssim binéssiu biní occ sept val v
binar

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
binario

binuclear /bi.nu.kɫeˈar/ adj
binucleado

bioassaig /bi.o.aˈsat͡ʃ/ /bi.o.əˈsat͡ʃ/ /bi.u.əˈsat͡ʃ/ n masc
bioensayo

biocarburant /ˌbi.o.kar.βuˈɾan/ /ˌbi.o.kaɾ.buˈɾant/ /ˌbi.o.kaɾ.βuˈɾan/ /ˌbi.o.kəɾ.buˈɾant/ /ˌbi.u.kər.buˈɾan/ n masc
biocarburante

biocontrol /bi.o.konˈtɾɔɫ/ /bi.u.kunˈtɾɔɫ/ n masc
biocontrol

biodegradable /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.bɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.βɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ˌbi.o.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
biodegradable

biodegradació /bi.o.ðe.ɣɾa.ða.siˈo/ /bi.o.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ /bi.u.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ n fem
biodegradación

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
biodiversidad

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biografía

biografiar /bi.o.ɣɾa.fiˈa/ /bi.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /bi.o.ɣɾə.fiˈa/ /bi.u.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) biografia biografiada biografiades biografiam biografiant biografiar biografiara biografiaran biografiarem biografiaren biografiares biografiareu biografiaria biografiarien biografiaries biografiarà biografiaràs biografiaré biografiaríem biografiaríeu biografiassen biografiasses biografiassin biografiassis biografiat biografiats biografiau biografiava biografiaven biografiaves biografie biografiem biografien biografies biografiessen biografiesses biografiessin biografiessis biografieu biografii biografio biografià biografiàrem biografiàreu biografiàs biografiàssem biografiàsseu biografiàssim biografiàssiu biografiàvem biografiàveu biografiés biografiéssem biografiésseu biografiéssim biografiéssiu biografií biografiï biografiïn biografiïs occ sept val v
biografiar

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biología
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ biològica adj masc
biológico

biometria /bi.o.meˈtɾi.a/ /bi.o.məˈtɾi.ə/ /bi.u.məˈtɾi.ə/ n fem
biometría

biopesticida /bi.o.pes.tiˈsi.ða/ /bi.o.pəs.tiˈsi.ðə/ /bi.u.pəs.tiˈsi.ðə/ n masc
biopesticida

bioracional /bi.o.ra.si.oˈnaɫ/ /bi.o.rə.si.oˈnaɫ/ /bi.u.rə.si.uˈnaɫ/ adj
biorracional

biostratigrafia /bi.os.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /bi.os.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.us.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bioestratigrafía

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biotecnología

biotecnològic /bi.o.teŋ.noˈɫɔ.ʒik/ /bi.o.teɡ.noˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.o.təŋ.noˈɫɔ.ʒik/ /bi.u.təŋ.nuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
biotecnológico

biotip /bi.oˈtip/ /bi.uˈtip/ n masc
biotipo

biotròfia /bi.oˈtɾɔ.fi.a/ /bi.oˈtɾɔ.fi.ə/ /bi.uˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
biotrofia

biplà /biˈpɫa/ n masc
biplano

biquini /biˈki.ni/ n masc
bikini
Banyador femení de dues peces.

birbar /birˈba/ /birˈβa/ /biɾˈbaɾ/ /biɾˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) birb birba birbada birbades birbam birbant birbar birbara birbaran birbarem birbaren birbares birbareu birbaria birbarien birbaries birbarà birbaràs birbaré birbaríem birbaríeu birbassen birbasses birbassin birbassis birbat birbats birbau birbava birbaven birbaves birbe birbem birben birbes birbessen birbesses birbessin birbessis birbeu birbi birbin birbis birbo birbà birbàrem birbàreu birbàs birbàssem birbàsseu birbàssim birbàssiu birbàvem birbàveu birbés birbéssem birbésseu birbéssim birbéssiu birbí occ sept val v
desherbar

birdie n masc
birdie

birmà /birˈma/ adj masc
birmano
Relatiu a Birmània, actual Myanmar, als seus habitants o la seva llengua.

birmà /birˈma/ n masc
birmano
Llengua de la família sinotibetana de l'antiga Birmània.
Natural de Birmània o Myanmar.

birret /biˈret/ /biˈrət/ /biˈrɛt/ n masc
birrete

bis /ˈbis/ n masc
caballa
Peix marí de la família dels escòmbrids (Scomber colias).
bis
En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

bisar /biˈza/ /biˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bis bisa bisada bisades bisam bisant bisar bisara bisaran bisarem bisaren bisares bisareu bisaria bisarien bisaries bisarà bisaràs bisaré bisaríem bisaríeu bisassen bisasses bisassin bisassis bisat bisats bisau bisava bisaven bisaves bise bisem bisen bises bisessen bisesses bisessin bisessis biseu bisi bisin bisis biso bisà bisàrem bisàreu bisàs bisàssem bisàsseu bisàssim bisàssiu bisàvem bisàveu bisés biséssem bisésseu biséssim biséssiu bisí occ sept val v
bisar

bisbat /bizˈbat/ n masc
obispado

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
obispo
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.
arzobispo
Peix cartilaginós raïforme de la família dels rinoptèrids de dimensions notables, fins a 2 m d'amplada del disc (Rhinoptera marginata).
chucho vaca
Peix cartilaginós de la família dels miliobàtids amb musell pronunciat i en punta (Pteromylaeus bovinus).
abambolo de canti
Peix de la família dels macrúrids, de cap allargat i d’aigua profunda (Trachyrincus scabrus).

biscaí /bis.kaˈi/ /bis.kəˈi/ adj masc
vizcaíno

bisell /biˈseʎ/ n masc
bisel

bisellar /bi.zeˈʎa/ /bi.zeˈʎaɾ/ /bi.zəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bisell bisella bisellada bisellades bisellam bisellant bisellar bisellara bisellaran bisellarem bisellaren bisellares bisellareu bisellaria bisellarien bisellaries bisellarà bisellaràs bisellaré bisellaríem bisellaríeu bisellassen bisellasses bisellassin bisellassis bisellat bisellats bisellau bisellava bisellaven bisellaves biselle bisellem bisellen biselles bisellessen bisellesses bisellessin bisellessis biselleu biselli bisellin bisellis bisello bisellà bisellàrem bisellàreu bisellàs bisellàssem bisellàsseu bisellàssim bisellàssiu bisellàvem bisellàveu bisellés biselléssem bisellésseu biselléssim biselléssiu bisellí occ sept val v
biselar

biseptat /bi.sepˈtat/ /bi.səpˈtat/ adj masc
biseptado

biserial /bi.se.ɾiˈaɫ/ /bi.sə.ɾiˈaɫ/ adj
biseriado

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ n
bisexual

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
bisexualidad

bismut n masc
bismuto

bisnaga /bizˈna.ɣa/ /bizˈna.ɣə/ n fem
biznaga

bisíl·lab /biˈsi.ɫap/ /biˈsi.ɫəp/ /biˈsiɫ.ɫap/ /biˈsiɫ.ɫəp/ adj masc
bisílabo
Que té dues síl·labes.

bisíl·lab /biˈsi.ɫap/ /biˈsi.ɫəp/ /biˈsiɫ.ɫap/ /biˈsiɫ.ɫəp/ n masc
bisílabo
Mot que té dues síl·labes.
Vers que de mètrica té dues síl·labes.

bisó /biˈzo/ n masc
bisonte

bit /ˈbit/ n masc
bit

bitar /biˈta/ /biˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bit bita bitada bitades bitam bitant bitar bitara bitaran bitarem bitaren bitares bitareu bitaria bitarien bitaries bitarà bitaràs bitaré bitaríem bitaríeu bitassen bitasses bitassin bitassis bitat bitats bitau bitava bitaven bitaves bite bitem biten bites bitessen bitesses bitessin bitessis biteu biti bitin bitis bito bità bitàrem bitàreu bitàs bitàssem bitàsseu bitàssim bitàssiu bitàvem bitàveu bités bitéssem bitésseu bitéssim bitéssiu bití occ sept val v
abitar

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
bolo
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitlla tombada n fem
bolo caído

bitllar /biʎˈʎa/ /biˈʎa/ /biˈʎa/ /biˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bitll bitlla bitllada bitllades bitllam bitllant bitllar bitllara bitllaran bitllarem bitllaren bitllares bitllareu bitllaria bitllarien bitllaries bitllarà bitllaràs bitllaré bitllaríem bitllaríeu bitllassen bitllasses bitllassin bitllassis bitllat bitllats bitllau bitllava bitllaven bitllaves bitlle bitllem bitllen bitlles bitllessen bitllesses bitllessin bitllessis bitlleu bitlli bitllin bitllis bitllo bitllà bitllàrem bitllàreu bitllàs bitllàssem bitllàsseu bitllàssim bitllàssiu bitllàvem bitllàveu bitllés bitlléssem bitllésseu bitlléssim bitlléssiu bitllí occ sept val v
añadir leña
Afegir bitllots a la carbonera o pila.
birlar
Llançar per segona vegada la pilota quan es juga a les bitlles, des del lloc on s'havia quedat aturada.
apoquinar
Pagar un deute de mala gana.

bitlles /ˈbi.ʎes/ /ˈbi.ʎəs/ /ˈbiʎ.ʎes/ /ˈbiʎ.ʎəs/ n fem
bolos

bitlles catalanes n fem
bitlles catalanas

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
billete
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.
Paper o cartró que dóna dret a entrar o seure en algun lloc, per exemple un bitllet de tren.

bitunicat /ˌbi.tu.niˈkat/ adj masc
bitunicado

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
guindilla

bitàcola /biˈta.ko.ɫa/ /biˈta.ko.ɫə/ /biˈta.ku.ɫə/ n fem
bitácora

bivalve /biˈvaɫ.ve/ /biˈvaɫ.və/ /biˈβaɫ.βe/ /biˈβaɫ.βə/ adj masc
bivalvo

bivaquejar /bi.va.keˈd͡ʒaɾ/ /bi.və.kəˈd͡ʒa/ /bi.və.kəˈʒa/ /bi.βa.keˈd͡ʒa/ /bi.βa.keˈʒa/ /bi.βə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bivaquege bivaquegem bivaquegen bivaqueges bivaquegessen bivaquegesses bivaquegessin bivaquegessis bivaquegeu bivaquegi bivaquegin bivaquegis bivaquegés bivaquegéssem bivaquegésseu bivaquegéssim bivaquegéssiu bivaquegí bivaqueig bivaqueja bivaquejada bivaquejades bivaquejam bivaquejant bivaquejar bivaquejara bivaquejaran bivaquejarem bivaquejaren bivaquejares bivaquejareu bivaquejaria bivaquejarien bivaquejaries bivaquejarà bivaquejaràs bivaquejaré bivaquejaríem bivaquejaríeu bivaquejassen bivaquejasses bivaquejassin bivaquejassis bivaquejat bivaquejats bivaquejau bivaquejava bivaquejaven bivaquejaves bivaquejo bivaquejà bivaquejàrem bivaquejàreu bivaquejàs bivaquejàssem bivaquejàsseu bivaquejàssim bivaquejàssiu bivaquejàvem bivaquejàveu occ sept val v
vivaquear

biverticil·lat /bi.veɾ.ti.siɫˈɫat/ /bi.vəɾ.ti.siɫˈɫat/ /bi.βer.ti.siɫˈɫat/ /bi.βeɾ.ti.siˈɫat/ /bi.βər.ti.siɫˈɫat/ /bi.βər.ti.siˈɫat/ adj masc
biverticilado

biwa n masc
biwa

bixest /biˈʃest/ adj
bisiesto

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ adj masc
bizantino
Relatiu o pertanyent a Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ n masc
bizantino
Persona que habita o és originària de Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

bizum /ˈbi.zum/ n masc
bizum

biòtic /biˈɔ.tik/ adj masc
biótico

biòtrof /biˈɔ.tɾof/ /biˈɔ.tɾuf/ adj masc
biótrofo

bla /ˈbɫa/ blana blans adj masc
blando

blackfoot /ˈbɫak.fut/ n neut
piesnegros

blada /ˈbɫa.ða/ /ˈbɫa.ðə/ n fem
plátano falso

blanament /ˌbɫa.naˈmen/ /ˌbɫa.naˈment/ /ˌbɫa.nəˈmen/ /ˌbɫa.nəˈment/ adv
blandamente

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
blanco
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
blanco
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanc de closca d'ou /ˈbɫaŋ.dəˌkɫɔs.kəˈðɔw/ n masc
blanco de huevo

blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ n fem
blanca
Moneda medieval que valia mig morabatí.
Figura musical que té una durada de dos temps de negra.
raya alba
Peix raïforme de la família dels raids i de l'ordre dels raïformes. (Rostroraja alba)

blandar /bɫanˈda/ /bɫanˈdaɾ/ /bɫənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. blanda blandada blandades blandant blandar blandara blandaran blandarem blandaren blandares blandareu blandaria blandarien blandaries blandarà blandaràs blandaré blandaríem blandaríeu blandassen blandasses blandat blandats blandava blandaven blandaves blande blandem blanden blandes blandessen blandesses blandessin blandessis blandeu blandi blandin blandis blando blandà blandàrem blandàreu blandàssem blandàsseu blandàvem blandàveu blandés blandéssem blandésseu blandéssim blandéssiu blandí occ sept val val (1) v
flamear

blanejar /bɫa.neˈd͡ʒa/ /bɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /bɫa.neˈʒa/ /bɫə.nəˈd͡ʒa/ /bɫə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blanege blanegem blanegen blaneges blanegessen blanegesses blanegessin blanegessis blanegeu blanegi blanegin blanegis blanegés blanegéssem blanegésseu blanegéssim blanegéssiu blanegí blaneig blaneja blanejada blanejades blanejam blanejant blanejar blanejara blanejaran blanejarem blanejaren blanejares blanejareu blanejaria blanejarien blanejaries blanejarà blanejaràs blanejaré blanejaríem blanejaríeu blanejassen blanejasses blanejassin blanejassis blanejat blanejats blanejau blanejava blanejaven blanejaves blanejo blanejà blanejàrem blanejàreu blanejàs blanejàssem blanejàsseu blanejàssim blanejàssiu blanejàvem blanejàveu occ sept val v
abonanzar

blanqueig /bɫaŋˈket͡ʃ/ /bɫəŋˈkət͡ʃ/ /bɫəŋˈkɛt͡ʃ/ n masc
curtido
(química) Acció de blanquejar, d’adobar pells.
blanqueo
(tèxtil) Acció de blanquejar, de fer tornar blanc.
(economia) Acció de blanquejar, d’emblanquir diner negre.
(agricultura) Pràctica per a aconseguir que certs productes deixin de tenir pigment i quedin tendres.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blanquege blanquegem blanquegen blanqueges blanquegessen blanquegesses blanquegessin blanquegessis blanquegeu blanquegi blanquegin blanquegis blanquegés blanquegéssem blanquegésseu blanquegéssim blanquegéssiu blanquegí blanqueig blanqueja blanquejada blanquejades blanquejam blanquejant blanquejar blanquejara blanquejaran blanquejarem blanquejaren blanquejares blanquejareu blanquejaria blanquejarien blanquejaries blanquejarà blanquejaràs blanquejaré blanquejaríem blanquejaríeu blanquejassen blanquejasses blanquejassin blanquejassis blanquejat blanquejats blanquejau blanquejava blanquejaven blanquejaves blanquejo blanquejà blanquejàrem blanquejàreu blanquejàs blanquejàssem blanquejàsseu blanquejàssim blanquejàssiu blanquejàvem blanquejàveu occ sept val v
blanquear
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.
(transitiu, economia) Fer que uns ingressos econòmics il·legals semblin d'origen legal.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blasfem blasfema blasfemada blasfemades blasfemam blasfemant blasfemar blasfemara blasfemaran blasfemarem blasfemaren blasfemares blasfemareu blasfemaria blasfemarien blasfemaries blasfemarà blasfemaràs blasfemaré blasfemaríem blasfemaríeu blasfemassen blasfemasses blasfemassin blasfemassis blasfemat blasfemats blasfemau blasfemava blasfemaven blasfemaves blasfeme blasfemem blasfemen blasfemes blasfemessen blasfemesses blasfemessin blasfemessis blasfemeu blasfemi blasfemin blasfemis blasfemo blasfemà blasfemàrem blasfemàreu blasfemàs blasfemàssem blasfemàsseu blasfemàssim blasfemàssiu blasfemàvem blasfemàveu blasfemés blasfeméssem blasfemésseu blasfeméssim blasfeméssiu blasfemí occ sept val v
blasfemar

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
blasfemia

blasmar /bɫazˈma/ /bɫazˈmaɾ/ /bɫəzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blasm blasma blasmada blasmades blasmam blasmant blasmar blasmara blasmaran blasmarem blasmaren blasmares blasmareu blasmaria blasmarien blasmaries blasmarà blasmaràs blasmaré blasmaríem blasmaríeu blasmassen blasmasses blasmassin blasmassis blasmat blasmats blasmau blasmava blasmaven blasmaves blasme blasmem blasmen blasmes blasmessen blasmesses blasmessin blasmessis blasmeu blasmi blasmin blasmis blasmo blasmà blasmàrem blasmàreu blasmàs blasmàssem blasmàsseu blasmàssim blasmàssiu blasmàvem blasmàveu blasmés blasméssem blasmésseu blasméssim blasméssiu blasmí occ sept val v
reprobar

blasme /ˈbɫaz.me/ /ˈbɫaz.mə/ n masc
vituperio

blasonar /bɫa.zoˈna/ /bɫa.zoˈnaɾ/ /bɫə.zoˈna/ /bɫə.zuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) blason blasona blasonada blasonades blasonam blasonant blasonar blasonara blasonaran blasonarem blasonaren blasonares blasonareu blasonaria blasonarien blasonaries blasonarà blasonaràs blasonaré blasonaríem blasonaríeu blasonassen blasonasses blasonassin blasonassis blasonat blasonats blasonau blasonava blasonaven blasonaves blasone blasonem blasonen blasones blasonessen blasonesses blasonessin blasonessis blasoneu blasoni blasonin blasonis blasono blasonà blasonàrem blasonàreu blasonàs blasonàssem blasonàsseu blasonàssim blasonàssiu blasonàvem blasonàveu blasonés blasonéssem blasonésseu blasonéssim blasonéssiu blasoní occ sept val v
blasonar
Representar un escut d'armes segons l’art heràldica.
Guarnir amb blasons.

blastocladiàcies /bɫas.to.kɫa.ðiˈa.si.es/ /bɫəs.to.kɫə.ðiˈa.si.əs/ /bɫəs.tu.kɫə.ðiˈa.si.əs/ n fem
blastocladiáceas

blastoconidi /bɫas.to.koˈni.ði/ /bɫəs.to.koˈni.ði/ /bɫəs.tu.kuˈni.ði/ n masc
blastoconidio

blastomania /bɫas.to.maˈni.a/ /bɫəs.to.məˈni.ə/ /bɫəs.tu.məˈni.ə/ n fem
blastomanía

blastòspora /bɫasˈtɔs.po.ɾa/ /bɫəsˈtɔs.po.ɾə/ /bɫəsˈtɔs.pu.ɾə/ n fem
blastóspora

blasó /bɫaˈzo/ /bɫəˈzo/ n masc
blasón

blat n masc
trigo
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
maíz

blau adj masc
azul celeste

blau n masc
azul cardenal
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
azul
(pilota valenciana) Jugador que porta un element identificador de color blau en el transcurs d'una partida individual o una partida per equips, com a mostra que ell o el seu equip són considerats de menys nivell que l'adversari.
cardenal
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau cel n masc
azul celeste

blau d'ultramar /ˌbɫawˌðuɫ.tɾəˈmar/ n masc
azul de ultramar

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
azul de Prusia

blau de cobalt /ˌbɫaw n masc
azul de cobalto

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
azul marino

blaugrana /ˌbɫawˈɣɾa.na/ /ˌbɫawˈɣɾa.nə/ blaugrana adj
azulgrana

blavejar /bɫa.veˈd͡ʒaɾ/ /bɫa.βeˈd͡ʒa/ /bɫa.βeˈʒa/ /bɫə.vəˈd͡ʒa/ /bɫə.vəˈʒa/ /bɫə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blavege blavegem blavegen blaveges blavegessen blavegesses blavegessin blavegessis blavegeu blavegi blavegin blavegis blavegés blavegéssem blavegésseu blavegéssim blavegéssiu blavegí blaveig blaveja blavejada blavejades blavejam blavejant blavejar blavejara blavejaran blavejarem blavejaren blavejares blavejareu blavejaria blavejarien blavejaries blavejarà blavejaràs blavejaré blavejaríem blavejaríeu blavejassen blavejasses blavejassin blavejassis blavejat blavejats blavejau blavejava blavejaven blavejaves blavejo blavejà blavejàrem blavejàreu blavejàs blavejàssem blavejàsseu blavejàssim blavejàssiu blavejàvem blavejàveu occ sept val v
azulear
Tirar a blau.
acardenalar
Omplir de blaus amb cops.

blavenc /blaˈveŋk/ /blaˈβeŋk/ /bləˈvɛŋk/ /bləˈβɛŋ/ adj masc
azulado

blaverisme /bɫa.veˈɾiz.me/ /bɫa.βeˈɾiz.me/ /bɫə.vəˈɾiz.mə/ /bɫə.βəˈɾiz.mə/ n masc
blaverismo

blaürar /bɫa.uˈɾa/ /bɫa.uˈɾaɾ/ /bɫə.uˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. blaüra blaürada blaürades blaürant blaürar blaürara blaüraran blaürarem blaüraren blaürares blaürareu blaüraria blaürarien blaüraries blaürarà blaüraràs blaüraré blaüraríem blaüraríeu blaürassen blaürasses blaürat blaürats blaürava blaüraven blaüraves blaüre blaürem blaüren blaüres blaüreu blaürà blaüràrem blaüràreu blaüràssem blaüràsseu blaüràvem blaüràveu blaürí occ val val (1) v
acardenalar

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
mecha
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.
mechón
Floc de cabells penjant.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
acelga
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n neut
pánfilo
Persona de caràcter tou, que es queixa per tot i és poc decidida.

bleda-rave /ˌbɫe.ðaˈra.ve/ /ˌbɫe.ðaˈra.βe/ /ˌbɫə.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.βə/ n fem
remolacha

bledejar /bɫe.ðeˈd͡ʒa/ /bɫe.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bɫe.ðeˈʒa/ /bɫə.ðəˈd͡ʒa/ /bɫə.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bledege bledegem bledegen bledeges bledegessen bledegesses bledegessin bledegessis bledegeu bledegi bledegin bledegis bledegés bledegéssem bledegésseu bledegéssim bledegéssiu bledegí bledeig bledeja bledejada bledejades bledejam bledejant bledejar bledejara bledejaran bledejarem bledejaren bledejares bledejareu bledejaria bledejarien bledejaries bledejarà bledejaràs bledejaré bledejaríem bledejaríeu bledejassen bledejasses bledejassin bledejassis bledejat bledejats bledejau bledejava bledejaven bledejaves bledejo bledejà bledejàrem bledejàreu bledejàs bledejàssem bledejàsseu bledejàssim bledejàssiu bledejàvem bledejàveu occ sept val v
melindrear

blegar /bɫeˈɣa/ /bɫeˈɣaɾ/ /bɫəˈɣa/ blega blegada blegades blegant blegar blegaran blegarem blegaren blegares blegareu blegaria blegarien blegaries blegarà blegaràs blegaré blegaríem blegaríeu blegat blegats blegava blegaven blegaves blego bleguem bleguen blegues bleguessen bleguesses bleguessin bleguessis blegueu blegui bleguin bleguis blegués bleguéssem bleguésseu bleguéssim bleguéssiu bleguí blegà blegàrem blegàreu blegàvem blegàveu sept v
doblar
Doblegar una cosa flexible acostant els dos extrems.
cerrar
Plegar dues peces unides per un eix giratori.

bleix /ˈbɫejʃ/ /ˈbɫeʃ/ n masc
hálito

bleixar /bɫejˈʃa/ /bɫejˈʃaɾ/ /bɫeˈʃa/ /bɫəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bleixa bleixada bleixades bleixant bleixar bleixara bleixaran bleixarem bleixaren bleixares bleixareu bleixaria bleixarien bleixaries bleixarà bleixaràs bleixaré bleixaríem bleixaríeu bleixassen bleixasses bleixat bleixats bleixava bleixaven bleixaves bleixe bleixem bleixen bleixes bleixessen bleixesses bleixessin bleixessis bleixeu bleixi bleixin bleixis bleixo bleixà bleixàrem bleixàreu bleixàssem bleixàsseu bleixàvem bleixàveu bleixés bleixéssem bleixésseu bleixéssim bleixéssiu bleixí occ sept val val (1) v
jadear

blindar /bɫinˈda/ /bɫinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) blind blinda blindada blindades blindam blindant blindar blindara blindaran blindarem blindaren blindares blindareu blindaria blindarien blindaries blindarà blindaràs blindaré blindaríem blindaríeu blindassen blindasses blindassin blindassis blindat blindats blindau blindava blindaven blindaves blinde blindem blinden blindes blindessen blindesses blindessin blindessis blindeu blindi blindin blindis blindo blindà blindàrem blindàreu blindàs blindàssem blindàsseu blindàssim blindàssiu blindàvem blindàveu blindés blindéssem blindésseu blindéssim blindéssiu blindí occ sept val v
blindar

blitz n masc
blitz

bloc n masc
bloque
Massa gran d'un material sòlid, generalment pesada i amb límits ben definits.
Agrupació ideològica o política amb una finalitat comuna.

bloc de continguts n masc
bloque de contenido

blocar /bɫoˈka/ /bɫoˈkaɾ/ /bɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bloc bloca blocada blocades blocam blocant blocar blocara blocaran blocarem blocaren blocares blocareu blocaria blocarien blocaries blocarà blocaràs blocaré blocaríem blocaríeu blocassen blocasses blocassin blocassis blocat blocats blocau blocava blocaven blocaves bloco blocà blocàrem blocàreu blocàs blocàssem blocàsseu blocàssim blocàssiu blocàvem blocàveu bloque bloquem bloquen bloques bloquessen bloquesses bloquessin bloquessis bloqueu bloqui bloquin bloquis bloqués bloquéssem bloquésseu bloquéssim bloquéssiu bloquí occ sept val v
blocar
(futbol, waterpolo) Aturar la pilota, un porter, amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
(beisbol) Agafar la pilota procedent d'un llançament baix, un receptor, amb el guant posat entre els genolls.

blocatge /bɫoˈka.d͡ʒe/ /bɫoˈka.d͡ʒə/ /bɫuˈka.d͡ʒə/ n masc
blocaje
(waterpolo, futbol) Aturada de la pilota per un porter amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
bloqueo
(beisbol) Acció d'un receptor d'agafar la pilota procedent d'un llançament baix amb el guant posat entre els genolls.

blocs lògics n masc
bloques lógicos

blog n masc
bitácora

bloguer /bɫoˈɣe/ /bɫoˈɣeɾ/ /bɫuˈɣe/ adj masc
bloguero

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
bloqueo
Acció de bloquejar.
(esports de pilota) Acció i efecte d'obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o subjectant-lo per impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornada de la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(hoquei sobre herba) Acció defensiva consistent a intentar recuperar la bola tocant-la amb l'estic paral·lel al camp de joc.
(voleibol) Intercepció de la pilota rematada per l'equip adversari, efectuada per un o més davanters situant les mans per sobre la xarxa.
blocaje
(handbol) Intercepció d'un llançament desviant la pilota amb les mans o amb qualsevol altra part del cos des dels genolls cap amunt.

bloqueig actiu n masc
bloqueo activo

bloqueig col·lectiu n masc
bloqueo colectivo

bloqueig de saguer n masc
bloqueo de zaguero

bloqueig defensiu n masc
bloqueo defensivo

bloqueig directe n masc
bloqueo directo

bloqueig doble n masc
doble bloqueo

bloqueig en moviment n masc
bloqueo en movimiento

bloqueig estàtic n masc
bloqueo estático

bloqueig fora Interjection
block out

bloqueig il·legal n masc
bloqueo ilegal

bloqueig indirecte n masc
bloqueo indirecto

bloqueig individual n masc
bloqueo individual

bloqueig ofensiu n masc
bloqueo ofensivo

bloqueig passiu n masc
bloqueo pasivo

bloqueig per l'esquena n masc
bloqueo por la espalda

bloqueig per sota de la cintura n masc
bloqueo por debajo de la cintura

bloqueig triple n masc
triple bloqueo

bloquejador /bɫo.ke.d͡ʒaˈðoɾ/ /bɫo.ke.ʒaˈðo/ /bɫo.kə.ʒəˈðo/ /bɫu.kə.ʒəˈðo/ n masc
bloqueador
(esports de pilota) Jugador que obstrueix un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o subjectant-lo per impedir-li d'avançar.
(voleibol) Davanter que intercepta la pilota rematada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.
tackle
(futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia ofensiva situats als costats exteriors dels guardes, que s'encarreguen de protegir el quarterback i d'obrir espais per als corredors.

bloquejador central n masc
bloqueador central

bloquejador dret n masc
tackle derecho

bloquejador esquerre n masc
tackle izquierdo

bloquejador lateral n masc
bloqueador del ala

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bloquege bloquegem bloquegen bloqueges bloquegessen bloquegesses bloquegessin bloquegessis bloquegeu bloquegi bloquegin bloquegis bloquegés bloquegéssem bloquegésseu bloquegéssim bloquegéssiu bloquegí bloqueig bloqueja bloquejada bloquejades bloquejam bloquejant bloquejar bloquejara bloquejaran bloquejarem bloquejaren bloquejares bloquejareu bloquejaria bloquejarien bloquejaries bloquejarà bloquejaràs bloquejaré bloquejaríem bloquejaríeu bloquejassen bloquejasses bloquejassin bloquejassis bloquejat bloquejats bloquejau bloquejava bloquejaven bloquejaves bloquejo bloquejà bloquejàrem bloquejàreu bloquejàs bloquejàssem bloquejàsseu bloquejàssim bloquejàssiu bloquejàvem bloquejàveu occ sept val v
bloquear
Posar setge isolant una zona de l'exterior.
(esports de raqueta) Tornar la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(voleibol) Interceptar la pilota tirada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.
bloquear blocar
(esports de pilota) Obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o mantenint-lo per a impedir-li d'avançar.
blocar
(handbol) Aturar, copsar o desviar un tir amb les mans o amb qualsevol altra part del cos dels genolls fins cap amunt.

bloquejar la base de meta v
bloquear la base de meta

bloquejar un llançament v
bloquear un tiro

blàstic /ˈbɫas.tik/ adj masc
blástico

bo /ˈbo/ bona bons adj masc
bueno
Ple de bondat.
De qualitat.
Apte, dotat per a alguna cosa, hàbil.

boa /ˈbɔ.a/ /ˈbɔ.ɔ/ /ˈbɔ.ə/ n fem
boa
Gènere de serps de la família dels boids, de grans dimensions, que mata les preses per constricció.
cara negra
(peixos) Peix de la família dels estòmids (Stomias boa boa)

bobinar /bo.biˈna/ /bo.biˈnaɾ/ /bo.βiˈna/ /bu.biˈna/ /bu.βiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bobina bobinada bobinades bobinam bobinant bobinar bobinara bobinaran bobinarem bobinaren bobinares bobinareu bobinaria bobinarien bobinaries bobinarà bobinaràs bobinaré bobinaríem bobinaríeu bobinassen bobinasses bobinassin bobinassis bobinat bobinats bobinau bobinava bobinaven bobinaves bobine bobinem bobinen bobines bobinessen bobinesses bobinessin bobinessis bobineu bobini bobinin bobinis bobino bobinà bobinàrem bobinàreu bobinàs bobinàssem bobinàsseu bobinàssim bobinàssiu bobinàvem bobinàveu bobinés bobinéssem bobinésseu bobinéssim bobinéssiu bobiní bobín occ sept val v
bobinar

boc /ˈbok/ /ˈbɔk/ n masc
chivo
Mascle de la cabra.

boca /ˈbo.ka/ n fem
boca
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bocadolça /ˌbo.kaˈðoɫ.sa/ /ˌbo.kəˈðoɫ.sə/ n masc
boquidulce
Espècie de tauró de la família dels hexànquids de cos allargat, amb sis parells de fenedures branquials, aleta caudal endarrerida, de color marró fosc (Hexanchus griseus).
Espècie de tauró de la família dels hexànquids de cos allargat, amb set parells de fenedures branquials, de color marró grisós (Heptranchias perlo)

bocal /boˈkaɫ/ /buˈkaɫ/ n masc
bote
Pot de boca ampla per a contenir productes sòlids.

bocamoll /ˌbo.kaˈmɔʎ/ adj masc
bocazas

bocassí /bo.kaˈsi/ /bu.kəˈsi/ adj masc
albocacense
Originari, pertanyent o relatiu a Albocàsser (l'Alt Maestrat).

bocassí /bo.kaˈsi/ /bu.kəˈsi/ n masc
albocacense
Natural d'Albocàsser (l'Alt Maestrat).

bocaterrós /ˌbo.ka.teˈros/ adj masc
boca abajo

boccia n fem
boccia

bocinejar /bo.si.neˈd͡ʒa/ /bo.si.neˈd͡ʒaɾ/ /bo.si.neˈʒa/ /bo.si.nəˈd͡ʒa/ /bu.si.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bocinege bocinegem bocinegen bocineges bocinegessen bocinegesses bocinegessin bocinegessis bocinegeu bocinegi bocinegin bocinegis bocinegés bocinegéssem bocinegésseu bocinegéssim bocinegéssiu bocinegí bocineig bocineja bocinejada bocinejades bocinejam bocinejant bocinejar bocinejara bocinejaran bocinejarem bocinejaren bocinejares bocinejareu bocinejaria bocinejarien bocinejaries bocinejarà bocinejaràs bocinejaré bocinejaríem bocinejaríeu bocinejassen bocinejasses bocinejassin bocinejassis bocinejat bocinejats bocinejau bocinejava bocinejaven bocinejaves bocinejo bocinejà bocinejàrem bocinejàreu bocinejàs bocinejàssem bocinejàsseu bocinejàssim bocinejàssiu bocinejàvem bocinejàveu occ sept val v
despedazar

bocoi /boˈkoj/ /boˈkɔj/ /buˈkoj/ n masc
bocoy

bocí /boˈsi/ /buˈsi/ n masc
pedazo

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
bodega cala
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

bofegar /bo.feˈɣa/ /bo.feˈɣaɾ/ /bo.fəˈɣa/ /bu.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bofeg bofega bofegada bofegades bofegam bofegant bofegar bofegaran bofegarem bofegaren bofegares bofegareu bofegaria bofegarien bofegaries bofegarà bofegaràs bofegaré bofegaríem bofegaríeu bofegassen bofegasses bofegassin bofegassis bofegat bofegats bofegau bofegava bofegaven bofegaves bofeguem bofeguen bofegues bofeguessin bofeguessis bofegueu bofegui bofeguin bofeguis bofegués bofeguéssim bofeguéssiu bofeguí bofegà bofegàrem bofegàreu bofegàs bofegàssem bofegàsseu bofegàssim bofegàssiu bofegàvem bofegàveu v
ampollar

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ n fem
espadaña
Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.
boga
Peix teleosti de la família dels espàrids. (Boops boops)

bogejar /bo.d͡ʒeˈd͡ʒa/ /bo.d͡ʒeˈd͡ʒaɾ/ /bo.ʒeˈʒa/ /bo.ʒəˈd͡ʒa/ /bu.ʒəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bogege bogegem bogegen bogeges bogegessen bogegesses bogegessin bogegessis bogegeu bogegi bogegin bogegis bogegés bogegéssem bogegésseu bogegéssim bogegéssiu bogegí bogeig bogeja bogejada bogejades bogejam bogejant bogejar bogejara bogejaran bogejarem bogejaren bogejares bogejareu bogejaria bogejarien bogejaries bogejarà bogejaràs bogejaré bogejaríem bogejaríeu bogejassen bogejasses bogejassin bogejassis bogejat bogejats bogejau bogejava bogejaven bogejaves bogejo bogejà bogejàrem bogejàreu bogejàs bogejàssem bogejàsseu bogejàssim bogejàssiu bogejàvem bogejàveu occ sept val v
loquear

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
locura

bogey /ˈbo.ɣi/ n masc
bogey

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ bohèmia adj masc
bohemio
Relatiu o pertanyent a Bohèmia.

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ n masc
bohemio
Persona que habita o és originària de Bohèmia.

bohri n masc
bohrio

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
boya

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ n masc
boyardo

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boi boia boiada boiades boiam boiant boiar boiara boiaran boiarem boiaren boiares boiareu boiaria boiarien boiaries boiarà boiaràs boiaré boiaríem boiaríeu boiassen boiasses boiassin boiassis boiat boiats boiau boiava boiaven boiaves boie boiem boien boies boiessen boiesses boiessin boiessis boieu boio boià boiàrem boiàreu boiàs boiàssem boiàsseu boiàssim boiàssiu boiàvem boiàveu boiés boiéssem boiésseu boiéssim boiéssiu boí boï boïn boïs occ sept val v
boyar

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
boicot

boicotejar /boj.ko.teˈd͡ʒa/ /boj.ko.teˈd͡ʒaɾ/ /boj.ko.teˈʒa/ /boj.ko.təˈd͡ʒa/ /buj.ku.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boicotege boicotegem boicotegen boicoteges boicotegessen boicotegesses boicotegessin boicotegessis boicotegeu boicotegi boicotegin boicotegis boicotegés boicotegéssem boicotegésseu boicotegéssim boicotegéssiu boicotegí boicoteig boicoteja boicotejada boicotejades boicotejam boicotejant boicotejar boicotejara boicotejaran boicotejarem boicotejaren boicotejares boicotejareu boicotejaria boicotejarien boicotejaries boicotejarà boicotejaràs boicotejaré boicotejaríem boicotejaríeu boicotejassen boicotejasses boicotejassin boicotejassis boicotejat boicotejats boicotejau boicotejava boicotejaven boicotejaves boicotejo boicotejà boicotejàrem boicotejàreu boicotejàs boicotejàssem boicotejàsseu boicotejàssim boicotejàssiu boicotejàvem boicotejàveu occ val v
boicotear

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
loco

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
niebla
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boira baixa n fem
niebla baja

boirina /bojˈɾi.na/ /bojˈɾi.nə/ /bujˈɾi.nə/ n fem
neblina

boirosament /bojˌɾo.zaˈmen/ /bojˌɾo.zaˈment/ /bojˌɾo.zəˈment/ /bujˌɾo.zəˈmen/ adv
nebulosamente

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ n masc
esmog

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
boj

boixa /ˈbo.ʃa/ /ˈbo.ʃə/ /ˈboj.ʃa/ n fem
cubo
Peça cilíndrica en la qual convergeixen els radis de la roda d'un carro.

boixar /bojˈʃa/ /bojˈʃaɾ/ /boˈʃa/ /buˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boix boixa boixada boixades boixam boixant boixar boixara boixaran boixarem boixaren boixares boixareu boixaria boixarien boixaries boixarà boixaràs boixaré boixaríem boixaríeu boixassen boixasses boixassin boixassis boixat boixats boixau boixava boixaven boixaves boixe boixem boixen boixes boixessen boixesses boixessin boixessis boixeu boixi boixin boixis boixo boixà boixàrem boixàreu boixàs boixàssem boixàsseu boixàssim boixàssiu boixàvem boixàveu boixés boixéssem boixésseu boixéssim boixéssiu boixí occ sept val v
tapar
Tapar un forat amb una boixa.

boixat /bojˈʃat/ /boˈʃat/ /buˈʃat/ n masc
podredumbre blanca

bojament /ˌbɔ.d͡ʒaˈmen/ /ˌbɔ.d͡ʒaˈment/ /ˌbɔ.ʒaˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈment/ adv
locamente

bol n masc
bolo
Argila ferruginosa de coloració rogenca.
redada
Acció de tirar la xarxa per a pescar.
bol
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
bola

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
bocha
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
bola
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bola aixecada n fem
bola alta

bola d'atac n fem
bola jugadora

bola equivocada n fem
bola equivocada

bola fixada n fem
bola fijada

bola injugable n fem
bola injugable

bola moguda n fem
bola movida

bola nul·la n fem
bola muerta

bola perduda n fem
bola perdida

bola provisional n fem
bola provisional

bola tallada n fem
pelota cortada

bolcar /boɫˈka/ /boɫˈkaɾ/ /buɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bolc bolca bolcada bolcades bolcam bolcant bolcar bolcara bolcaran bolcarem bolcaren bolcares bolcareu bolcaria bolcarien bolcaries bolcarà bolcaràs bolcaré bolcaríem bolcaríeu bolcassen bolcasses bolcassin bolcassis bolcat bolcats bolcau bolcava bolcaven bolcaves bolco bolcà bolcàrem bolcàreu bolcàs bolcàssem bolcàsseu bolcàssim bolcàssiu bolcàvem bolcàveu bolque bolquem bolquen bolques bolquessen bolquesses bolquessin bolquessis bolqueu bolqui bolquin bolquis bolqués bolquéssem bolquésseu bolquéssim bolquéssiu bolquí occ sept val v
volcar
(transitiu) Tombar a un costat.
(intransitiu) Caure de costat.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
carpóforo
Cos fructífer d'un fong superior.
hongo seta
Fong, floridura.

boletaire /bo.ɫeˈtaj.ɾe/ /bu.ɫəˈtaj.ɾə/ n neut
buscador de setas

bolig /boˈɫit͡ʃ/ /buˈɫit͡ʃ/ n masc
balín

bolina /boˈɫi.na/ /boˈɫi.nə/ /buˈɫi.nə/ n fem
bolina

bolinao /bo.ɫiˈna.o/ n masc
bolinao

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
boliviano
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
boliviano
Persona que habita o és originària de Bolívia.
Unitat monetària de Bolívia.

bollar /boˈʎa/ /boˈʎaɾ/ /buˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boll bolla bollada bollades bollam bollant bollar bollara bollaran bollarem bollaren bollares bollareu bollaria bollarien bollaries bollarà bollaràs bollaré bollaríem bollaríeu bollassen bollasses bollassin bollassis bollat bollats bollau bollava bollaven bollaves bolle bollem bollen bolles bollessen bollesses bollessin bollessis bolleu bolli bollin bollis bollo bollà bollàrem bollàreu bollàs bollàssem bollàsseu bollàssim bollàssiu bollàvem bollàveu bollés bolléssem bollésseu bolléssim bolléssiu bollí occ sept val v
bollar
Marcar amb una bolla una mercaderia, especialment tèxtil.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
pañal

bolquers /boɫˈkes/ /boɫˈkeɾs/ /buɫˈkes/ n masc
pañales

bol·lard /boɫˈɫaɾt/ /buɫˈɫart/ n masc
bolardo

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
bolígrafo

bolívar /boˈɫi.vaɾ/ /boˈɫi.vəɾ/ /boˈɫi.βar/ /boˈɫi.βaɾ/ /buˈɫi.vər/ /buˈɫi.βər/ n masc
bolívar

bomba /ˈbom.ba/ n fem
bomba
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
Màquina hidràulica que serveix per apagar incendis.
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.
(futbol americà) Passada llarga i alta dirigida a un receptor que fa una correguda llarga.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bomb bomba bombada bombades bombam bombant bombar bombara bombaran bombarem bombaren bombares bombareu bombaria bombarien bombaries bombarà bombaràs bombaré bombaríem bombaríeu bombassen bombasses bombassin bombassis bombat bombats bombau bombava bombaven bombaves bombe bombem bomben bombes bombessen bombesses bombessin bombessis bombeu bombi bombin bombis bombo bombà bombàrem bombàreu bombàs bombàssem bombàsseu bombàssim bombàssiu bombàvem bombàveu bombés bombéssem bombésseu bombéssim bombéssiu bombí occ sept val v
bombear
Fer anar la bomba per a treure aigua.
(esports de pilota) Llançar la pilota o la bola en sentit ascendent de manera que descrigui una paràbola pronunciada.
abombarse
(pronominal) Corbar-se com una bomba o volta.

bombarda /bomˈbaɾ.ða/ /bomˈbaɾ.ðə/ /bumˈbar.də/ /bumˈbar.ðə/ n fem
bombarda
Arma de foc de poca longitud i gran calibre per tirar pedres, usada als segles XIV i XV.
Instrument aeròfon antic, de llengüeta doble, de la família de les xeremies.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
bombardeo

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombardege bombardegem bombardegen bombardeges bombardegessen bombardegesses bombardegessin bombardegessis bombardegeu bombardegi bombardegin bombardegis bombardegés bombardegéssem bombardegésseu bombardegéssim bombardegéssiu bombardegí bombardeig bombardeja bombardejada bombardejades bombardejam bombardejant bombardejar bombardejara bombardejaran bombardejarem bombardejaren bombardejares bombardejareu bombardejaria bombardejarien bombardejaries bombardejarà bombardejaràs bombardejaré bombardejaríem bombardejaríeu bombardejassen bombardejasses bombardejassin bombardejassis bombardejat bombardejats bombardejau bombardejava bombardejaven bombardejaves bombardejo bombardejà bombardejàrem bombardejàreu bombardejàs bombardejàssem bombardejàsseu bombardejàssim bombardejàssiu bombardejàvem bombardejàveu occ sept val v
bombardear
Llançar bombes.
(figurat) Fer una acció repetidament.

bombardí /bom.baɾˈði/ /bom.bəɾˈði/ /bum.bərˈdi/ /bum.bərˈði/ n masc
bombardino

bombardó /bom.baɾˈðo/ /bum.bərˈdo/ n masc
bombardón

bombat /bomˈbat/ /bumˈbat/ adj
abombado

bombatxos /bomˈba.t͡ʃos/ /bumˈba.t͡ʃus/ n masc
bombachos

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
bombero

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
bombilla ampolleta

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
bombo
Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.
Lloança exagerada per atraure l'atenció.
Caixa giratòria que conté números per treure a l'atzar.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
burbuja
Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombollege bombollegem bombollegen bombolleges bombollegessen bombollegesses bombollegessin bombollegessis bombollegeu bombollegi bombollegin bombollegis bombollegés bombollegéssem bombollegésseu bombollegéssim bombollegéssiu bombollegí bombolleig bombolleja bombollejada bombollejades bombollejam bombollejant bombollejar bombollejara bombollejaran bombollejarem bombollejaren bombollejares bombollejareu bombollejaria bombollejarien bombollejaries bombollejarà bombollejaràs bombollejaré bombollejaríem bombollejaríeu bombollejassen bombollejasses bombollejassin bombollejassis bombollejat bombollejats bombollejau bombollejava bombollejaven bombollejaves bombollejo bombollejà bombollejàrem bombollejàreu bombollejàs bombollejàssem bombollejàsseu bombollejàssim bombollejàssiu bombollejàvem bombollejàveu occ sept val v
burbujear

bombona /bomˈbo.na/ /bomˈbo.nə/ /bumˈbo.nə/ n fem
bombona
Recipient metàl·lic per a l'envasament de gasos liquats.

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
bombón

bon /ˈbɔn/ adj masc
buen
Forma obligatòria i masculina de l'adjectiu bo quan precedeix el nom.

bon Nadal Interjection
feliz Navidad

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
feliz Navidad y próspero año nuevo

bon dia Interjection
buenos días buen día

bon jan n masc
bonachón

bon vespre Interjection
buenas tardes

bona /ˈbo.nə/ /ˈbɔ.na/ /ˈbɔ.nɔ/ /ˈbɔ.nə/ Interjection
buena

bona nit Interjection
buenas noches

bona tarda Interjection
buenas tardes

bonament /ˌbo.nəˈmen/ /ˌbɔ.naˈmen/ /ˌbɔ.naˈment/ /ˌbɔ.nəˈmen/ /ˌbɔ.nəˈment/ adv
buenamente

bonapartista /bo.na.paɾˈtis.ta/ /bo.na.paɾˈtis.te/ /bo.nə.pəɾˈtis.tə/ /bu.nə.pərˈtis.tə/ adj
bonapartista
Relatiu o pertanyen a l'emperador francès Napoleó Bonaparte.

bonapartista /bo.na.paɾˈtis.ta/ /bo.na.paɾˈtis.te/ /bo.nə.pəɾˈtis.tə/ /bu.nə.pərˈtis.tə/ n neut
bonapartista
Seguidor de l'emperador francès Napoleó Bonaparte o de la seva política.

bondadós /bon.daˈðos/ /bon.dəˈðos/ /bun.dəˈðos/ adj masc
bondadoso

bondat /bonˈdat/ /bunˈdat/ n fem
bondad

boneta /boˈne.ta/ /boˈnə.tə/ /buˈnɛ.tə/ n fem
boneta
Vela addicional desplegada en moments de poc vent.

bongos /ˈboŋ.gos/ /ˈboŋ.gus/ n masc
bongoes

bonhomia /bo.noˈmi.a/ /bo.noˈmi.ə/ /bu.nuˈmi.ə/ n fem
hombría de bien

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
bonito

bonificar /bo.ni.fiˈka/ /bo.ni.fiˈkaɾ/ /bu.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bonific bonifica bonificada bonificades bonificam bonificant bonificar bonificara bonificaran bonificarem bonificaren bonificares bonificareu bonificaria bonificarien bonificaries bonificarà bonificaràs bonificaré bonificaríem bonificaríeu bonificassen bonificasses bonificassin bonificassis bonificat bonificats bonificau bonificava bonificaven bonificaves bonifico bonificà bonificàrem bonificàreu bonificàs bonificàssem bonificàsseu bonificàssim bonificàssiu bonificàvem bonificàveu bonifique bonifiquem bonifiquen bonifiques bonifiquessen bonifiquesses bonifiquessin bonifiquessis bonifiqueu bonifiqui bonifiquin bonifiquis bonifiqués bonifiquéssem bonifiquésseu bonifiquéssim bonifiquéssiu bonifiquí occ sept val v
abonar
Fer bona una cosa o millorar-la.

bonior /bo.niˈo/ /bo.niˈoɾ/ /bu.niˈo/ n fem
zumbido

bonir /boˈni/ /boˈniɾ/ /buˈni/ bal boneix boneixen boneixes boneixi boneixin boneixis boneixo bonesc bonesqui bonesquin bonesquis bonia bonida bonides bonien bonies boniguem bonigueu bonim bonint bonir bonira boniran bonirem boniren bonires bonireu boniria bonirien boniries bonirà boniràs boniré boniríem boniríeu bonisc bonisca bonisquen bonisques bonissen bonisses bonissin bonissis bonit bonits boniu bonix bonixen bonixes bonixo boní boníem boníeu bonírem boníreu bonís boníssem bonísseu boníssim boníssiu n-occ occ sept val v
zumbar

bonisme /boˈniz.me/ /boˈniz.mə/ /buˈniz.mə/ n masc
buenismo

bonista /boˈnis.ta/ /boˈnis.te/ /boˈnis.tə/ /buˈnis.tə/ n neut
bonista
Inversor en bons.
buenista
Qui actua amb bonisme.

bony n masc
bulto
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
abolladora
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

bonyigar /bo.ɲiˈɣa/ /bo.ɲiˈɣaɾ/ /bu.ɲiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bonyiga bonyigada bonyigades bonyigant bonyigar bonyigara bonyigaran bonyigarem bonyigaren bonyigares bonyigareu bonyigaria bonyigarien bonyigaries bonyigarà bonyigaràs bonyigaré bonyigaríem bonyigaríeu bonyigassen bonyigasses bonyigat bonyigats bonyigava bonyigaven bonyigaves bonyigo bonyigue bonyiguem bonyiguen bonyigues bonyiguessen bonyiguesses bonyiguessin bonyiguessis bonyigueu bonyigui bonyiguin bonyiguis bonyigués bonyiguéssem bonyiguésseu bonyiguéssim bonyiguéssiu bonyiguí bonyigà bonyigàrem bonyigàreu bonyigàssem bonyigàsseu bonyigàvem bonyigàveu occ sept val val (1) v
emboñigar

boníssim /boˈni.sim/ /buˈni.sim/ adj masc
bueníssimo

bonítol /boˈni.toɫ/ /buˈni.tuɫ/ n masc
bonito

bonítol llis n masc
tasarte

booleà /bu.ɫeˈa/ adj masc
booleano

boquejar /bo.keˈd͡ʒa/ /bo.keˈd͡ʒaɾ/ /bo.keˈʒa/ /bo.kəˈd͡ʒa/ /bu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boquege boquegem boquegen boqueges boquegessen boquegesses boquegessin boquegessis boquegeu boquegi boquegin boquegis boquegés boquegéssem boquegésseu boquegéssim boquegéssiu boquegí boqueig boqueja boquejada boquejades boquejam boquejant boquejar boquejara boquejaran boquejarem boquejaren boquejares boquejareu boquejaria boquejarien boquejaries boquejarà boquejaràs boquejaré boquejaríem boquejaríeu boquejassen boquejasses boquejassin boquejassis boquejat boquejats boquejau boquejava boquejaven boquejaves boquejo boquejà boquejàrem boquejàreu boquejàs boquejàssem boquejàsseu boquejàssim boquejàssiu boquejàvem boquejàveu occ sept val v
boquear
Obrir i tancar la boca repetidament.

boqueta /boˈke.ta/ /boˈkə.tə/ /buˈkɛ.tə/ n fem
boquilla

boquir /boˈki/ /boˈkiɾ/ /buˈki/ bal boqueix boqueixen boqueixes boqueixi boqueixin boqueixis boqueixo boquesc boquesqui boquesquin boquesquis boquia boquida boquides boquien boquies boquiguem boquigueu boquim boquint boquir boquira boquiran boquirem boquiren boquires boquireu boquiria boquirien boquiries boquirà boquiràs boquiré boquiríem boquiríeu boquisc boquisca boquisquen boquisques boquissen boquisses boquissin boquissis boquit boquits boquiu boquix boquixen boquixes boquixo boquí boquíem boquíeu boquírem boquíreu boquís boquíssem boquísseu boquíssim boquíssiu n-occ occ sept val v
cubrir

bor n masc
boro

bora /ˈbo.ɾa/ /ˈbɔ.ɾə/ n masc
cueva

borar /boˈɾa/ /boˈɾaɾ/ /buˈɾa/ bora borada borades borant borar boraran borarem boraren borares borareu boraria borarien boraries borarà boraràs boraré boraríem boraríeu borat borats borava boraven boraves borem boren bores boressen boresses boressin boressis boreu bori borin boris boro borà boràrem boràreu boràvem boràveu borés boréssem borésseu boréssim boréssiu borí sept v
horadar

borbollar /bor.βoˈʎa/ /boɾ.boˈʎa/ /boɾ.boˈʎaɾ/ /boɾ.βoˈʎa/ /bur.buˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. borbolla borbollada borbollades borbollant borbollar borbollara borbollaran borbollarem borbollaren borbollares borbollareu borbollaria borbollarien borbollaries borbollarà borbollaràs borbollaré borbollaríem borbollaríeu borbollassen borbollasses borbollat borbollats borbollava borbollaven borbollaves borbolle borbollem borbollen borbolles borbollessen borbollesses borbollessin borbollessis borbolleu borbolli borbollin borbollis borbollo borbollà borbollàrem borbollàreu borbollàssem borbollàsseu borbollàvem borbollàveu borbollés borbolléssem borbollésseu borbolléssim borbolléssiu borbollí occ sept val val (1) v
borbotear
Un líquid, fer borbolls, fer bombolles en la superfície.
barbullar
Parlar a borbolls, de forma entretallada.

borbonejar /bor.βo.neˈʒa/ /boɾ.bo.neˈd͡ʒaɾ/ /boɾ.bo.nəˈd͡ʒa/ /boɾ.βo.neˈd͡ʒa/ /bur.bu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) borbonege borbonegem borbonegen borboneges borbonegessen borbonegesses borbonegessin borbonegessis borbonegeu borbonegi borbonegin borbonegis borbonegés borbonegéssem borbonegésseu borbonegéssim borbonegéssiu borbonegí borboneig borboneja borbonejada borbonejades borbonejam borbonejant borbonejar borbonejara borbonejaran borbonejarem borbonejaren borbonejares borbonejareu borbonejaria borbonejarien borbonejaries borbonejarà borbonejaràs borbonejaré borbonejaríem borbonejaríeu borbonejassen borbonejasses borbonejassin borbonejassis borbonejat borbonejats borbonejau borbonejava borbonejaven borbonejaves borbonejo borbonejà borbonejàrem borbonejàreu borbonejàs borbonejàssem borbonejàsseu borbonejàssim borbonejàssiu borbonejàvem borbonejàveu occ val v
borbonear

bord /ˈbort/ adj masc
borde
Nascut d'uns pares no casats.
Branques noves d'un arbre que surten de la part de baix de la soca i no són d'aprofitament per fer fruit.
estéril
Arbre silvestre, que no s'ha empeltat mai i produeix fruits de poc aprofitament.

bord /ˈbort/ n masc
bordo
Costat d'un vaixell.

borda /ˈbor.də/ /ˈboɾ.ða/ n fem
borda
(nàutica) Vora superior del costat d’una embarcació.

bordada /boɾˈða.ða/ /boɾˈða.ðə/ /burˈda.ðə/ /burˈða.ðə/ n fem
bordada
(nàutica) Camí que fa un veler entre dues virades quan navega de bolina contra vent.
howl ladra
Acció de bordar amenaçadorament.

bordadissa /boɾ.ðaˈði.sa/ /boɾ.ðəˈði.sə/ /bur.dəˈði.sə/ /bur.ðəˈði.sə/ n fem
ladra

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bord borda bordada bordades bordam bordant bordar bordara bordaran bordarem bordaren bordares bordareu bordaria bordarien bordaries bordarà bordaràs bordaré bordaríem bordaríeu bordassen bordasses bordassin bordassis bordat bordats bordau bordava bordaven bordaves borde bordem borden bordes bordessen bordesses bordessin bordessis bordeu bordi bordin bordis bordo bordà bordàrem bordàreu bordàs bordàssem bordàsseu bordàssim bordàssiu bordàvem bordàveu bordés bordéssem bordésseu bordéssim bordéssiu bordí occ sept val v
ladrar

bordegàs /boɾ.ðeˈɣas/ /boɾ.ðəˈɣas/ /bur.ðəˈɣas/ n masc
rapaz

bordejar /bor.ðeˈʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /boɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bur.dəˈʒa/ /bur.ðəˈʒa/ v
bordear
bastardear

bordelès /boɾ.ðeˈɫes/ /boɾ.ðəˈɫəs/ /bur.ðəˈɫɛs/ adj masc
bordelés
Relatiu o pertanyent a Bordeus.

bordelès /boɾ.ðeˈɫes/ /boɾ.ðəˈɫəs/ /bur.ðəˈɫɛs/ n masc
bordelés
Persona que habita o és originària de Bordeus.

bordeus /boɾˈðews/ /burˈðews/ n masc
burdeos

bordissalla /boɾ.ðiˈsa.ʎa/ /boɾ.ðiˈsa.ʎə/ /bur.diˈsa.ʎə/ /bur.ðiˈsa.ʎə/ n fem
patulea

bordonar /bor.ðoˈna/ /boɾ.ðoˈna/ /boɾ.ðoˈnaɾ/ /bur.duˈna/ /bur.ðuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bordon bordona bordonada bordonades bordonam bordonant bordonar bordonara bordonaran bordonarem bordonaren bordonares bordonareu bordonaria bordonarien bordonaries bordonarà bordonaràs bordonaré bordonaríem bordonaríeu bordonassen bordonasses bordonassin bordonassis bordonat bordonats bordonau bordonava bordonaven bordonaves bordone bordonem bordonen bordones bordonessen bordonesses bordonessin bordonessis bordoneu bordoni bordonin bordonis bordono bordonà bordonàrem bordonàreu bordonàs bordonàssem bordonàsseu bordonàssim bordonàssiu bordonàvem bordonàveu bordonés bordonéssem bordonésseu bordonéssim bordonéssiu bordoní occ sept val v
rebordear

bordó /boɾˈðo/ /burˈdo/ /burˈðo/ n masc
bordón

boreal /bo.ɾeˈaɫ/ /bu.ɾeˈaɫ/ adj
boreal

borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ n masc
borgoña

borgonyó /boɾ.ɣoˈɲo/ /bur.ɡuˈɲo/ /bur.ɣuˈɲo/ adj masc
borgoñón
Relatiu o pertanyent a la Borgonya.

borgonyó /boɾ.ɣoˈɲo/ /bur.ɡuˈɲo/ /bur.ɣuˈɲo/ n masc
borgoñón
Persona que habita o és originària de la Borgonya.
(masculí singular) Dialecte del francès que es parla a la Borgonya i en una part del Nivernès i de la Xampanya.

borinar /bo.ɾiˈna/ /bo.ɾiˈnaɾ/ /bu.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) borina borinada borinades borinam borinant borinar borinara borinaran borinarem borinaren borinares borinareu borinaria borinarien borinaries borinarà borinaràs borinaré borinaríem borinaríeu borinassen borinasses borinassin borinassis borinat borinats borinau borinava borinaven borinaves borine borinem borinen borines borinessen borinesses borinessin borinessis borineu borini borinin borinis borino borinà borinàrem borinàreu borinàs borinàssem borinàsseu borinàssim borinàssiu borinàvem borinàveu borinés borinéssem borinésseu borinéssim borinéssiu boriní borín occ sept val v
bolinar
Estirar les borines de la barca.

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
abejorro
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.
moscardón
(figurat) Persona que no para de voltar tot xerrant i fent nosa.

borinotejar /bo.ɾi.no.teˈd͡ʒa/ /bo.ɾi.no.teˈd͡ʒaɾ/ /bo.ɾi.no.teˈʒa/ /bo.ɾi.no.təˈd͡ʒa/ /bu.ɾi.nu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) borinotege borinotegem borinotegen borinoteges borinotegessen borinotegesses borinotegessin borinotegessis borinotegeu borinotegi borinotegin borinotegis borinotegés borinotegéssem borinotegésseu borinotegéssim borinotegéssiu borinotegí borinoteig borinoteja borinotejada borinotejades borinotejam borinotejant borinotejar borinotejara borinotejaran borinotejarem borinotejaren borinotejares borinotejareu borinotejaria borinotejarien borinotejaries borinotejarà borinotejaràs borinotejaré borinotejaríem borinotejaríeu borinotejassen borinotejasses borinotejassin borinotejassis borinotejat borinotejats borinotejau borinotejava borinotejaven borinotejaves borinotejo borinotejà borinotejàrem borinotejàreu borinotejàs borinotejàssem borinotejàsseu borinotejàssim borinotejàssiu borinotejàvem borinotejàveu occ sept val v
mosconear

borja /ˈbɔr.d͡ʒa/ /ˈbɔr.ʒə/ /ˈbɔɾ.d͡ʒa/ /ˈbɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
caseta

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
borla

born /ˈborn/ /ˈbɔrn/ n masc
borne ruedo
En electricitat, cadascun dels contactes destinats a ser connectats a un circuit o aparell per tal transferir o rebre d'aquest corrent elèctric, especialment els dels generadors elèctrics.
Recinte on, a l'edat mitjana, es celebraven torneigs entre cavallers.

bornar /borˈna/ /boɾˈna/ /boɾˈnaɾ/ /burˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) born borna bornada bornades bornam bornant bornar bornara bornaran bornarem bornaren bornares bornareu bornaria bornarien bornaries bornarà bornaràs bornaré bornaríem bornaríeu bornassen bornasses bornassin bornassis bornat bornats bornau bornava bornaven bornaves borne bornem bornen bornes bornessen bornesses bornessin bornessis borneu borni bornin bornis borno bornà bornàrem bornàreu bornàs bornàssem bornàsseu bornàssim bornàssiu bornàvem bornàveu bornés bornéssem bornésseu bornéssim bornéssiu borní occ sept val v
justar
Lluitar en un torneig, en un born.
rondar
Girar, donar voltes d’un costat a l’altre.

bornejar /bor.neˈʒa/ /boɾ.neˈd͡ʒa/ /boɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /boɾ.nəˈd͡ʒa/ /bur.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bornege bornegem bornegen borneges bornegessen bornegesses bornegessin bornegessis bornegeu bornegi bornegin bornegis bornegés bornegéssem bornegésseu bornegéssim bornegéssiu bornegí borneig borneja bornejada bornejades bornejam bornejant bornejar bornejara bornejaran bornejarem bornejaren bornejares bornejareu bornejaria bornejarien bornejaries bornejarà bornejaràs bornejaré bornejaríem bornejaríeu bornejassen bornejasses bornejassin bornejassis bornejat bornejats bornejau bornejava bornejaven bornejaves bornejo bornejà bornejàrem bornejàreu bornejàs bornejàssem bornejàsseu bornejàssim bornejàssiu bornejàvem bornejàveu occ sept val v
bornear

borni /ˈbor.ni/ /ˈbɔr.ni/ bòrnia adj masc
tuerto

borra /ˈbo.ra/ /ˈbo.rə/ n fem
borra

borradura /bo.raˈðu.ɾa/ /bu.rəˈðu.ɾə/ n fem
sarpullido

borrall /boˈraʎ/ /buˈraj/ /buˈraʎ/ n masc
pizca
Petita porció d'alguna cosa.

borrassa /boˈra.sa/ /boˈra.sə/ /buˈra.sə/ n fem
arpillera

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
borraja

borratxejar /bo.ra.t͡ʃeˈd͡ʒa/ /bo.ra.t͡ʃeˈd͡ʒaɾ/ /bo.ra.t͡ʃeˈʒa/ /bo.rə.t͡ʃəˈd͡ʒa/ /bu.rə.t͡ʃəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) borratxege borratxegem borratxegen borratxeges borratxegessen borratxegesses borratxegessin borratxegessis borratxegeu borratxegi borratxegin borratxegis borratxegés borratxegéssem borratxegésseu borratxegéssim borratxegéssiu borratxegí borratxeig borratxeja borratxejada borratxejades borratxejam borratxejant borratxejar borratxejara borratxejaran borratxejarem borratxejaren borratxejares borratxejareu borratxejaria borratxejarien borratxejaries borratxejarà borratxejaràs borratxejaré borratxejaríem borratxejaríeu borratxejassen borratxejasses borratxejassin borratxejassis borratxejat borratxejats borratxejau borratxejava borratxejaven borratxejaves borratxejo borratxejà borratxejàrem borratxejàreu borratxejàs borratxejàssem borratxejàsseu borratxejàssim borratxejàssiu borratxejàvem borratxejàveu occ sept val v
borrachear

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
borrachera
(informal) embriaguesa

borratxo /boˈra.t͡ʃo/ /buˈra.t͡ʃu/ n masc
borracho
(pastisseria) Dolç fet amb bescuit i amarat de licor.

borrissol /bo.riˈsɔɫ/ /bu.riˈsɔɫ/ n masc
vello

borronar /bo.roˈna/ /bo.roˈnaɾ/ /bu.ruˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) borron borrona borronada borronades borronam borronant borronar borronara borronaran borronarem borronaren borronares borronareu borronaria borronarien borronaries borronarà borronaràs borronaré borronaríem borronaríeu borronassen borronasses borronassin borronassis borronat borronats borronau borronava borronaven borronaves borrone borronem borronen borrones borronessen borronesses borronessin borronessis borroneu borroni borronin borronis borrono borronà borronàrem borronàreu borronàs borronàssem borronàsseu borronàssim borronàssiu borronàvem borronàveu borronés borronéssem borronésseu borronéssim borronéssiu borroní occ sept val v
abotonar

borrufar /bo.ruˈfa/ /bo.ruˈfaɾ/ /bu.ruˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. borrufa borrufant borrufar borrufara borrufaran borrufarem borrufaren borrufares borrufareu borrufaria borrufarien borrufaries borrufarà borrufaràs borrufaré borrufaríem borrufaríeu borrufassen borrufasses borrufat borrufava borrufaven borrufaves borrufe borrufem borrufen borrufes borrufessen borrufesses borrufeu borrufo borrufà borrufàrem borrufàreu borrufàssem borrufàsseu borrufàvem borrufàveu borrufés borruféssem borrufésseu borrufí occ val val (1) v
ventiscar

borràs /boˈras/ /buˈras/ n masc
estopón

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
bolsa

bosc n masc
bosque

boscúria /bosˈku.ɾi.a/ /bosˈku.ɾi.ə/ /bosˈku.ɾi.ɛ/ /busˈku.ɾi.ə/ n fem
selva
Bosc gran i dens.
espesura
Espessor d'un bosc.

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ adj masc
bosnio
Relatiu a Bòsnia o als seus habitants.

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
bosnio
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
(només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bosquerol /bos.keˈɾɔɫ/ /bos.kəˈɾɔɫ/ /bus.kəˈɾɔɫ/ adj masc
montañés

bosquina /bosˈki.na/ /bosˈki.nə/ /busˈki.nə/ n fem
maleza

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
bolsa
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.
boza
(nàutica) Corda curta fermada a coberta per a subjectar per l'altre extrem un altre cap.
pocket
(futbol americà) Zona del voltant del quarterback compresa entre la línia ofensiva i els corredors, que els atacants protegeixen al començament de cada intent per evitar que els defensors plaquin el quarterback.

bossa d'aigua calenta n fem
bolsa de agua caliente

bossa de golf n fem
bolsa de golf

bossell /boˈseʎ/ /buˈseʎ/ n masc
bocel

bossellar /bo.seˈʎa/ /bo.seˈʎaɾ/ /bo.səˈʎa/ /bu.səˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bossell bossella bossellada bossellades bossellam bossellant bossellar bossellara bossellaran bossellarem bossellaren bossellares bossellareu bossellaria bossellarien bossellaries bossellarà bossellaràs bossellaré bossellaríem bossellaríeu bossellassen bossellasses bossellassin bossellassis bossellat bossellats bossellau bossellava bossellaven bossellaves bosselle bossellem bossellen bosselles bossellessen bossellesses bossellessin bossellessis bosselleu bosselli bossellin bossellis bossello bossellà bossellàrem bossellàreu bossellàs bossellàssem bossellàsseu bossellàssim bossellàssiu bossellàvem bossellàveu bossellés bosselléssem bossellésseu bosselléssim bosselléssiu bossellí occ sept val v
bocelar

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
bosón

bot n masc
odre bota
Recipient de cuir, originalment de boc per a contenir vi.
bote
Salt enlaire amb un impuls ràpid.
Moviment elàstic d’un cos que en topar és llançat enlaire.
Embarcació petita sense coberta.
bot
(informàtica) Programa informàtic dissenyat per a completar tasques d’assistència, especialment quan opera com un usuari.
mola
Peix (Mola mola) de la família els mòlids, de color gris i textura aspra, de cos discoïdal aplanat, però que s'unfla com un globus com a sistema de defensa.
Peix subtropical de la família dels diodòntids. (Chilomycterus reticulatus)
(peixos) ballesta

bot a l'esquerra n masc
bote a la izquierda

bot alt n masc
bote alto

bot baix n masc
bote bajo

bot bombat n masc
bote bombeado

bot corregut n masc
bote corrido

bot curt n masc
bote corto

bot desviat n masc
bote torcido

bot natural n masc
bote natural

bot passat n masc
bote pasado

bot recte n masc
bote franco

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
bota
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.
vuelta
Doblec que es fa a l'extrem de la màniga.

bota de pluja n fem
bota de agua

botaló /bo.taˈɫo/ /bo.təˈɫo/ /bu.təˈɫo/ n masc
botalón

botam /boˈtam/ /buˈtam/ n masc
tonelería

botar /boˈta/ /boˈtaɾ/ /buˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bot bota botada botades botam botant botar botara botaran botarem botaren botares botareu botaria botarien botaries botarà botaràs botaré botaríem botaríeu botassen botasses botassin botassis botat botats botau botava botaven botaves bote botem boten botes botessen botesses botessin botessis boteu boti botin botis boto botà botàrem botàreu botàs botàssem botàsseu botàssim botàssiu botàvem botàveu botés botéssem botésseu botéssim botéssiu botí occ sept val v
botar
Fer donar bots, moure amb la mà un objecte perquè doni contra una superfície i torni a la mà repetidament.
(esports de pilota) Fer, la pilota o la bola, un o més moviments lliures a conseqüència d'un nombre igual d'impactes contra el camp de joc.

botavant /ˌbo.taˈvant/ /ˌbo.taˈβan/ /ˌbo.təˈvan/ /ˌbo.təˈvant/ /ˌbo.təˈβan/ n masc
pujavante
Instrument de què se serveixen els ferrers per aplanar el casc dels animals quan els ferren. Consisteix en una espècie de pala de ferro acerada, esmolada del cap, amb les vores del costat girades amunt, i un mànec del mateix ferro al darrere en figura de set, al qual s'hi junta altre de fusta que serveix per agafar i manejar l'instrument.
botavante
Bastó llarg amb un ganxo amb què es defensen i ofenen els mariners.

botejar /bo.teˈd͡ʒa/ /bo.teˈd͡ʒaɾ/ /bo.teˈʒa/ /bo.təˈd͡ʒa/ /bu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) botege botegem botegen boteges botegessen botegesses botegessin botegessis botegeu botegi botegin botegis botegés botegéssem botegésseu botegéssim botegéssiu botegí boteig boteja botejada botejades botejam botejant botejar botejara botejaran botejarem botejaren botejares botejareu botejaria botejarien botejaries botejarà botejaràs botejaré botejaríem botejaríeu botejassen botejasses botejassin botejassis botejat botejats botejau botejava botejaven botejaves botejo botejà botejàrem botejàreu botejàs botejàssem botejàsseu botejàssim botejàssiu botejàvem botejàveu occ sept val v
brincar

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
tonelero
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

boteria /bo.teˈɾi.a/ /bo.təˈɾi.ə/ /bu.təˈɾi.ə/ n fem
botería

boterut /bo.teˈɾut/ /bo.təˈɾut/ /bu.təˈɾut/ adj masc
abombado
Que té forma de bot o de bóta.
regordete
Baix i gras.

botifarra /bo.tiˈfa.rə/ /bu.tiˈfa.rə/ n fem
butifarra
(aliments) Embotit de budell gros farcit de carn de porc trinxada i adobada.
corte de mangas
Gest obscè de menyspreu fet doblegant el braç alçat mentre s’hi recolza la mà de l’altre braç.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
tienda

botiguer /bo.tiˈɣe/ /bo.tiˈɣeɾ/ /bu.tiˈɣe/ n masc
tendero

botija /boˈti.d͡ʒa/ /boˈti.ʒa/ /boˈti.ʒə/ /buˈti.ʒə/ n fem
botija

botiller n masc
ayudante

botinflar-se /bo.tiɱˈfɫaɾ.se/ /bo.tiɱˈfɫaɾ.sə/ /bu.tiɱ.fɫərˈsə/ /bu.tiɱˈfɫar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. botinfla botinflada botinflades botinflant botinflar botinflara botinflaran botinflarem botinflaren botinflares botinflareu botinflaria botinflarien botinflaries botinflarà botinflaràs botinflaré botinflaríem botinflaríeu botinflassen botinflasses botinflat botinflats botinflava botinflaven botinflaves botinfle botinflem botinflen botinfles botinflessen botinflesses botinfleu botinflo botinflà botinflàrem botinflàreu botinflàssem botinflàsseu botinflàvem botinflàveu botinflés botinfléssem botinflésseu botinflí occ val val (1) v
abotagarse

botir /boˈti/ /boˈtiɾ/ /buˈti/ bal boteix boteixen boteixes boteixi boteixin boteixis boteixo botesc botesqui botesquin botesquis botia botida botides botien boties botiguem botigueu botim botint botir botiran botirem botiren botires botireu botiria botirien botiries botirà botiràs botiré botiríem botiríeu botissen botisses botissin botissis botit botits botiu botí botíem botíeu botírem botíreu botís botíssem botísseu botíssim botíssiu sept v
hinchar
(central, septentrional) Causar tibantor a causa de l'augment de volum.
saltar
(balear) Ser llançat amb força.

botonada /bo.toˈna.ða/ /bo.toˈna.ðə/ /bu.tuˈna.ðə/ n fem
botonadura

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. botona botonada botonades botonant botonar botonara botonaran botonarem botonaren botonares botonareu botonaria botonarien botonaries botonarà botonaràs botonaré botonaríem botonaríeu botonassen botonasses botonat botonats botonava botonaven botonaves botone botonem botonen botones botonessen botonesses botonessin botonessis botoneu botoni botonin botonis botono botonà botonàrem botonàreu botonàssem botonàsseu botonàvem botonàveu botonés botonéssem botonésseu botonéssim botonéssiu botoní occ sept val val (1) v
abotonar

botoner /bo.toˈne/ /bo.toˈneɾ/ /bu.tuˈne/ n masc
botonero

botonera /bo.toˈne.ɾa/ /bo.toˈne.ɾə/ /bu.tuˈne.ɾə/ n fem
ojal

botre /ˈbo.tɾe/ /ˈbo.tɾə/ bot botem boten botent boteren boteres botessen botesses botessin botessis boteu boti botia botien boties botin botis boto botran botre botrem botreu botria botrien botries botrà botràs botré botríem botríeu bots botuda botudes botut botuts boté botérem botéreu botés botéssem botésseu botéssim botéssiu botí botíem botíeu sept v
botar

botrioide /bo.tɾiˈɔj.ðe/ /bo.tɾiˈɔj.ðə/ /bu.tɾiˈɔj.ðə/ adj
botrioide

botuliforme /bo.tu.ɫiˈfoɾ.me/ /bo.tu.ɫiˈfoɾ.mə/ /bu.tu.ɫiˈfor.mə/ adj
botuliforme

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
botulismo

botxa /ˈbo.t͡ʃa/ /ˈbo.t͡ʃə/ n fem
bocha
(botxes) Bola de metall pròpia del joc de botxes.

botxes /ˈbo.t͡ʃes/ /ˈbo.t͡ʃəs/ n fem
bochas

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
verdugo

botzina /boˈd͡zi.na/ /boˈd͡zi.nə/ /buˈd͡zi.nə/ n fem
bocina
Instrument de vent de forma cònica amb embocadura usat per a fer senyals.
Avisador acústic, típicament d’un automòbil, que transforma l’energia en sonora i l’amplifica.

botzinar /bo.d͡ziˈna/ /bo.d͡ziˈnaɾ/ /bu.d͡ziˈna/ botzina botzinada botzinades botzinant botzinar botzinaran botzinarem botzinaren botzinares botzinareu botzinaria botzinarien botzinaries botzinarà botzinaràs botzinaré botzinaríem botzinaríeu botzinat botzinats botzinava botzinaven botzinaves botzine botzinem botzinen botzines botzinessen botzinesses botzinessin botzinessis botzineu botzini botzinin botzinis botzino botzinà botzinàrem botzinàreu botzinàvem botzinàveu botzinés botzinéssem botzinésseu botzinéssim botzinéssiu botziní occ sept v
bocinar
(antic) Sonar la botzina.

botzinejar /bo.d͡zi.neˈd͡ʒa/ /bo.d͡zi.neˈd͡ʒaɾ/ /bo.d͡zi.neˈʒa/ /bo.d͡zi.nəˈd͡ʒa/ /bu.d͡zi.nəˈʒa/ botzinege botzinegem botzinegen botzineges botzinegessen botzinegesses botzinegessin botzinegessis botzinegeu botzinegi botzinegin botzinegis botzinegés botzinegéssem botzinegésseu botzinegéssim botzinegéssiu botzinegí botzineja botzinejada botzinejades botzinejant botzinejar botzinejaran botzinejarem botzinejaren botzinejares botzinejareu botzinejaria botzinejarien botzinejaries botzinejarà botzinejaràs botzinejaré botzinejaríem botzinejaríeu botzinejat botzinejats botzinejava botzinejaven botzinejaves botzinejo botzinejà botzinejàrem botzinejàreu botzinejàvem botzinejàveu occ sept v
pregonar
Esbombar una nova.

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ adj
botánico
Relatiu a l'estudi de les plantes.

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ n masc
botánico
Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
botánica

botí /boˈti/ /buˈti/ n masc
botín

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
botón

botó de direcció n masc
botón de dirección

botó de puny n masc
gemelo

bou n masc
buey toro
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boval /boˈvaɫ/ /boˈβaɫ/ /buˈvaɫ/ /buˈβaɫ/ n
boyera
Estable de bous.

boval /boˈvaɫ/ /boˈβaɫ/ /buˈvaɫ/ /buˈβaɫ/ n masc
bobal
Varietat de cep originari de la Plana d’Utiel.
Raïm negre menut i amb els grans mitjans o grossos.

bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ n masc
vaquero
Pastor encarregat de vigilar vaques i bous.

boví /boˈvi/ /boˈβi/ /buˈvi/ /buˈβi/ adj masc
bovino

bowling /ˈbow.ɫiŋ/ /ˈbow.ɫiŋk/ n masc
bolera boliche
(bitlles, anglicisme) Bitlles practicades sobre una pista de bowling sota sostre, en què l'element llançat amb la mà és una bola de material sintètic amb forats per als dits, que ha de rodar al llarg de tot el desplaçament.

bowling de deu n masc
boliche de diez pinos

bowling de nou n masc
bolos de nueve

box del batedor n masc
área del bateador

box del guia n masc
box del guía

box del receptor n masc
box del receptor

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
boxeo box

boxejar /bok.seˈd͡ʒa/ /bok.seˈd͡ʒaɾ/ /bok.seˈʒa/ /bok.səˈd͡ʒa/ /buk.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boxege boxegem boxegen boxeges boxegessen boxegesses boxegessin boxegessis boxegeu boxegi boxegin boxegis boxegés boxegéssem boxegésseu boxegéssim boxegéssiu boxegí boxeig boxeja boxejada boxejades boxejam boxejant boxejar boxejara boxejaran boxejarem boxejaren boxejares boxejareu boxejaria boxejarien boxejaries boxejarà boxejaràs boxejaré boxejaríem boxejaríeu boxejassen boxejasses boxejassin boxejassis boxejat boxejats boxejau boxejava boxejaven boxejaves boxejo boxejà boxejàrem boxejàreu boxejàs boxejàssem boxejàsseu boxejàssim boxejàssiu boxejàvem boxejàveu occ sept val v
boxear

boà /boˈa/ /buˈa/ n masc
boa

boç /ˈbos/ n masc
bozal

bracejar /bɾa.seˈd͡ʒa/ /bɾa.seˈd͡ʒaɾ/ /bɾa.seˈʒa/ /bɾə.səˈd͡ʒa/ /bɾə.səˈʒa/ v
bracear
Moure els braços, agitar-los.
(pilota basca) Separar els braços del cos en entrar a la pilota.
(nàutica) Estirar el cap que subjecta les vares per fer girar les veles.

bradicàrdia /bɾa.ðiˈkaɾ.ði.a/ n masc
bradicardia

bradilèxia /ˌbɾa.ðiˈɫɛk.si.a/ /ˌbɾa.ðiˈɫɛk.si.ə/ n fem
bradilexia

braga /ˈbɾa.ɣa/ /ˈbɾa.ɣə/ n fem
braga

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
bragueta
Obertura de davant dels pantalons.

bram /ˈbɾam/ n masc
rebuzno rugido
Crit de l'ase, del lleó.
bramido
Crit molt fort.

bramadissa /bɾa.maˈði.sa/ /bɾə.məˈði.sə/ n fem
rebuznos

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bram brama bramada bramades bramam bramant bramar bramara bramaran bramarem bramaren bramares bramareu bramaria bramarien bramaries bramarà bramaràs bramaré bramaríem bramaríeu bramassen bramasses bramassin bramassis bramat bramats bramau bramava bramaven bramaves brame bramem bramen brames bramessen bramesses bramessin bramessis brameu brami bramin bramis bramo bramà bramàrem bramàreu bramàs bramàssem bramàsseu bramàssim bramàssiu bramàvem bramàveu bramés braméssem bramésseu braméssim braméssiu bramí occ sept val v
rebuznar rugir
Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.
bramar
Parlar amb grans crits les persones.
Fer soroll una tempesta, la mar.

bramul /bɾaˈmuɫ/ /bɾəˈmuɫ/ n masc
mugido
Crit del bou, de la vaca, de l’elefant.
bramido
Soroll fort de vent, de tempesta, de la mar.

bramular /bɾa.muˈɫa/ /bɾa.muˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bramul bramula bramulada bramulades bramulam bramulant bramular bramulara bramularan bramularem bramularen bramulares bramulareu bramularia bramularien bramularies bramularà bramularàs bramularé bramularíem bramularíeu bramulassen bramulasses bramulassin bramulassis bramulat bramulats bramulau bramulava bramulaven bramulaves bramule bramulem bramulen bramules bramulessen bramulesses bramulessin bramulessis bramuleu bramuli bramulin bramulis bramulo bramulà bramulàrem bramulàreu bramulàs bramulàssem bramulàsseu bramulàssim bramulàssiu bramulàvem bramulàveu bramulés bramuléssem bramulésseu bramuléssim bramuléssiu bramulí occ sept val v
mugir
Fer crits el bou, la vaca.
bramar
Bramar intensament una tempesta, la mar.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
rama
Divisió del tronc d'un arbre.
patilla
Cadascuna de les peces allargades d’unes ulleres per recolzar-se en les orelles.

brancal /bɾaŋˈkaɫ/ /bɾəŋˈkaɫ/ n masc
jamba
Conjunt de pedres sobreposades que envolten finestres i portes.

brancar /bɾaŋˈka/ /bɾaŋˈkaɾ/ /bɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) branc branca brancada brancades brancam brancant brancar brancara brancaran brancarem brancaren brancares brancareu brancaria brancarien brancaries brancarà brancaràs brancaré brancaríem brancaríeu brancassen brancasses brancassin brancassis brancat brancats brancau brancava brancaven brancaves branco brancà brancàrem brancàreu brancàs brancàssem brancàsseu brancàssim brancàssiu brancàvem brancàveu branque branquem branquen branques branquessen branquesses branquessin branquessis branqueu branqui branquin branquis branqués branquéssem branquésseu branquéssim branquéssiu branquí occ sept val v
ramificar
(intransitiu) Treure un arbre les branques.
(transitiu) Fer ramificacions d’una canalització amb tubs secundaris.
escamondar
(transitiu) Podar un arbre deixant les branques necessàries.

brancatge /bɾaŋˈka.d͡ʒe/ n masc
ramaje

brandada /bɾanˈda.ða/ /bɾənˈda.ðə/ n fem
balanceo
Moviment oscil·latori d’un cos que vibra.
brandada
Plat amb consistència de puré preparat amb bacallà esmicolat.

brandar /bɾanˈda/ /bɾanˈdaɾ/ /bɾənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brand branda brandada brandades brandam brandant brandar brandara brandaran brandarem brandaren brandares brandareu brandaria brandarien brandaries brandarà brandaràs brandaré brandaríem brandaríeu brandassen brandasses brandassin brandassis brandat brandats brandau brandava brandaven brandaves brande brandem branden brandes brandessen brandesses brandessin brandessis brandeu brandi brandin brandis brando brandà brandàrem brandàreu brandàs brandàssem brandàsseu brandàssim brandàssiu brandàvem brandàveu brandés brandéssem brandésseu brandéssim brandéssiu brandí occ sept val v
blandir
(transitiu) Amenaçar movent una arma o altra cosa contundent que es porta agafada.
voltear
(transitiu) Fer sonar una campana movent-la de forma oscil·latòria.
oscilar
(intransitiu) Moure’s repetidament d'un costat a l'altre amb moviment oscil·latori.

brandó /bɾanˈdo/ /bɾənˈdo/ n masc
blandón

branquejar /bɾaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɾaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɾaŋ.keˈʒa/ /bɾəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɾəŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) branquegem branquegen branqueges branquegessen branquegesses branquegessin branquegessis branquegeu branquegi branquegin branquegis branquegés branquegéssem branquegésseu branquegéssim branquegéssiu branquegí branqueig branqueja branquejada branquejades branquejam branquejant branquejar branquejaran branquejarem branquejaren branquejares branquejareu branquejaria branquejarien branquejaries branquejarà branquejaràs branquejaré branquejaríem branquejaríeu branquejassen branquejasses branquejassin branquejassis branquejat branquejats branquejau branquejava branquejaven branquejaves branquejo branquejà branquejàrem branquejàreu branquejàs branquejàssem branquejàsseu branquejàssim branquejàssiu branquejàvem branquejàveu sept v
agitar las ramas ir por las ramas
Agitar un arbre les branques.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
ramita

braquiblast /bɾa.kiˈbɫast/ /bɾə.kiˈβɫast/ n masc
braquiblasto

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
brasa

brasejar /bɾa.zeˈd͡ʒa/ /bɾa.zeˈd͡ʒaɾ/ /bɾa.zeˈʒa/ /bɾə.zəˈd͡ʒa/ /bɾə.zəˈʒa/ brasegem brasegen braseges brasegessen brasegesses brasegessin brasegessis brasegeu brasegi brasegin brasegis brasegés brasegéssem brasegésseu brasegéssim brasegéssiu brasegí braseja brasejada brasejades brasejant brasejar brasejaran brasejarem brasejaren brasejares brasejareu brasejaria brasejarien brasejaries brasejarà brasejaràs brasejaré brasejaríem brasejaríeu brasejat brasejats brasejava brasejaven brasejaves brasejo brasejà brasejàrem brasejàreu brasejàvem brasejàveu sept v
brasear
(transitiu) Passar un aliment per les brases.

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ adj masc
brasileño
Relatiu o pertanyent al Brasil o al seu dialecte.

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ n masc
brasileño
Persona que habita o és originària del Brasil.
(masculí singular) Dialecte del portuguès parlat a Brasil.

brau adj masc
bravo
Valent davant el perill.

bravament /ˌbɾa.vaˈment/ /ˌbɾa.vəˈmen/ /ˌbɾa.vəˈment/ /ˌbɾa.βaˈmen/ /ˌbɾa.βəˈmen/ adv
bravamente

bravatejar /bɾa.va.teˈd͡ʒaɾ/ /bɾa.βa.teˈd͡ʒa/ /bɾa.βa.teˈʒa/ /bɾə.və.təˈd͡ʒa/ /bɾə.və.təˈʒa/ /bɾə.βə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bravatege bravategem bravategen bravateges bravategessen bravategesses bravategessin bravategessis bravategeu bravategi bravategin bravategis bravategés bravategéssem bravategésseu bravategéssim bravategéssiu bravategí bravateig bravateja bravatejada bravatejades bravatejam bravatejant bravatejar bravatejara bravatejaran bravatejarem bravatejaren bravatejares bravatejareu bravatejaria bravatejarien bravatejaries bravatejarà bravatejaràs bravatejaré bravatejaríem bravatejaríeu bravatejassen bravatejasses bravatejassin bravatejassis bravatejat bravatejats bravatejau bravatejava bravatejaven bravatejaves bravatejo bravatejà bravatejàrem bravatejàreu bravatejàs bravatejàssem bravatejàsseu bravatejàssim bravatejàssiu bravatejàvem bravatejàveu occ sept val v
bravuconear

bravejar /bɾa.veˈd͡ʒaɾ/ /bɾa.βeˈd͡ʒa/ /bɾa.βeˈʒa/ /bɾə.vəˈd͡ʒa/ /bɾə.vəˈʒa/ /bɾə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bravege bravegem bravegen braveges bravegessen bravegesses bravegessin bravegessis bravegeu bravegi bravegin bravegis bravegés bravegéssem bravegésseu bravegéssim bravegéssiu bravegí braveig braveja bravejada bravejades bravejam bravejant bravejar bravejara bravejaran bravejarem bravejaren bravejares bravejareu bravejaria bravejarien bravejaries bravejarà bravejaràs bravejaré bravejaríem bravejaríeu bravejassen bravejasses bravejassin bravejassis bravejat bravejats bravejau bravejava bravejaven bravejaves bravejo bravejà bravejàrem bravejàreu bravejàs bravejàssem bravejàsseu bravejàssim bravejàssiu bravejàvem bravejàveu occ sept val v
gallear

bravo /ˈbɾa.vo/ /ˈbɾa.vu/ /ˈbɾa.βo/ /ˈbɾa.βu/ Interjection
bravo

braç n masc
brazo
(anatomia) Extremitat superior del cos.
Unitat de longitud, el doble d'un colze.

braç executor n masc
brazo ejecutor

braçat /bɾaˈsat/ /bɾəˈsat/ n masc
brazada
Quantitat de llenya o similar que es pot agafar amb els braços.

braçolí /bɾa.soˈɫi/ /bɾə.soˈɫi/ /bɾə.suˈɫi/ n masc
reinal
(pesca) Braçolada petita d’un palangre.
torzal
(tèxtil) Cordó prim de seda que fa d’ànima de la vora d’un trau.

braó /bɾaˈo/ /bɾəˈo/ n masc
brazuelo
En els quadrúpedes, part final de la cuixa o de l’espatlla.

brea /ˈbɾe.a/ /ˈbɾe.ə/ n fem
brea
Resina obtinguda de la destil·lació de la fusta de les coníferes, emprada en medicina com a antisèptic.
Substància negra emprada per impermeabilitzar els vaixells de fusta.

brega /ˈbɾe.ɣa/ /ˈbɾə.ɣə/ /ˈbɾɛ.ɣə/ n fem
armar brega chacotear
Disputa, lluita per obtenir alguna cosa.
armar chacota chacotear
Bulla, tabola que es fa per a celebrar alguna cosa.

bregar /bɾeˈɣa/ /bɾeˈɣaɾ/ /bɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) breg brega bregada bregades bregam bregant bregar bregara bregaran bregarem bregaren bregares bregareu bregaria bregarien bregaries bregarà bregaràs bregaré bregaríem bregaríeu bregassen bregasses bregassin bregassis bregat bregats bregau bregava bregaven bregaves brego bregue breguem breguen bregues breguessen breguesses breguessin breguessis bregueu bregui breguin breguis bregués breguéssem breguésseu breguéssim breguéssiu breguí bregà bregàrem bregàreu bregàs bregàssem bregàsseu bregàssim bregàssiu bregàvem bregàveu occ sept val v
bregar
(intransitiu) Lluitar per la possessió d'alguna cosa.
agramar
(transitiu) Trencar el cànem o lli per treure'n el fil.

bregma /ˈbɾeɡ.ma/ /ˈbɾɛɡ.mə/ n masc
bregma

breguejar /bɾe.ɣeˈd͡ʒa/ /bɾe.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /bɾe.ɣeˈʒa/ /bɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /bɾə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) breguege breguegem breguegen bregueges breguegessen breguegesses breguegessin breguegessis breguegeu breguegi breguegin breguegis breguegés breguegéssem breguegésseu breguegéssim breguegéssiu breguegí bregueig bregueja breguejada breguejades breguejam breguejant breguejar breguejara breguejaran breguejarem breguejaren breguejares breguejareu breguejaria breguejarien breguejaries breguejarà breguejaràs breguejaré breguejaríem breguejaríeu breguejassen breguejasses breguejassin breguejassis breguejat breguejats breguejau breguejava breguejaven breguejaves breguejo breguejà breguejàrem breguejàreu breguejàs breguejàssem breguejàsseu breguejàssim breguejàssiu breguejàvem breguejàveu occ sept val v
armar bronca

brenya n fem
breña

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
panal

brescar /bɾesˈka/ /bɾesˈkaɾ/ /bɾəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bresc bresca brescada brescades brescam brescant brescar brescara brescaran brescarem brescaren brescares brescareu brescaria brescarien brescaries brescarà brescaràs brescaré brescaríem brescaríeu brescassen brescasses brescassin brescassis brescat brescats brescau brescava brescaven brescaves bresco brescà brescàrem brescàreu brescàs brescàssem brescàsseu brescàssim brescàssiu brescàvem brescàveu bresque bresquem bresquen bresques bresquessen bresquesses bresquessin bresquessis bresqueu bresqui bresquin bresquis bresqués bresquéssem bresquésseu bresquéssim bresquéssiu bresquí occ sept val v
castrar

bresquilla /bɾesˈki.ʎa/ n fem
durazno
Varietat de préssec primerenc, petit i de pell vellutada.

bressar /bɾeˈsa/ /bɾeˈsaɾ/ /bɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bres bressa bressada bressades bressam bressant bressar bressara bressaran bressarem bressaren bressares bressareu bressaria bressarien bressaries bressarà bressaràs bressaré bressaríem bressaríeu bressassen bressasses bressassin bressassis bressat bressats bressau bressava bressaven bressaves bresse bressem bressen bresses bressessen bressesses bressessin bressessis bresseu bressi bressin bressis bresso bressà bressàrem bressàreu bressàs bressàssem bressàsseu bressàssim bressàssiu bressàvem bressàveu bressés bresséssem bressésseu bresséssim bresséssiu bressí occ sept val v
brezar

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
cuna
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretolalla /bɾe.toˈɫa.ʎa/ /bɾə.toˈɫa.ʎə/ /bɾə.tuˈɫa.ʎə/ n fem
canalla

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
brecha
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.
Massa rocosa de fragments de cairells units per un ciment natural.
(castellanisme) fractura, divisió, escletxa (diferència entre dos valors socials)
desfiladero
Pas estret entre muntanyes.

bretó adj masc
bretón
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
bretón
Natural de la Bretanya.
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
breve
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
breve
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

brevetat /bɾe.veˈtat/ /bɾe.βeˈtat/ /bɾə.vəˈtat/ /bɾə.βəˈtat/ n fem
brevedad
Curta extensió o duració.
Concisió.

bri /ˈbɾi/ n masc
brizna

brial /bɾiˈaɫ/ n masc
brial
(històric) Vestit femení de tela fina des de la cintura fins als peus.

bric /ˈbɾik/ n masc
tetrabric

bricbarca /bɾiɡˈbar.kə/ /bɾiɡˈbaɾ.ka/ n
bricbarca

bricolar /bɾi.koˈɫa/ /bɾi.koˈɫaɾ/ /bɾi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bricol bricola bricolada bricolades bricolam bricolant bricolar bricolaran bricolarem bricolaren bricolares bricolareu bricolaria bricolarien bricolaries bricolarà bricolaràs bricolaré bricolaríem bricolaríeu bricolassen bricolasses bricolassin bricolassis bricolat bricolats bricolau bricolava bricolaven bricolaves bricole bricolem bricolen bricoles bricolessen bricolesses bricolessin bricolessis bricoleu bricoli bricolin bricolis bricolo bricolà bricolàrem bricolàreu bricolàs bricolàssem bricolàsseu bricolàssim bricolàssiu bricolàvem bricolàveu bricolés bricoléssem bricolésseu bricoléssim bricoléssiu bricolí occ sept v
bricolajear

bricolatge /bɾi.koˈla.d͡ʒe/ /bɾi.kuˈɫa.d͡ʒə/ n masc
bricolaje

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
brida
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
brida rabito
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
brillante
Que brilla.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ n masc
brillante
Diamant tallat en facetes per sobre i per sota.

brillantment /bɾiˌʎamˈmen/ /bɾiˌʎamˈment/ adv
brillantemente

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brill brilla brillada brillades brillam brillant brillar brillara brillaran brillarem brillaren brillares brillareu brillaria brillarien brillaries brillarà brillaràs brillaré brillaríem brillaríeu brillassen brillasses brillassin brillassis brillat brillats brillau brillava brillaven brillaves brille brillem brillen brilles brillessen brillesses brillessin brillessis brilleu brilli brillin brillis brillo brillà brillàrem brillàreu brillàs brillàssem brillàsseu brillàssim brillàssiu brillàvem brillàveu brillés brilléssem brillésseu brilléssim brilléssiu brillí occ sept val v
brillar

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brind brinda brindada brindades brindam brindant brindar brindara brindaran brindarem brindaren brindares brindareu brindaria brindarien brindaries brindarà brindaràs brindaré brindaríem brindaríeu brindassen brindasses brindassin brindassis brindat brindats brindau brindava brindaven brindaves brinde brindem brinden brindes brindessen brindesses brindessin brindessis brindeu brindi brindin brindis brindo brindà brindàrem brindàreu brindàs brindàssem brindàsseu brindàssim brindàssiu brindàvem brindàveu brindés brindéssem brindésseu brindéssim brindéssiu brindí occ sept val v
brindar
Beure a la salut d'algú.
Oferir alguna cosa voluntàriament.
(mallorquí, menorquí) Excitar o convidar a gaudir-ne.

brindis n masc
brindis

briologia /bɾi.o.loˈd͡ʒi.a/ /bɾi.u.luˈʒi.ə/ n fem
briología

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
brisa
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

brisa de mar n fem
brisa de mar

brisa de terra n fem
brisa de tierra

brisar /bɾiˈza/ /bɾiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bris brisa brisada brisades brisam brisant brisar brisara brisaran brisarem brisaren brisares brisareu brisaria brisarien brisaries brisarà brisaràs brisaré brisaríem brisaríeu brisassen brisasses brisassin brisassis brisat brisats brisau brisava brisaven brisaves brise brisem brisen brises brisessen brisesses brisessin brisessis briseu brisi brisin brisis briso brisà brisàrem brisàreu brisàs brisàssem brisàsseu brisàssim brisàssiu brisàvem brisàveu brisés briséssem brisésseu briséssim briséssiu brisí occ sept val v
brisar

brità /bɾiˈta/ adj masc
britano
Relatiu o pertanyent als britans.

brità /bɾiˈta/ n masc
britano
Individu del poble cèltic que va envair l'illa de Gran Bretanya durant el segle VI aC.

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
británico

britànic /bɾiˈta.nik/ n masc
británico
Natural de la Gran Bretanya

briu /ˈbɾiw/ n masc
brío

brizomància /bɾi.zoˈman.si.a/ /bɾi.zuˈman.si.ə/ n fem
brizomancia

briós /bɾiˈos/ adj masc
brioso

broc /ˈbɾɔk/ n masc
gollete
El coll estret que tenen algunes eines, com garrafes, ampolles, etc.
meterse pico
Espècie de canal en figura de bec que acostumen a tenir els gerros, gerres, pitxers, alambins, setrills i altres eines per què el líquid que contenen surti amb més facilitat i suavitat.
mechero meterse
El canó o canaleta on es posa el ble per il·luminar en la llumenera i altres trastos semblants.
canilla mechero
El canó dels candelers on s'introdueix la candela.
arandela
Peça rodona de llauna, cristall o altra matèria que es posa a la boca dels candelers per recollir les cendres que cauen i la cera o seu que es fon.

broca /ˈbɾɔ.ka/ /ˈbɾɔ.kɔ/ /ˈbɾɔ.kə/ n fem
chaira
Instrument llarg i rodó per a esmolar eines de tall.
broca
Barra cilíndrica amb un cap tallant giratori que s’usa amb una eina per a foradar.
Clau de cap quadrat que usen els sabaters a la sola.

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ adj masc
brochado
Fet amb brodat d’or o d’argent.

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
brocado
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brod broda brodada brodades brodam brodant brodar brodara brodaran brodarem brodaren brodares brodareu brodaria brodarien brodaries brodarà brodaràs brodaré brodaríem brodaríeu brodassen brodasses brodassin brodassis brodat brodats brodau brodava brodaven brodaves brode brodem broden brodes brodessen brodesses brodessin brodessis brodeu brodi brodin brodis brodo brodà brodàrem brodàreu brodàs brodàssem brodàsseu brodàssim brodàssiu brodàvem brodàveu brodés brodéssem brodésseu brodéssim brodéssiu brodí occ sept val v
bordar

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
bordado

brogir /bɾoˈd͡ʒi/ /bɾoˈd͡ʒiɾ/ /bɾoˈʒi/ /bɾuˈʒi/ bal brogeix brogeixen brogeixes brogeixi brogeixin brogeixis brogeixo brogesc brogesqui brogesquin brogesquis brogia brogida brogides brogien brogies brogiguem brogigueu brogim brogint brogir brogira brogiran brogirem brogiren brogires brogireu brogiria brogirien brogiries brogirà brogiràs brogiré brogiríem brogiríeu brogisc brogisca brogisquen brogisques brogissen brogisses brogissin brogissis brogit brogits brogiu brogix brogixen brogixes brogixo brogí brogíem brogíeu brogírem brogíreu brogís brogíssem brogísseu brogíssim brogíssiu n-occ occ sept val v
rugir

broida /ˈbɾɔj.ða/ /ˈbɾɔj.ðɔ/ /ˈbɾɔj.ðə/ n fem
abrótano

brollador /bɾo.ʎaˈðo/ /bɾo.ʎaˈðoɾ/ /bɾo.ʎəˈðo/ /bɾu.ʎəˈðo/ n masc
manantial

brollar /bɾoˈʎa/ /bɾoˈʎaɾ/ /bɾuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) broll brolla brollada brollades brollam brollant brollar brollara brollaran brollarem brollaren brollares brollareu brollaria brollarien brollaries brollarà brollaràs brollaré brollaríem brollaríeu brollassen brollasses brollassin brollassis brollat brollats brollau brollava brollaven brollaves brolle brollem brollen brolles brollessen brollesses brollessin brollessis brolleu brolli brollin brollis brollo brollà brollàrem brollàreu brollàs brollàssem brollàsseu brollàssim brollàssiu brollàvem brollàveu brollés brolléssem brollésseu brolléssim brolléssiu brollí occ sept val v
manar
L’aigua, sortir impetuosament de terra, d’una font.

brom n masc
bromo

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
bruma
Boira poc espessa.
broma
Mol·lusc marí lamel·libranqui (Teredo navalis).
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromadora /bɾo.maˈðo.ɾa/ /bɾo.məˈðo.ɾə/ /bɾu.məˈðo.ɾə/ n fem
espumadera

bromar /bɾoˈma/ /bɾoˈmaɾ/ /bɾuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brom broma bromada bromades bromam bromant bromar bromara bromaran bromarem bromaren bromares bromareu bromaria bromarien bromaries bromarà bromaràs bromaré bromaríem bromaríeu bromassen bromasses bromassin bromassis bromat bromats bromau bromava bromaven bromaves brome bromem bromen bromes bromessen bromesses bromessin bromessis bromeu bromi bromin bromis bromo bromà bromàrem bromàreu bromàs bromàssem bromàsseu bromàssim bromàssiu bromàvem bromàveu bromés broméssem bromésseu broméssim broméssiu bromí occ sept val v
espumar

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bromege bromegem bromegen bromeges bromegessen bromegesses bromegessin bromegessis bromegeu bromegi bromegin bromegis bromegés bromegéssem bromegésseu bromegéssim bromegéssiu bromegí bromeig bromeja bromejada bromejades bromejam bromejant bromejar bromejara bromejaran bromejarem bromejaren bromejares bromejareu bromejaria bromejarien bromejaries bromejarà bromejaràs bromejaré bromejaríem bromejaríeu bromejassen bromejasses bromejassin bromejassis bromejat bromejats bromejau bromejava bromejaven bromejaves bromejo bromejà bromejàrem bromejàreu bromejàs bromejàssem bromejàsseu bromejàssim bromejàssiu bromejàvem bromejàveu occ sept val v
bromear

bromerejar /bɾo.me.ɾeˈd͡ʒa/ /bɾo.me.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.me.ɾeˈʒa/ /bɾo.mə.ɾəˈd͡ʒa/ /bɾu.mə.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bromerege bromeregem bromeregen bromereges bromeregessen bromeregesses bromeregessin bromeregessis bromeregeu bromeregi bromeregin bromeregis bromeregés bromeregéssem bromeregésseu bromeregéssim bromeregéssiu bromeregí bromereig bromereja bromerejada bromerejades bromerejam bromerejant bromerejar bromerejara bromerejaran bromerejarem bromerejaren bromerejares bromerejareu bromerejaria bromerejarien bromerejaries bromerejarà bromerejaràs bromerejaré bromerejaríem bromerejaríeu bromerejassen bromerejasses bromerejassin bromerejassis bromerejat bromerejats bromerejau bromerejava bromerejaven bromerejaves bromerejo bromerejà bromerejàrem bromerejàreu bromerejàs bromerejàssem bromerejàsseu bromerejàssim bromerejàssiu bromerejàvem bromerejàveu occ sept val v
espumar

bromista /bɾoˈmis.ta/ /bɾoˈmis.te/ /bɾoˈmis.tə/ /bɾuˈmis.tə/ adj
bromista

broncodilatador /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðo/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðoɾ/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫə.təˈðo/ /ˌbɾoŋ.ku.ði.ɫə.təˈðo/ n masc
broncodilatador
Medicament que dilata i relaxa els bronquis. Normalment se l'utilitza per combatre l'asma.

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
bronquio

bronquial /bɾoŋ.kiˈaɫ/ /bɾuŋ.kiˈaɫ/ adj
bronquial

bronquina /bɾoŋˈki.na/ /bɾoŋˈki.nə/ /bɾuŋˈki.nə/ n fem
bronquina

bronquinejar /bɾoŋ.ki.neˈd͡ʒa/ /bɾoŋ.ki.neˈd͡ʒaɾ/ /bɾoŋ.ki.neˈʒa/ /bɾoŋ.ki.nəˈd͡ʒa/ /bɾuŋ.ki.nəˈʒa/ bronquinege bronquinegem bronquinegen bronquineges bronquinegessen bronquinegesses bronquinegessin bronquinegessis bronquinegeu bronquinegi bronquinegin bronquinegis bronquinegés bronquinegéssem bronquinegésseu bronquinegéssim bronquinegéssiu bronquinegí bronquineja bronquinejada bronquinejades bronquinejant bronquinejar bronquinejaran bronquinejarem bronquinejaren bronquinejares bronquinejareu bronquinejaria bronquinejarien bronquinejaries bronquinejarà bronquinejaràs bronquinejaré bronquinejaríem bronquinejaríeu bronquinejat bronquinejats bronquinejava bronquinejaven bronquinejaves bronquinejo bronquinejà bronquinejàrem bronquinejàreu bronquinejàvem bronquinejàveu occ sept v
camorrear

bronquiolitis /bɾoŋ.ki.oˈɫi.tis/ /bɾuŋ.ki.uˈɫi.tis/ n fem
bronquiolitis

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
bronquitis

bronquíol /bɾoŋˈki.oɫ/ /bɾuŋˈki.uɫ/ n masc
bronquiolo

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
bronce

bronzejar /bɾon.zeˈd͡ʒa/ /bɾon.zeˈd͡ʒaɾ/ /bɾon.zeˈʒa/ /bɾon.zəˈd͡ʒa/ /bɾun.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bronzege bronzegem bronzegen bronzeges bronzegessen bronzegesses bronzegessin bronzegessis bronzegeu bronzegi bronzegin bronzegis bronzegés bronzegéssem bronzegésseu bronzegéssim bronzegéssiu bronzegí bronzeig bronzeja bronzejada bronzejades bronzejam bronzejant bronzejar bronzejara bronzejaran bronzejarem bronzejaren bronzejares bronzejareu bronzejaria bronzejarien bronzejaries bronzejarà bronzejaràs bronzejaré bronzejaríem bronzejaríeu bronzejassen bronzejasses bronzejassin bronzejassis bronzejat bronzejats bronzejau bronzejava bronzejaven bronzejaves bronzejo bronzejà bronzejàrem bronzejàreu bronzejàs bronzejàssem bronzejàsseu bronzejàssim bronzejàssiu bronzejàvem bronzejàveu occ sept val v
broncear
Fer que alguna cosa sembli de bronze.
Fer la pell més morena.

brossa /ˈbɾo.sə/ /ˈbɾɔ.sa/ /ˈbɾɔ.sɔ/ /ˈbɾɔ.sə/ n fem
broza
Restes vegetals escampades que s’acumulen en un lloc.
maleza
Malesa, brolla, conjunt espès de plantes.
paja
Palla, informació sobrera, sense utilitat.
mota
Partícula despresa.

brossam /bɾoˈsam/ /bɾuˈsam/ n masc
broza

brossar /bɾoˈsa/ /bɾoˈsaɾ/ /bɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bros brossa brossada brossades brossam brossant brossar brossara brossaran brossarem brossaren brossares brossareu brossaria brossarien brossaries brossarà brossaràs brossaré brossaríem brossaríeu brossassen brossasses brossassin brossassis brossat brossats brossau brossava brossaven brossaves brosse brossem brossen brosses brossessen brossesses brossessin brossessis brosseu brossi brossin brossis brosso brossà brossàrem brossàreu brossàs brossàssem brossàsseu brossàssim brossàssiu brossàvem brossàveu brossés brosséssem brossésseu brosséssim brosséssiu brossí occ sept val v
bruzar
Polir amb una brossa.
cuajar
(nord-occidental) Fer brossat amb la llet.

brosta /ˈbɾos.ta/ /ˈbɾos.tə/ /ˈbɾɔs.ta/ /ˈbɾɔs.tə/ n fem
ramulla
Conjunt de brots més tendres d’un arbre o d’un arbust.

brostada /bɾosˈta.ða/ /bɾosˈta.ðə/ /bɾusˈta.ðə/ n fem
brote

brostam /bɾosˈtam/ /bɾusˈtam/ n masc
brotes

brostar /bɾosˈta/ /bɾosˈtaɾ/ /bɾusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brost brosta brostada brostades brostam brostant brostar brostara brostaran brostarem brostaren brostares brostareu brostaria brostarien brostaries brostarà brostaràs brostaré brostaríem brostaríeu brostassen brostasses brostassin brostassis brostat brostats brostau brostava brostaven brostaves broste brostem brosten brostes brostessen brostesses brostessin brostessis brosteu brosti brostin brostis brosto brostà brostàrem brostàreu brostàs brostàssem brostàsseu brostàssim brostàssiu brostàvem brostàveu brostés brostéssem brostésseu brostéssim brostéssiu brostí occ sept val v
brotar

brostejar /bɾos.teˈd͡ʒa/ /bɾos.teˈd͡ʒaɾ/ /bɾos.teˈʒa/ /bɾos.təˈd͡ʒa/ /bɾus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brostege brostegem brostegen brosteges brostegessen brostegesses brostegessin brostegessis brostegeu brostegi brostegin brostegis brostegés brostegéssem brostegésseu brostegéssim brostegéssiu brostegí brosteig brosteja brostejada brostejades brostejam brostejant brostejar brostejaran brostejarem brostejaren brostejares brostejareu brostejaria brostejarien brostejaries brostejarà brostejaràs brostejaré brostejaríem brostejaríeu brostejassen brostejasses brostejassin brostejassis brostejat brostejats brostejau brostejava brostejaven brostejaves brostejo brostejà brostejàrem brostejàreu brostejàs brostejàssem brostejàsseu brostejàssim brostejàssiu brostejàvem brostejàveu occ sept v
ramonear
El bestiar, menjar brosta del camp.

brot /ˈbɾot/ n masc
brote
(botànica) Part de la planta per on creix la part aèria.
(figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.
golpe
(col·loquial, negatiu) No gens, mica, res.

brotam /bɾoˈtam/ /bɾuˈtam/ n masc
brotes

brotar /bɾoˈta/ /bɾoˈtaɾ/ /bɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brot brota brotada brotades brotam brotant brotar brotara brotaran brotarem brotaren brotares brotareu brotaria brotarien brotaries brotarà brotaràs brotaré brotaríem brotaríeu brotassen brotasses brotassin brotassis brotat brotats brotau brotava brotaven brotaves brote brotem broten brotes brotessen brotesses brotessin brotessis broteu broti brotin brotis broto brotà brotàrem brotàreu brotàs brotàssem brotàsseu brotàssim brotàssiu brotàvem brotàveu brotés brotéssem brotésseu brotéssim brotéssiu brotí occ sept val v
brotar

brotonar /bɾo.toˈna/ /bɾo.toˈnaɾ/ /bɾu.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) broton brotona brotonada brotonades brotonam brotonant brotonar brotonara brotonaran brotonarem brotonaren brotonares brotonareu brotonaria brotonarien brotonaries brotonarà brotonaràs brotonaré brotonaríem brotonaríeu brotonassen brotonasses brotonassin brotonassis brotonat brotonats brotonau brotonava brotonaven brotonaves brotone brotonem brotonen brotones brotonessen brotonesses brotonessin brotonessis brotoneu brotoni brotonin brotonis brotono brotonà brotonàrem brotonàreu brotonàs brotonàssem brotonàsseu brotonàssim brotonàssiu brotonàvem brotonàveu brotonés brotonéssem brotonésseu brotonéssim brotonéssiu brotoní occ sept val v
acapullarse
Les hortalisses, treure brotons.

brou /ˈbɾɔw/ n masc
caldo

brou bordelès n masc
caldo bordelés

brou de cultiu n masc
caldo de cultivo

bru /ˈbɾu/ bruna bruns adj masc
pardo
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruc n masc
brezo

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
bruja hechicera
Dona que practica bruixeria.
gallo
(peixos) Peix pla que habita el fons marítim i s'amaga entre la sorra (Lepidorhombus boscii).
(peixos) Peix que es diferencia de l'anterior per ser de pell més clara i mida menor (Lepidorhombus whiffiagonis).
peludilla
(peixos) Peix teleosti de la família dels bòtids i de l'ordre dels pleuronectiformes (Arnoglossus thori).

bruixenc /bɾujˈʃeŋ/ /bɾujˈʃeŋk/ /bɾuˈʃeŋ/ /bɾuˈʃəŋk/ /bɾuˈʃɛŋ/ /bɾuˈʃɛŋk/ adj masc
brujil

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
brujería

bruixot /bɾujˈʃɔt/ /bɾuˈʃɔt/ n masc
brujo

brulla /ˈbɾu.jə/ /ˈbɾu.ʎa/ /ˈbɾu.ʎə/ n fem
porrina

brullar /bɾuˈʎa/ /bɾuˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. brulla brullada brullades brullant brullar brullara brullaran brullarem brullaren brullares brullareu brullaria brullarien brullaries brullarà brullaràs brullaré brullaríem brullaríeu brullassen brullasses brullat brullats brullava brullaven brullaves brulle brullem brullen brulles brullessen brullesses brulleu brullo brullà brullàrem brullàreu brullàssem brullàsseu brullàvem brullàveu brullés brulléssem brullésseu brullí occ val val (1) v
brotar

brumir /bɾuˈmi/ /bɾuˈmiɾ/ bal brum bruma brumeix brumeixen brumeixes brumeixi brumeixin brumeixis brumeixo brumen brumes brumesc brumesqui brumesquin brumesquis brumi brumia brumida brumides brumien brumies brumiguem brumigueu brumim brumin brumint brumir brumiran brumirem brumiren brumires brumireu brumiria brumirien brumiries brumirà brumiràs brumiré brumiríem brumiríeu brumis brumisca brumisquen brumisques brumissen brumisses brumissin brumissis brumit brumits brumiu brumix brumixen brumixes brumixo brumo brums brumí brumíem brumíeu brumírem brumíreu brumís brumíssem brumísseu brumíssim brumíssiu centr n-occ occ sept v
susurrar

brunyir /bɾuˈɲi/ /bɾuˈɲiɾ/ bal brunyeix brunyeixen brunyeixes brunyeixi brunyeixin brunyeixis brunyeixo brunyesc brunyesqui brunyesquin brunyesquis brunyia brunyida brunyides brunyien brunyies brunyiguem brunyigueu brunyim brunyint brunyir brunyira brunyiran brunyirem brunyiren brunyires brunyireu brunyiria brunyirien brunyiries brunyirà brunyiràs brunyiré brunyiríem brunyiríeu brunyisc brunyisca brunyisquen brunyisques brunyissen brunyisses brunyissin brunyissis brunyit brunyits brunyiu brunyix brunyixen brunyixes brunyixo brunyí brunyíem brunyíeu brunyírem brunyíreu brunyís brunyíssem brunyísseu brunyíssim brunyíssiu n-occ occ sept val v
bruñir

brunzinar /bɾun.ziˈna/ /bɾun.ziˈnaɾ/ brunzina brunzinada brunzinades brunzinant brunzinar brunzinaran brunzinarem brunzinaren brunzinares brunzinareu brunzinaria brunzinarien brunzinaries brunzinarà brunzinaràs brunzinaré brunzinaríem brunzinaríeu brunzinat brunzinats brunzinava brunzinaven brunzinaves brunzinem brunzinen brunzines brunzinessen brunzinesses brunzinessin brunzinessis brunzineu brunzini brunzinin brunzinis brunzino brunzinà brunzinàrem brunzinàreu brunzinàvem brunzinàveu brunzinés brunzinéssem brunzinésseu brunzinéssim brunzinéssiu brunziní sept v
zumbar

brunzir /bɾunˈzi/ /bɾunˈziɾ/ brunz brunza brunzeix brunzeixen brunzeixes brunzeixi brunzeixin brunzeixis brunzeixo brunzen brunzes brunzi brunzia brunzida brunzides brunzien brunzies brunzim brunzin brunzint brunzir brunziran brunzirem brunziren brunzires brunzireu brunziria brunzirien brunziries brunzirà brunziràs brunziré brunziríem brunziríeu brunzis brunzisca brunzisquen brunzisques brunzissen brunzisses brunzissin brunzissis brunzit brunzits brunziu brunzix brunzixen brunzixes brunzixo brunzo brunzí brunzíem brunzíeu brunzírem brunzíreu brunzís brunzíssem brunzísseu brunzíssim brunzíssiu centr n-occ occ sept v
zumbar

brusc /ˈbɾusk/ adj masc
brusco

brusca /ˈbɾus.ka/ /ˈbɾus.kə/ n fem
llovizna
(mallorquí, menorquí) Pluja de gotes menudes.

bruscament /ˌbɾus.kaˈmen/ /ˌbɾus.kaˈment/ /ˌbɾus.kəˈmen/ /ˌbɾus.kəˈment/ adv
bruscamente

brusir /bɾuˈzi/ /bɾuˈziɾ/ bal bruseix bruseixen bruseixes bruseixi bruseixin bruseixis bruseixo brusesc brusesqui brusesquin brusesquis brusia brusida brusides brusien brusies brusiguem brusigueu brusim brusint brusir brusira brusiran brusirem brusiren brusires brusireu brusiria brusirien brusiries brusirà brusiràs brusiré brusiríem brusiríeu brusisc brusisca brusisquen brusisques brusissen brusisses brusissin brusissis brusit brusits brusiu brusix brusixen brusixes brusixo brusí brusíem brusíeu brusírem brusíreu brusís brusíssem brusísseu brusíssim brusíssiu n-occ occ sept val v
grugir
Polir les vores de vidre tallades amb el diamant.

brusquejar /bɾus.keˈd͡ʒa/ /bɾus.keˈd͡ʒaɾ/ /bɾus.keˈʒa/ /bɾus.kəˈd͡ʒa/ /bɾus.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brusquegem brusquegen brusqueges brusquegessin brusquegessis brusquegeu brusquegi brusquegin brusquegis brusquegés brusquegéssim brusquegéssiu brusquegí brusqueig brusqueja brusquejam brusquejant brusquejar brusquejaran brusquejarem brusquejaren brusquejares brusquejareu brusquejaria brusquejarien brusquejaries brusquejarà brusquejaràs brusquejaré brusquejaríem brusquejaríeu brusquejassen brusquejasses brusquejassin brusquejassis brusquejat brusquejau brusquejava brusquejaven brusquejaves brusquejà brusquejàrem brusquejàreu brusquejàs brusquejàssem brusquejàsseu brusquejàssim brusquejàssiu brusquejàvem brusquejàveu v
lloviznar

brusquinejar /bɾus.ki.neˈd͡ʒa/ /bɾus.ki.neˈd͡ʒaɾ/ /bɾus.ki.neˈʒa/ /bɾus.ki.nəˈd͡ʒa/ /bɾus.ki.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brusquinegem brusquinegen brusquineges brusquinegessin brusquinegessis brusquinegeu brusquinegi brusquinegin brusquinegis brusquinegés brusquinegéssim brusquinegéssiu brusquinegí brusquineig brusquineja brusquinejam brusquinejant brusquinejar brusquinejaran brusquinejarem brusquinejaren brusquinejares brusquinejareu brusquinejaria brusquinejarien brusquinejaries brusquinejarà brusquinejaràs brusquinejaré brusquinejaríem brusquinejaríeu brusquinejassen brusquinejasses brusquinejassin brusquinejassis brusquinejat brusquinejau brusquinejava brusquinejaven brusquinejaves brusquinejà brusquinejàrem brusquinejàreu brusquinejàs brusquinejàssem brusquinejàsseu brusquinejàssim brusquinejàssiu brusquinejàvem brusquinejàveu v
lloviznar

brussel·lès /bɾu.seɫˈɫes/ /bɾu.seˈɫes/ /bɾu.səɫˈɫəs/ /bɾu.səɫˈɫɛs/ /bɾu.səˈɫɛs/ adj masc
bruselense

brut bruta adj masc
sucio
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.
Obscè en l'expressió o el parlar.
bruto
(economia) Sou abans de descomptar els impostos.

brut adv
sucio
Amb brutícia.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
brutal
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

brutalment /bɾuˌtaɫˈmen/ /bɾuˌtaɫˈment/ adv
brutalmente

brutícia /bɾuˈti.si.a/ /bɾuˈti.si.ə/ n fem
suciedad

brètol /ˈbɾɛ.toɫ/ /ˈbɾɛ.tuɫ/ adj masc
gamberro

bròfec /ˈbɾɔ.fek/ /ˈbɾɔ.fək/ bròfega adj masc
adusto

bròtola /ˈbɾɔ.to.ɫa/ /ˈbɾɔ.to.ɫə/ /ˈbɾɔ.tu.ɫə/ n fem
brótola
Peix d'aigües profundes de la família dels ofídids (Benthocometes robustus).

bua /ˈbu.a/ /ˈbu.ə/ n fem
buba
Gra purulent en la superfície de la pell.

bub-bub Interjection
guau

bubó /buˈβo/ n masc
bubón

buc /ˈbuk/ n masc
casco
(nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.
(construcció) Conjunt de parets exteriors i coberta que delimiten un edifici.
caja
(construcció) Conjunt de parets que fan de suport a una escala.

bucle /ˈbu.kɫe/ n masc
bucle

bucle de joc n masc
bucle de juego

bucòlic adj masc
bucólico

budell n masc
tripas

buf /ˈbuf/ n masc
soplido
Vent produït quan hom bufa.
soplo
(medicina) Soroll que es pot escoltar durant una auscultació.

bufanda /buˈfan.da/ n fem
bufanda

bufanúvols /ˌbu.faˈnu.voɫs/ /ˌbu.faˈnu.βoɫs/ /ˌbu.fəˈnu.voɫs/ /ˌbu.fəˈnu.vuɫs/ /ˌbu.fəˈnu.βuɫs/ n masc
tragavirotes

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buf bufa bufada bufades bufam bufant bufar bufara bufaran bufarem bufaren bufares bufareu bufaria bufarien bufaries bufarà bufaràs bufaré bufaríem bufaríeu bufassen bufasses bufassin bufassis bufat bufats bufau bufava bufaven bufaves bufe bufem bufen bufes bufessen bufesses bufessin bufessis bufeu bufi bufin bufis bufo bufà bufàrem bufàreu bufàs bufàssem bufàsseu bufàssim bufàssiu bufàvem bufàveu bufés buféssem bufésseu buféssim buféssiu bufí occ sept val v
soplar
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufar i fer ampolles idiom
coser y cantar

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
aparador
Moble per a desar el parament de taula del menjador.
bufé
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.
bufete
Despatx d’advocats.

bufeta /buˈfe.ta/ /buˈfə.tə/ /buˈfɛ.tə/ n fem
vejiga
(anatomia) Cavitat membranosa que rep un líquid o gas de l'organisme.
bufeta urinària
(menorquí) butllofa

bufeta urinària n fem
vejiga urinaria

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
bofetada cachetada

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bufetege bufetegem bufetegen bufeteges bufetegessen bufetegesses bufetegessin bufetegessis bufetegeu bufetegi bufetegin bufetegis bufetegés bufetegéssem bufetegésseu bufetegéssim bufetegéssiu bufetegí bufeteig bufeteja bufetejada bufetejades bufetejam bufetejant bufetejar bufetejara bufetejaran bufetejarem bufetejaren bufetejares bufetejareu bufetejaria bufetejarien bufetejaries bufetejarà bufetejaràs bufetejaré bufetejaríem bufetejaríeu bufetejassen bufetejasses bufetejassin bufetejassis bufetejat bufetejats bufetejau bufetejava bufetejaven bufetejaves bufetejo bufetejà bufetejàrem bufetejàreu bufetejàs bufetejàssem bufetejàsseu bufetejàssim bufetejàssiu bufetejàvem bufetejàveu occ sept val v
abofetear

bufonejar /bu.fo.neˈd͡ʒa/ /bu.fo.neˈd͡ʒaɾ/ /bu.fo.neˈʒa/ /bu.fo.nəˈd͡ʒa/ /bu.fu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bufonege bufonegem bufonegen bufoneges bufonegessen bufonegesses bufonegessin bufonegessis bufonegeu bufonegi bufonegin bufonegis bufonegés bufonegéssem bufonegésseu bufonegéssim bufonegéssiu bufonegí bufoneja bufonejada bufonejades bufonejant bufonejar bufonejara bufonejaran bufonejarem bufonejaren bufonejares bufonejareu bufonejaria bufonejarien bufonejaries bufonejarà bufonejaràs bufonejaré bufonejaríem bufonejaríeu bufonejassen bufonejasses bufonejat bufonejats bufonejava bufonejaven bufonejaves bufonejo bufonejà bufonejàrem bufonejàreu bufonejàssem bufonejàsseu bufonejàvem bufonejàveu occ val val (1) v
bufonear

bufó /buˈfo/ adj masc
lindo

bufó /buˈfo/ n masc
bufón

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
colada

bugadejar /bu.ɣa.ðeˈd͡ʒa/ /bu.ɣa.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bu.ɣa.ðeˈʒa/ /bu.ɣə.ðəˈd͡ʒa/ /bu.ɣə.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bugadege bugadegem bugadegen bugadeges bugadegessen bugadegesses bugadegessin bugadegessis bugadegeu bugadegi bugadegin bugadegis bugadegés bugadegéssem bugadegésseu bugadegéssim bugadegéssiu bugadegí bugadeig bugadeja bugadejada bugadejades bugadejam bugadejant bugadejar bugadejaran bugadejarem bugadejaren bugadejares bugadejareu bugadejaria bugadejarien bugadejaries bugadejarà bugadejaràs bugadejaré bugadejaríem bugadejaríeu bugadejassen bugadejasses bugadejassin bugadejassis bugadejat bugadejats bugadejau bugadejava bugadejaven bugadejaves bugadejo bugadejà bugadejàrem bugadejàreu bugadejàs bugadejàssem bugadejàsseu bugadejàssim bugadejàssiu bugadejàvem bugadejàveu occ sept v
colar

bugader /bu.ɣaˈðe/ /bu.ɣaˈðeɾ/ /bu.ɣəˈðe/ n masc
barreño
Recipient per fer la bugada.
lavandero
Persona que treballa rentant la roba dels altres.

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
bujía

buglossa /buˈɣɫɔ.sa/ /buˈɣɫɔ.sɔ/ /buˈɣɫɔ.sə/ n fem
buglosa

bugui /ˈbu.ɣi/ n neut
buginés
(només singular) Llengua malaiopolinèsia originària de les Cèlebes.

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buid buida buidada buidades buidam buidant buidar buidara buidaran buidarem buidaren buidares buidareu buidaria buidarien buidaries buidarà buidaràs buidaré buidaríem buidaríeu buidassen buidasses buidassin buidassis buidat buidats buidau buidava buidaven buidaves buide buidem buiden buides buidessen buidesses buidessin buidessis buideu buidi buidin buidis buido buidà buidàrem buidàreu buidàs buidàssem buidàsseu buidàssim buidàssiu buidàvem buidàveu buidés buidéssem buidésseu buidéssim buidéssiu buidí occ sept val v
vaciar

buina /ˈbuj.na/ /ˈbuj.nə/ /ˈbwi.na/ n fem
boñiga

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
carcaj
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.
acerico
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
vacío
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
vacío
(física) Absència de matèria.

buixardar /bu.ʃaɾˈða/ /bu.ʃərˈda/ /buj.ʃarˈða/ /buj.ʃaɾˈðaɾ/ alg buixard buixarda buixardada buixardades buixardant buixardar buixardaran buixardarem buixardaren buixardares buixardareu buixardaria buixardarien buixardaries buixardarà buixardaràs buixardaré buixardaríem buixardaríeu buixardat buixardats buixardau buixardava buixardaven buixardaves buixarde buixardem buixarden buixardes buixardessen buixardesses buixardessin buixardessis buixardeu buixardi buixardin buixardis buixardo buixardà buixardàrem buixardàreu buixardàvem buixardàveu buixardés buixardéssem buixardésseu buixardéssim buixardéssiu buixardí occ v
abujardar

bulb /ˈbuɫp/ n masc
bulbo

bulbil /buɫˈβiɫ/ n masc
bulbilo

bulbós /buɫˈβos/ adj masc
bulboso

bulliciosament /bu.ʎi.siˌo.zaˈmen/ /bu.ʎi.siˌo.zaˈment/ /bu.ʎi.siˌo.zəˈmen/ /bu.ʎi.siˌo.zəˈment/ adv
bulliciosamente

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ alg bal bull bulla bullen bulles bulli bullia bullida bullides bullien bullies bulliguem bulligueu bullim bullin bullint bullir bullira bulliran bullirem bulliren bullires bullireu bulliria bullirien bulliries bullirà bulliràs bulliré bulliríem bulliríeu bullis bullissen bullisses bullissin bullissis bullit bullits bulliu bullo bulls bullí bullíem bullíeu bullírem bullíreu bullís bullíssem bullísseu bullíssim bullíssiu occ sept val v
hervir bullir

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
bulimia

bulímia nerviosa n fem
bulimia nerviosa

bum-bum /ˌbumˈbum/ n masc
zumbido

bunyol /buˈɲɔɫ/ n masc
buñuelo
Massa de forma rodona irregular, feta de pasta fregida de farina batuda i barrejada amb altres ingredients.

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ n fem
burca burka

burell /buˈɾeʎ/ adj masc
buriel

burg /ˈburk/ n masc
burgo

burgesament /burˌd͡ʒe.zaˈmen/ /burˌʒɛ.zəˈmen/ /buɾˌd͡ʒe.zaˈmen/ /buɾˌd͡ʒe.zaˈment/ /buɾˌʒə.zəˈment/ adv
burguesamente

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
burguesía

burgmestre /burɡˈmɛs.tɾə/ /buɾɡˈmes.tɾe/ /buɾɡˈməs.tɾə/ n masc
burgomaestre

burgès /burˈʒɛs/ /buɾˈd͡ʒes/ /buɾˈʒəs/ adj masc
burgués

buriat /bu.ɾiˈat/ n masc
buriato
(només singular) Llengua mongòlica originària de Buriàtia (Rússia).

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
colilla

burinar /bu.ɾiˈna/ /bu.ɾiˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) burina burinada burinades burinam burinant burinar burinaran burinarem burinaren burinares burinareu burinaria burinarien burinaries burinarà burinaràs burinaré burinaríem burinaríeu burinassen burinasses burinassin burinassis burinat burinats burinau burinava burinaven burinaves burine burinem burinen burines burinessen burinesses burinessin burinessis burineu burini burinin burinis burino burinà burinàrem burinàreu burinàs burinàssem burinàsseu burinàssim burinàssiu burinàvem burinàveu burinés burinéssem burinésseu burinéssim burinéssiu buriní burín occ sept v
burilar

burja /ˈbur.ʒə/ /ˈbuɾ.d͡ʒa/ n fem
bastón para descorchar

burjar /burˈd͡ʒa/ /burˈʒa/ /buɾˈd͡ʒa/ /buɾˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. burge burgem burgen burges burgessen burgesses burgessin burgessis burgeu burgi burgin burgis burgés burgéssem burgésseu burgéssim burgéssiu burgí burja burjada burjades burjant burjar burjara burjaran burjarem burjaren burjares burjareu burjaria burjarien burjaries burjarà burjaràs burjaré burjaríem burjaríeu burjassen burjasses burjat burjats burjava burjaven burjaves burjo burjà burjàrem burjàreu burjàssem burjàsseu burjàvem burjàveu occ sept val val (1) v
descorchar

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ n fem
burla
Acció de burlar-se

burlar-se /bur.ɫərˈsə/ /buɾˈɫaɾ.se/ /buɾˈɫaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) burl burla burlada burlades burlam burlant burlar burlara burlaran burlarem burlaren burlares burlareu burlaria burlarien burlaries burlarà burlaràs burlaré burlaríem burlaríeu burlassen burlasses burlassin burlassis burlat burlats burlau burlava burlaven burlaves burle burlem burlen burles burlessen burlesses burlessin burlessis burleu burli burlin burlis burlo burlà burlàrem burlàreu burlàs burlàssem burlàsseu burlàssim burlàssiu burlàvem burlàveu burlés burléssem burlésseu burléssim burléssiu burlí occ sept val v
mofarse

burlesc /burˈɫɛsk/ /buɾˈɫesk/ adj masc
burlesco

burocratitzar /bu.ɾo.kɾa.tiˈd͡za/ /bu.ɾo.kɾa.tiˈza/ /bu.ɾo.kɾa.tiˈzaɾ/ /bu.ɾo.kɾə.tiˈd͡za/ /bu.ɾu.kɾə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) burocratitz burocratitza burocratitzada burocratitzades burocratitzam burocratitzant burocratitzar burocratitzara burocratitzaran burocratitzarem burocratitzaren burocratitzares burocratitzareu burocratitzaria burocratitzarien burocratitzaries burocratitzarà burocratitzaràs burocratitzaré burocratitzaríem burocratitzaríeu burocratitzassen burocratitzasses burocratitzassin burocratitzassis burocratitzat burocratitzats burocratitzau burocratitzava burocratitzaven burocratitzaves burocratitze burocratitzem burocratitzen burocratitzes burocratitzessen burocratitzesses burocratitzessin burocratitzessis burocratitzeu burocratitzi burocratitzin burocratitzis burocratitzo burocratitzà burocratitzàrem burocratitzàreu burocratitzàs burocratitzàssem burocratitzàsseu burocratitzàssim burocratitzàssiu burocratitzàvem burocratitzàveu burocratitzés burocratitzéssem burocratitzésseu burocratitzéssim burocratitzéssiu burocratitzí occ sept val v
burocratizar

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
burocracia

burofax /bu.ɾoˈfaks/ n masc
burofax
Oficina de correus que ofereix el servei de transferència de documents a través fax.

burot /buˈɾɔt/ n masc
consumero
Antic funcionari dels ajuntaments que cobrava impostos sobre alguns béns de consums
fielato
Oficina a l'entrada de la població on els burots cobraven els impostos

burquini /burˈki.ni/ n masc
burkini

burra /ˈbu.rə/ n fem
sargo breado
Peix de la família dels espàrids, de musell cònic i llavis gruixuts, de color gris amb franges amples i fosques (Diplodus cervinus).

burret /buˈret/ /buˈrət/ /buˈrɛt/ n masc
gobio de boca roja
Peix de la família dels gòbids de cos cilíndric i allargat, de color entre marró i vermell amb taques fosques i clares (Gobius cruentatus).
góbido de cuatro manchas
Peix de la família dels gòbids de clima subtropical i demersal que viu fins als 333 m de fondària (Deltentosteus quadrimaculatus).

burro /ˈbu.ro/ /ˈbu.ru/ n masc
cangüeso
(peixos) Peix de la família dels gòbids de cap i ulls grossos, de color fosc (Gobius niger).

burro marí n masc
caballico de mar

burro roquer n masc
cabezudo

burxa /ˈbur.ʃə/ /ˈbuɾ.t͡ʃa/ n fem
pincho
Bastó curt de ferro acabat en punxa.
hurgón
Instrument de ferro per a remenar el foc.

burxa /ˈbur.ʃə/ /ˈbuɾ.t͡ʃa/ n neut
aguijoneador
Persona donada a burxar, a provocar i molestar.

burxar /burˈt͡ʃa/ /burˈʃa/ /buɾˈt͡ʃa/ /buɾˈt͡ʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. burxa burxada burxades burxant burxar burxara burxaran burxarem burxaren burxares burxareu burxaria burxarien burxaries burxarà burxaràs burxaré burxaríem burxaríeu burxassen burxasses burxat burxats burxava burxaven burxaves burxe burxem burxen burxes burxessen burxesses burxessin burxessis burxeu burxi burxin burxis burxo burxà burxàrem burxàreu burxàssem burxàsseu burxàvem burxàveu burxés burxéssem burxésseu burxéssim burxéssiu burxí occ sept val val (1) v
hurgar pinchar
Punxar amb insistència amb un objecte punxegut.
atizar
Remenar el foc, les brases, amb un instrument.
pinchar
Insistir contínuament per aconseguir una finalitat.
hurgar
Provocar amb insistència de forma molesta.

burí /buˈɾi/ n masc
buril

bus n masc
bus
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
buzo
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bus a peu n masc
pedibús

busca /ˈbus.ka/ /ˈbus.kə/ n fem
manecilla
Cadascun dels palets indicadors de l'hora en un rellotge de sol o mecànic.

buscall /busˈkaj/ /busˈkaʎ/ n masc
leño

buscallar /bus.kaˈʎa/ /bus.kaˈʎaɾ/ /bus.kəˈja/ /bus.kəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) buscall buscalla buscallada buscallades buscallam buscallant buscallar buscallara buscallaran buscallarem buscallaren buscallares buscallareu buscallaria buscallarien buscallaries buscallarà buscallaràs buscallaré buscallaríem buscallaríeu buscallassen buscallasses buscallassin buscallassis buscallat buscallats buscallau buscallava buscallaven buscallaves buscalle buscallem buscallen buscalles buscallessen buscallesses buscallessin buscallessis buscalleu buscalli buscallin buscallis buscallo buscallà buscallàrem buscallàreu buscallàs buscallàssem buscallàsseu buscallàssim buscallàssiu buscallàvem buscallàveu buscallés buscalléssem buscallésseu buscalléssim buscalléssiu buscallí occ sept val v
leñatear

buscar les pessigolles v
buscar las cosquillas

buscar tres peus al gat v
buscar tres pies al gato

busseig /buˈset͡ʃ/ /buˈsət͡ʃ/ /buˈsɛt͡ʃ/ n masc
buceo

bussejar /bu.seˈd͡ʒa/ /bu.seˈd͡ʒaɾ/ /bu.seˈʒa/ /bu.səˈd͡ʒa/ /bu.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bussege bussegem bussegen busseges bussegessen bussegesses bussegessin bussegessis bussegeu bussegi bussegin bussegis bussegés bussegéssem bussegésseu bussegéssim bussegéssiu bussegí busseig busseja bussejada bussejades bussejam bussejant bussejar bussejara bussejaran bussejarem bussejaren bussejares bussejareu bussejaria bussejarien bussejaries bussejarà bussejaràs bussejaré bussejaríem bussejaríeu bussejassen bussejasses bussejassin bussejassis bussejat bussejats bussejau bussejava bussejaven bussejaves bussejo bussejà bussejàrem bussejàreu bussejàs bussejàssem bussejàsseu bussejàssim bussejàssiu bussejàvem bussejàveu occ sept val v
bucear

bust /ˈbust/ n masc
busto

bustrofèdon /bus.tɾoˈfɛ.ðon/ /bus.tɾuˈfɛ.ðun/ n masc
bustrófedon

butaca /buˈta.ka/ /buˈta.kə/ n fem
butaca

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
bula
Missiva o document oficial emès pel Papa.
palomino
Taca d'excrement que queda a la roba.

butlleta /buɫˈɫɛ.tə/ /buʎˈʎe.ta/ /buʎˈʎɛ.tə/ /buˈʎe.ta/ n fem
papeleta

butlletí /bu.ʎeˈti/ /buɫ.ɫəˈti/ /buʎ.ʎeˈti/ /buʎ.ʎəˈti/ n masc
boletín

butlletí de notes n masc
boletín de notas

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
ampolla

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
bolsillo bolsa
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.
codo
(tennis de taula) Espai pròxim al mateix cos en què un jugador efectua el pas d'un cop de dreta a un cop de revés o viceversa, dintre el qual és especialment difícil tornar la pilota.

butza /ˈbu.d͡za/ /ˈbud.zə/ n fem
bandullo

byte /ˈbajt/ n masc
byte

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
báculo

bàdminton n masc
bádminton

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
balsamo bálsamo

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
báltico

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
bando

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
bárbaro

bàrbarament /ˌbar.bə.ɾəˈmen/ /ˌbar.βa.ɾaˈmen/ /ˌbaɾ.ba.ɾaˈment/ /ˌbaɾ.bə.ɾəˈment/ /ˌbaɾ.βa.ɾaˈmen/ adv
bárbaramente

bàscula /ˈbas.ku.ɫa/ /ˈbas.ku.ɫə/ n fem
báscula

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
básico

bàsicament /ˌba.zi.kaˈmen/ /ˌba.zi.kaˈment/ /ˌba.zi.kəˈmen/ /ˌba.zi.kəˈment/ adv
básicamente

bàsquet nul n masc
canasta nula

bèl·lic /ˈbɛ.ɫik/ /ˈbɛɫ.ɫik/ adj masc
bélico
Relacionat amb la guerra

bèrix /ˈbɛ.ɾiks/ n masc
alfonsino palometón

bètel /ˈbɛ.teɫ/ /ˈbɛ.təɫ/ n masc
betel

bé Interjection
bien
Exclamació que connota aprovació.

bé adv
bien
Correcte, fet de bona manera.

bé n masc
bien
Nota escolar compresa entre l'aprovat i el notable.
Qualitat de la bondat.
Propietat, objecte valuós.
Virtut.

bé d'equipament n masc
bien de equipo

bé de consum n masc
bien de consumo

bé preferent n masc
bien preferente

bé privat n masc
bien privado

bé públic n masc
bien público

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
bíblico
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòbila /ˈbɔ.bi.ɫa/ /ˈbɔ.βi.ɫə/ n fem
tejar

bòbing /ˈbɔ.biŋ/ n masc
bobbing

bòer /ˈbɔ.eɾ/ /ˈbɔ.ər/ n neut
bóer

bòfega /ˈbɔ.fe.ɣa/ /ˈbɔ.fə.ɣə/ n fem
ampolla

bòfia /ˈbɔ.fi.a/ /ˈbɔ.fi.ə/ n fem
socavón
Cavitat que es produeix en esfondrar-se la part que la cobria un buit o pel moviment de terres.
bofia
(argot) Cos de policia.

bòlid /ˈbɔ.ɫit/ n masc
bólido
Meteor molt lluminós degut a la seva massa i velocitat.
Automòbil de curses de velocitat.

bòlit /ˈbɔ.ɫit/ n masc
tala

bòrees /ˈbɔ.ɾe.es/ /ˈbɔ.ɾe.əs/ n masc
bóreas

bòxer /ˈbɔk.seɾ/ /ˈbɔk.sər/ n masc
boxer

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
cuba embarnecer
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.
cuba
Bot petit de cuir amb un broquet de fusta a la punta que serveix per posar-hi vi i beure a galet.
barrica
Embarcació destinada a transportar mercaderies, particularment per mar.

búbal /ˈbu.baɫ/ /ˈbu.βəɫ/ n masc
búbalo

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
búfalo

búlgar adj masc
búlgaro
Relatiu o pertanyent a Bulgària, als habitants o a la llengua.

búlgar n masc
búlgaro
Natural de Bulgària.
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
búnker
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.
(golf) Obstacle situat en el recorregut d'un camp de golf que està constituït per una cavitat natural o artificial coberta d'arena.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
buzón

ca n fem
ka
Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ adj
cabal
Ajustat a pes o mida; perfecte, complet.

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ n masc
caudal
Hisenda, béns de qualsevol espècie.
peculio
La hisenda o capital que el pare o el senyor permet al fill o a l'esclau per a son ús i comerç.

cabaler /ka.baˈɫeɾ/ /ka.βaˈɫe/ /kə.βəˈɫe/ n masc
segundón

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
cabaña

cabanyar /ka.baˈɲaɾ/ /ka.βaˈɲa/ /kə.βəˈɲa/ n masc
cabañal

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
cabaré cabaret

cabassejar /ka.ba.seˈd͡ʒaɾ/ /ka.βa.seˈd͡ʒa/ /ka.βa.seˈʒa/ /kə.bə.səˈd͡ʒa/ /kə.bə.səˈʒa/ /kə.βə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. cabassege cabassegem cabassegen cabasseges cabassegeu cabassegí cabasseja cabassejada cabassejades cabassejant cabassejar cabassejara cabassejaran cabassejarem cabassejaren cabassejares cabassejareu cabassejaria cabassejarien cabassejaries cabassejarà cabassejaràs cabassejaré cabassejaríem cabassejaríeu cabassejassen cabassejasses cabassejat cabassejats cabassejava cabassejaven cabassejaves cabassejà cabassejàrem cabassejàreu cabassejàssem cabassejàsseu cabassejàvem cabassejàveu occ val val (1) v
esportear

cabasset /ka.baˈset/ /kə.bəˈsət/ /kə.bəˈsɛt/ /kə.βəˈsɛt/ n masc
esportilla
Cabàs petit de palma o de tela.
capacete
(històric) Casc de l’armadura sense careta, a vegades amb bavera.

cabdalment /kabˌdaɫˈmen/ /kabˌdaɫˈment/ /kəbˌdaɫˈmen/ /kəbˌdaɫˈment/ adv
principalemente

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
ovillo
Bola de fil enrotllat.

cabdellar /kab.deˈʎa/ /kab.deˈʎaɾ/ /kəb.dəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cabdell cabdella cabdellada cabdellades cabdellam cabdellant cabdellar cabdellara cabdellaran cabdellarem cabdellaren cabdellares cabdellareu cabdellaria cabdellarien cabdellaries cabdellarà cabdellaràs cabdellaré cabdellaríem cabdellaríeu cabdellassen cabdellasses cabdellassin cabdellassis cabdellat cabdellats cabdellau cabdellava cabdellaven cabdellaves cabdelle cabdellem cabdellen cabdelles cabdellessen cabdellesses cabdellessin cabdellessis cabdelleu cabdelli cabdellin cabdellis cabdello cabdellà cabdellàrem cabdellàreu cabdellàs cabdellàssem cabdellàsseu cabdellàssim cabdellàssiu cabdellàvem cabdellàveu cabdellés cabdelléssem cabdellésseu cabdelléssim cabdelléssiu cabdellí occ sept val v
devanar
(transitiu) Fer cabdells de fil.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
pelo
Pèl del cap.

cabell d'àngel n masc
cabello de ángel

cabellblau /kaˌbeʎˈbɫaw/ /kəˌbəʎˈbɫaw/ /kəˌbɛjˈbɫaw/ /kəˌβɛʎˈβɫaw/ adj masc
peliazul

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
cabellera
Conjunt de cabells d’una persona.
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabellut /ka.beˈʎut/ /kə.bəˈjut/ /kə.bəˈʎut/ adj masc
cabelludo

cabernet franc n masc
cabernet franc

cabernet sauvignon n masc
cabernet sauvignon

cabestrar /ka.besˈtɾaɾ/ /ka.βesˈtɾa/ /kə.βəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cabestr cabestra cabestrada cabestrades cabestram cabestrant cabestrar cabestrara cabestraran cabestrarem cabestraren cabestrares cabestrareu cabestraria cabestrarien cabestraries cabestrarà cabestraràs cabestraré cabestraríem cabestraríeu cabestrassen cabestrasses cabestrassin cabestrassis cabestrat cabestrats cabestrau cabestrava cabestraven cabestraves cabestre cabestrem cabestren cabestres cabestressen cabestresses cabestressin cabestressis cabestreu cabestri cabestrin cabestris cabestro cabestrà cabestràrem cabestràreu cabestràs cabestràssem cabestràsseu cabestràssim cabestràssiu cabestràvem cabestràveu cabestrés cabestréssem cabestrésseu cabestréssim cabestréssiu cabestrí occ sept val v
encabestrar

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ n masc
cabestro

cabestrejar /ka.bes.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ka.βes.tɾeˈd͡ʒa/ /ka.βes.tɾeˈʒa/ /kə.bəs.tɾəˈd͡ʒa/ /kə.bəs.tɾəˈʒa/ /kə.βəs.tɾəˈʒa/ cabestregem cabestregen cabestreges cabestregessen cabestregesses cabestregessin cabestregessis cabestregeu cabestregi cabestregin cabestregis cabestregés cabestregéssem cabestregésseu cabestregéssim cabestregéssiu cabestregí cabestreja cabestrejada cabestrejades cabestrejant cabestrejar cabestrejaran cabestrejarem cabestrejaren cabestrejares cabestrejareu cabestrejaria cabestrejarien cabestrejaries cabestrejarà cabestrejaràs cabestrejaré cabestrejaríem cabestrejaríeu cabestrejat cabestrejats cabestrejava cabestrejaven cabestrejaves cabestrejo cabestrejà cabestrejàrem cabestrejàreu cabestrejàvem cabestrejàveu sept v
cabestrear

cabeçuda /ka.beˈsu.ða/ /kə.βəˈsu.ðə/ n fem
abichón

cabila /kaˈbi.ɫa/ /kəˈβi.ɫə/ n fem
cabila

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ adj masc
cabileño
Referit a una cabila, l’organització tribal o els seus membres.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ n masc
cabileño
Persona d’una cabila.
Persona del poble amazic de la regió de Cabília.
(invariable) Variant de l'amazic parlat a Cabília, al litoral nord-est d’Algèria.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
cabina

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
corzo

cabiró /ka.biˈɾo/ /kə.βiˈɾo/ n masc
cuartón
Biga de grandària mitjana, entre la jàssena i el llistó, utilitzada per formar l'estructura de la teulada d'un mas. Tradicionalment de 16 peus de llarg, 9 dits d'amplada, i 7 de cantó.

cablar /kabˈbɫa/ /kaˈbɫaɾ/ /kaˈβɫa/ /kəbˈbɫa/ /kəˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cabl cabla cablada cablades cablam cablant cablar cablara cablaran cablarem cablaren cablares cablareu cablaria cablarien cablaries cablarà cablaràs cablaré cablaríem cablaríeu cablassen cablasses cablassin cablassis cablat cablats cablau cablava cablaven cablaves cable cablem cablen cables cablessen cablesses cablessin cablessis cableu cabli cablin cablis cablo cablà cablàrem cablàreu cablàs cablàssem cablàsseu cablàssim cablàssiu cablàvem cablàveu cablés cabléssem cablésseu cabléssim cabléssiu cablí occ sept val v
cablear

cablatge /kabˈbɫa.d͡ʒe/ /kaˈbɫa.d͡ʒe/ /kaˈβɫa.d͡ʒe/ /kəbˈbɫa.d͡ʒə/ /kəˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
cableado

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
cable

cable de la xarxa n masc
cable de la red

caboriejar /ka.bo.ɾi.eˈd͡ʒaɾ/ /ka.βo.ɾi.eˈd͡ʒa/ /ka.βo.ɾi.eˈʒa/ /kə.bo.ɾi.əˈd͡ʒa/ /kə.bu.ɾi.əˈʒa/ /kə.βu.ɾi.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. caboriege caboriegem caboriegen caborieges caboriegessen caboriegesses caboriegessin caboriegessis caboriegeu caboriegi caboriegin caboriegis caboriegés caboriegéssem caboriegésseu caboriegéssim caboriegéssiu caboriegí caborieja caboriejada caboriejades caboriejant caboriejar caboriejara caboriejaran caboriejarem caboriejaren caboriejares caboriejareu caboriejaria caboriejarien caboriejaries caboriejarà caboriejaràs caboriejaré caboriejaríem caboriejaríeu caboriejassen caboriejasses caboriejat caboriejats caboriejava caboriejaven caboriejaves caboriejo caboriejà caboriejàrem caboriejàreu caboriejàssem caboriejàsseu caboriejàvem caboriejàveu occ sept val val (1) v
cavilar

cabot /kaˈbɔt/ /kəˈβɔt/ n masc
gobio galano
Peix de la família dels gòbids de coloració marró clara amb taques més fosques (Gobius geniporus).

cabot d'escata n masc
góbido de escamas

cabota /kaˈbɔ.ta/ /kaˈβɔ.ta/ /kaˈβɔ.tɔ/ /kəˈβɔ.tə/ n fem
cabeza
L'extrem gruixut dels claus.
cabezón
Cap de persona gros.

cabotada /ka.boˈta.ða/ /kə.boˈta.ðə/ /kə.buˈta.ðə/ /kə.βuˈta.ðə/ n fem
cabezada

cabotatge /ka.boˈta.d͡ʒe/ /kə.boˈta.d͡ʒə/ /kə.buˈta.d͡ʒə/ /kə.βuˈta.d͡ʒə/ n masc
cabotaje

cabotejar /ka.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /ka.βo.teˈd͡ʒa/ /ka.βo.teˈʒa/ /kə.bo.təˈd͡ʒa/ /kə.bu.təˈʒa/ /kə.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. cabotege cabotegem cabotegen caboteges cabotegessen cabotegesses cabotegessin cabotegessis cabotegeu cabotegi cabotegin cabotegis cabotegés cabotegéssem cabotegésseu cabotegéssim cabotegéssiu cabotegí caboteja cabotejada cabotejades cabotejant cabotejar cabotejara cabotejaran cabotejarem cabotejaren cabotejares cabotejareu cabotejaria cabotejarien cabotejaries cabotejarà cabotejaràs cabotejaré cabotejaríem cabotejaríeu cabotejassen cabotejasses cabotejat cabotejats cabotejava cabotejaven cabotejaves cabotejo cabotejà cabotejàrem cabotejàreu cabotejàssem cabotejàsseu cabotejàvem cabotejàveu occ sept val val (1) v
cabecear
Fer moviments de cap repetitius; fer cabotades.

cabotí /ka.boˈti/ /kə.boˈti/ /kə.buˈti/ /kə.βuˈti/ n masc
roseti

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
cabra chivo
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.
cabrilla
Petita onada que el vent forma sobre la superfície de la mar.

cabrafiga /ˌka.bɾaˈfi.ɣa/ /ˌka.βɾəˈfi.ɣə/ n fem
cabrahígo

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ bal cabem caben cabent cabera caberen caberes cabessen cabesses cabessin cabessis cabeu cabi cabia cabien cabies cabo cabran cabre cabrem cabreu cabria cabrien cabries cabrà cabràs cabré cabríem cabríeu cabuda cabudes cabut cabuts cabé cabérem cabéreu cabés cabéssem cabésseu cabéssim cabéssiu cabí cabíem cabíeu cap capiem capieu capiguem capigueu caps càpia càpien càpies càpiga càpiguen càpigues sept val v
caber

cabreig /kaˈbɾet͡ʃ/ /kəˈbɾət͡ʃ/ /kəˈbɾɛt͡ʃ/ /kəˈβɾɛt͡ʃ/ n masc
cabrilleo

cabrejar /ka.bɾeˈd͡ʒaɾ/ /ka.βɾeˈd͡ʒa/ /ka.βɾeˈʒa/ /kə.bɾəˈd͡ʒa/ /kə.bɾəˈʒa/ /kə.βɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. cabrege cabregem cabregen cabreges cabregessen cabregesses cabregessin cabregessis cabregeu cabregi cabregin cabregis cabregés cabregéssem cabregésseu cabregéssim cabregéssiu cabregí cabreja cabrejada cabrejades cabrejant cabrejar cabrejara cabrejaran cabrejarem cabrejaren cabrejares cabrejareu cabrejaria cabrejarien cabrejaries cabrejarà cabrejaràs cabrejaré cabrejaríem cabrejaríeu cabrejassen cabrejasses cabrejat cabrejats cabrejava cabrejaven cabrejaves cabrejo cabrejà cabrejàrem cabrejàreu cabrejàssem cabrejàsseu cabrejàvem cabrejàveu occ sept val val (1) v
cabrillear

cabrer /kaˈβɾe/ /kəˈβɾe/ n masc
cabrero

cabridada /ka.bɾiˈða.ða/ /kə.βɾiˈða.ðə/ n fem
camada

cabriola /ka.bɾiˈɔ.ɫa/ /ka.βɾiˈɔ.ɫa/ /ka.βɾiˈɔ.ɫɔ/ /kə.βɾiˈɔ.ɫə/ n fem
cabriola

cabriolar /ka.bɾi.oˈɫaɾ/ /ka.βɾi.oˈɫa/ /kə.bɾi.oˈɫa/ /kə.bɾi.uˈɫa/ /kə.βɾi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cabriol cabriola cabriolada cabriolades cabriolam cabriolant cabriolar cabriolara cabriolaran cabriolarem cabriolaren cabriolares cabriolareu cabriolaria cabriolarien cabriolaries cabriolarà cabriolaràs cabriolaré cabriolaríem cabriolaríeu cabriolassen cabriolasses cabriolassin cabriolassis cabriolat cabriolats cabriolau cabriolava cabriolaven cabriolaves cabriole cabriolem cabriolen cabrioles cabriolessen cabriolesses cabriolessin cabriolessis cabrioleu cabrioli cabriolin cabriolis cabriolo cabriolà cabriolàrem cabriolàreu cabriolàs cabriolàssem cabriolàsseu cabriolàssim cabriolàssiu cabriolàvem cabriolàveu cabriolés cabrioléssem cabriolésseu cabrioléssim cabrioléssiu cabriolí occ sept val v
cabriolar

cabriolé /ka.bɾi.oˈɫe/ /kə.bɾi.oˈɫe/ /kə.bɾi.uˈɫe/ /kə.βɾi.uˈɫe/ n masc
cabriolé

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
cabrito

cabró /kaˈbɾo/ /kəˈβɾo/ n masc
cabrón
(vulgarisme) Persona amb males intencions.
Home que consent la infidelitat de la seva parella.

cabuda /kaˈbu.ða/ /kəˈβu.ðə/ n fem
cabida

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
zampullín común

cabàs /kaˈbas/ /kəˈβas/ n masc
capazo

caca /ˈka.ka/ /ˈka.kə/ n fem
caca
(infantil) Excrements.
(infantil) Cosa menyspreable, en general que no s'ha de tocar.
(col·loquial) Objecte sense qualitat.
(col·loquial) Situació, context, sentiment o cosa desagradable o odiosa.
(col·loquial) Residus, escombraries, brutícia.

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
cacao
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.
cañonazo
(futbol) Xut molt fort.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
cacahuete cacahuate maní

cacera /kaˈse.ɾa/ /kəˈse.ɾə/ n fem
cacería
Partida que fa una sortida de caça.

cacic /kaˈsik/ /kəˈsik/ n masc
cacique

caciquejar /ka.si.keˈd͡ʒa/ /ka.si.keˈd͡ʒaɾ/ /ka.si.keˈʒa/ /kə.si.kəˈd͡ʒa/ /kə.si.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caciquege caciquegem caciquegen caciqueges caciquegessen caciquegesses caciquegessin caciquegessis caciquegeu caciquegi caciquegin caciquegis caciquegés caciquegéssem caciquegésseu caciquegéssim caciquegéssiu caciquegí caciqueig caciqueja caciquejada caciquejades caciquejam caciquejant caciquejar caciquejara caciquejaran caciquejarem caciquejaren caciquejares caciquejareu caciquejaria caciquejarien caciquejaries caciquejarà caciquejaràs caciquejaré caciquejaríem caciquejaríeu caciquejassen caciquejasses caciquejassin caciquejassis caciquejat caciquejats caciquejau caciquejava caciquejaven caciquejaves caciquejo caciquejà caciquejàrem caciquejàreu caciquejàs caciquejàssem caciquejàsseu caciquejàssim caciquejàssiu caciquejàvem caciquejàveu occ sept val v
caciquear

cacofonia /ka.ko.foˈni.a/ /kə.ko.foˈni.ə/ /kə.ku.fuˈni.ə/ n fem
cacofonía

cactus /ˈkak.tus/ n masc
cactus cacto

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
cada todo

cadafal /ka.ðaˈfaɫ/ /kə.ðəˈfaɫ/ n masc
estrado
Plataforma elevada destinada a permetre veure què s'hi esdevé.

cadarn /kaˈðaɾn/ /kəˈðarn/ n masc
catarro

cadascun /ka.ðasˈkun/ adj masc
cada uno

cadascú /ka.ðasˈku/ /kə.ðəsˈku/ pronoun
cada uno

cadastre /kaˈðas.tɾe/ /kəˈðas.tɾə/ n masc
catastro

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
cachorro
Cria del gos.
Cria del llop, de l’os, del lleó i d’altres feres quadrúpedes.

cadellada /ka.ðeˈʎa.ða/ /kə.ðəˈʎa.ðə/ n fem
camada

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
cadena
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.
Metafòricament, la subjecció o vincle que causa una passió vehement o una obligació.
Successió, sèrie o encadenament d'esdeveniments o d'elements (per exemple, cadena hotelera, cadena de muntanyes, etc.)
(antic) Conjunt de presidiaris que anaven a complir la pena lligats un darrere de l'altre, i per extensió, la pena de presó.
Enllaç de fustes o bigues unides pels caps unes amb les altres.
Mida arbitrària que acostumen a usar els enginyers en els camins.
En les contradanses, cert moviment que es forma donant-se tres vegades la mà amb diverses postures (cadena simple), o que es forma donant-se cinc vegades les mans (cadena doble).
arropeya
(antic) Anella que encadenava els peus dels presidiaris, o grillons.

cadena de mesura n fem
cadena de yardaje

cadenar /ka.ðeˈna/ /ka.ðeˈnaɾ/ /kə.ðəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cadena cadenada cadenades cadenam cadenant cadenar cadenara cadenaran cadenarem cadenaren cadenares cadenareu cadenaria cadenarien cadenaries cadenarà cadenaràs cadenaré cadenaríem cadenaríeu cadenassen cadenasses cadenassin cadenassis cadenat cadenats cadenau cadenava cadenaven cadenaves cadene cadenem cadenen cadenes cadenessen cadenesses cadenessin cadenessis cadeneu cadeni cadenin cadenis cadeno cadenà cadenàrem cadenàreu cadenàs cadenàssem cadenàsseu cadenàssim cadenàssiu cadenàvem cadenàveu cadenés cadenéssem cadenésseu cadenéssim cadenéssiu cadení cadèn occ sept val v
apear

cadenciosament /ka.ðen.siˌo.zaˈmen/ /ka.ðen.siˌo.zaˈment/ /kə.ðən.siˌo.zəˈmen/ /kə.ðən.siˌo.zəˈment/ adv
cadenciosamente

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
jilguero

cadet /kaˈðet/ /kəˈðət/ /kəˈðɛt/ n neut
cadete

cadi /ˈka.ði/ n neut
cadí
Jutge de causes civils al món musulmà.
caddie
(golf) Persona encarregada de portar els bastons d'un jugador durant el joc, que pot ajudar-lo d'acord amb el que estableix el reglament.

cadi de posició n neut
caddie delantero

cadi mestre n masc
caddie master

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
silla
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadiram /ka.ðiˈɾam/ /kə.ðiˈɾam/ n masc
sillería

cadmi n masc
cadmio

cadmiar /kad.miˈa/ /kad.miˈaɾ/ /kəd.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cadmia cadmiada cadmiades cadmiam cadmiant cadmiar cadmiara cadmiaran cadmiarem cadmiaren cadmiares cadmiareu cadmiaria cadmiarien cadmiaries cadmiarà cadmiaràs cadmiaré cadmiaríem cadmiaríeu cadmiassen cadmiasses cadmiassin cadmiassis cadmiat cadmiats cadmiau cadmiava cadmiaven cadmiaves cadmie cadmiem cadmien cadmies cadmiessen cadmiesses cadmiessin cadmiessis cadmieu cadmii cadmio cadmià cadmiàrem cadmiàreu cadmiàs cadmiàssem cadmiàsseu cadmiàssim cadmiàssiu cadmiàvem cadmiàveu cadmiés cadmiéssem cadmiésseu cadmiéssim cadmiéssiu cadmií cadmiï cadmiïn cadmiïs occ sept val v
cadmiar

caduc /kaˈðuk/ /kəˈðuk/ caduca caducs adj masc
caduco

caducament /kaˌðu.kaˈmen/ /kaˌðu.kaˈment/ /kəˌðu.kəˈmen/ /kəˌðu.kəˈment/ adv
caducamente

caducar /ka.ðuˈka/ /ka.ðuˈkaɾ/ /kə.ðuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caduc caduca caducada caducades caducam caducant caducar caducara caducaran caducarem caducaren caducares caducareu caducaria caducarien caducaries caducarà caducaràs caducaré caducaríem caducaríeu caducassen caducasses caducassin caducassis caducat caducats caducau caducava caducaven caducaves caduco caducà caducàrem caducàreu caducàs caducàssem caducàsseu caducàssim caducàssiu caducàvem caducàveu caduque caduquem caduquen caduques caduquessen caduquesses caduquessin caduquessis caduqueu caduqui caduquin caduquis caduqués caduquéssem caduquésseu caduquéssim caduquéssiu caduquí occ sept val v
caducar

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
cadáver

cadència /kaˈðɛn.si.a/ /kəˈðɛn.si.ə/ n fem
cadencia
En prosa i vers, ritme, distribució de pauses, pronúncia i accentuació que es consideren adequats.

cafetar /ka.feˈta/ /ka.feˈtaɾ/ /kə.fəˈta/ n masc
cafetal

cafetera /ka.feˈte.ɾa/ /kə.fəˈte.ɾə/ n fem
cafetera

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
cafeína

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ n neut
cafre
(ofensiu, obsolet) xosa, bantu

cafè n masc
café cafeto
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb gel n masc
café glacé iced coffee

cafè amb llet n masc
café con leche

cafè teatre n masc
café teatro

cagada /kaˈɣa.ða/ /kəˈɣa.ðə/ n masc
cagada
(col·loquial) Excrements expulsats en una defecació.
(vulgarisme) errada, espifiada

cagaferro /ˌka.ɣaˈfɛ.ro/ /ˌka.ɣəˈfɛ.ro/ /ˌka.ɣəˈfɛ.ru/ n masc
cagafierro

cagalló /ka.ɣaˈʎo/ /kə.ɣəˈjo/ /kə.ɣəˈʎo/ n masc
zurullo
Excrement compacte i petit de forma arrodonida.

caganer /ka.ɣaˈne/ /ka.ɣaˈneɾ/ /kə.ɣəˈne/ adj masc
cagón
(col·loquial) Que és propens a cagar sovint.
cagado
(col·loquial) covard

caganer /ka.ɣaˈne/ /ka.ɣaˈneɾ/ /kə.ɣəˈne/ n masc
meón
(col·loquial) Infant menor de tres anys.

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
cagar

cagar-la /kaˈɣaɾ.ɫa/ /kəˈɣar.ɫə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
cagarla

cai-cai /ˌkajˈkaj/ n masc
cay-cay

caiac /kaˈjak/ n masc
kayak

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ n fem
caída
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se per evitar que la pilota toqui a terra.
break
(golf) Trajectòria corba que descriu la bola en rodolar, generalment en el green, com a conseqüència del pendent del terra, la inclinació de l'herba o el vent.

caiguda enrere n fem
caída hacia atrás

caiguda lateral n fem
caída lateral

caiguda sobre el disc n fem
caída sobre el disco

caipirinya /kaj.piˈɾi.ɲa/ /kəj.piˈɾi.ɲə/ n fem
caipiriña

cairar /kajˈɾa/ /kajˈɾaɾ/ /kəjˈɾa/ caira cairada cairades cairant cairar cairaran cairarem cairaren cairares cairareu cairaria cairarien cairaries cairarà cairaràs cairaré cairaríem cairaríeu cairat cairats cairava cairaven cairaves caire cairem cairen caires cairessen cairesses cairessin cairessis caireu cairi cairin cairis cairo cairà cairàrem cairàreu cairàvem cairàveu cairés cairéssem cairésseu cairéssim cairéssiu cairí occ sept v
cuadrar

cairat /kajˈɾat/ /kəjˈɾat/ n masc
cuadral
Biga de la llargada d'un troc d'un arbre tallat longitudinalment.

caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ n masc
canto
Extremitat o punta d'alguna cosa.

cairell /kajˈɾeʎ/ /kəjˈɾeʎ/ n masc
cairel
Cercle de cabellera manllevadissa que imita i supleix els cabells naturals.

cairota /kajˈɾɔ.ta/ /kajˈɾɔ.tɔ/ /kəjˈɾɔ.tə/ adj neut
cairota
Relatiu o pertanyent a el Caire.

cairota /kajˈɾɔ.ta/ /kajˈɾɔ.tɔ/ /kəjˈɾɔ.tə/ n neut
cairota
Persona que habita o és originària de el Caire.

cairó /kajˈɾo/ /kəjˈɾo/ n masc
baldosa cuadrada

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
caja
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa n fem
caja clara

caixa de percussió n fem
caja de percusión

caixa de ritmes n fem
caja de ritmos

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
caja negra

caixa tonta n fem
caja tonta

caixa xinesa n fem
caja china

caixabanc /ˌka.ʃaˈβaŋ/ /ˌka.ʃəˈbaŋk/ /ˌka.ʃəˈβaŋ/ /ˌkaj.ʃaˈbaŋk/ /ˌkaj.ʃaˈβaŋ/ n masc
arquibanco

caixó /kajˈʃo/ /kaˈʃo/ /kəˈʃo/ n masc
cajón
Instrument idiòfon que consisteix en un tambor en forma de caixa buida de fusta, que s'utilitza en la rumba cubana, la música afroperuana i el flamenc modern.
(pilota valenciana) Cadascuna de les quatre cavitats situades una a cada angle de les muralles amb els frontons en unes galotxes.

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ n fem
cala caleta
Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.
calada
Acció de llançar xarxes a la mar per a pescar.
socalce
Excavació al costat dels fonaments d'un edifici que s'omple de formigó per a reforçar la fonamentació.

calabrot /ka.ɫaˈbɾɔt/ /kə.ɫəˈβɾɔt/ n masc
calabrote

calabrotar /ka.ɫa.bɾoˈtaɾ/ /ka.ɫa.βɾoˈta/ /kə.ɫə.bɾoˈta/ /kə.ɫə.bɾuˈta/ /kə.ɫə.βɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calabrot calabrota calabrotada calabrotades calabrotam calabrotant calabrotar calabrotara calabrotaran calabrotarem calabrotaren calabrotares calabrotareu calabrotaria calabrotarien calabrotaries calabrotarà calabrotaràs calabrotaré calabrotaríem calabrotaríeu calabrotassen calabrotasses calabrotassin calabrotassis calabrotat calabrotats calabrotau calabrotava calabrotaven calabrotaves calabrote calabrotem calabroten calabrotes calabrotessen calabrotesses calabrotessin calabrotessis calabroteu calabroti calabrotin calabrotis calabroto calabrotà calabrotàrem calabrotàreu calabrotàs calabrotàssem calabrotàsseu calabrotàssim calabrotàssiu calabrotàvem calabrotàveu calabrotés calabrotéssem calabrotésseu calabrotéssim calabrotéssiu calabrotí occ sept val v
calabrotar

calabrès /ka.ɫaˈbɾes/ /kə.ɫəˈbɾəs/ /kə.ɫəˈbɾɛs/ /kə.ɫəˈβɾɛs/ adj masc
calabrés
Relatiu o pertanyent a la Calàbria.

calabrès /ka.ɫaˈbɾes/ /kə.ɫəˈbɾəs/ /kə.ɫəˈbɾɛs/ /kə.ɫəˈβɾɛs/ n masc
calabrés
Persona que habita o és originària de Calàbria.
Dialecte de l'italià parlat a Calàbria.

calacabot /ka.ɫa.kaˈbɔt/ /kə.ɫə.kəˈβɔt/ n masc
bobí

calaceità /ka.ɫa.sejˈta/ /kə.ɫə.səjˈta/ adj masc
calaceitano
Relatiu o pertanyent a Calaceit.

calaceità /ka.ɫa.sejˈta/ /kə.ɫə.səjˈta/ n masc
calaceitano
Persona que habita o és originària de Calaceit.

calador /ka.ɫaˈðo/ /ka.ɫaˈðoɾ/ /kə.ɫəˈðo/ n masc
caladero

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calafat calafata calafatada calafatades calafatam calafatant calafatar calafatara calafataran calafatarem calafataren calafatares calafatareu calafataria calafatarien calafataries calafatarà calafataràs calafataré calafataríem calafataríeu calafatassen calafatasses calafatassin calafatassis calafatat calafatats calafatau calafatava calafataven calafataves calafate calafatem calafaten calafates calafatessen calafatesses calafatessin calafatessis calafateu calafati calafatin calafatis calafato calafatà calafatàrem calafatàreu calafatàs calafatàssem calafatàsseu calafatàssim calafatàssiu calafatàvem calafatàveu calafatés calafatéssem calafatésseu calafatéssim calafatéssiu calafatí occ sept val v
calafatear

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
cajón gaveta

calaixejar /ka.ɫa.ʃeˈd͡ʒa/ /ka.ɫaj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɫaj.ʃeˈʒa/ /kə.ɫə.ʃəˈd͡ʒa/ /kə.ɫə.ʃəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calaixegem calaixegen calaixeges calaixegessen calaixegesses calaixegessin calaixegessis calaixegeu calaixegi calaixegin calaixegis calaixegés calaixegéssem calaixegésseu calaixegéssim calaixegéssiu calaixegí calaixeig calaixeja calaixejada calaixejades calaixejam calaixejant calaixejar calaixejaran calaixejarem calaixejaren calaixejares calaixejareu calaixejaria calaixejarien calaixejaries calaixejarà calaixejaràs calaixejaré calaixejaríem calaixejaríeu calaixejassen calaixejasses calaixejassin calaixejassis calaixejat calaixejats calaixejau calaixejava calaixejaven calaixejaves calaixejo calaixejà calaixejàrem calaixejàreu calaixejàs calaixejàssem calaixejàsseu calaixejàssim calaixejàssiu calaixejàvem calaixejàveu v
cajonear

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
cómoda

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
calamar

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
granizo

calamarsejar /ka.ɫa.mar.seˈʒa/ /ka.ɫa.maɾ.seˈd͡ʒa/ /ka.ɫa.maɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /kə.ɫə.mər.səˈʒa/ /kə.ɫə.məɾ.səˈd͡ʒa/ v
granizar

calamitosament /ka.ɫa.miˌto.zaˈmen/ /ka.ɫa.miˌto.zaˈment/ /kə.ɫə.miˌto.zəˈmen/ /kə.ɫə.miˌto.zəˈment/ adv
calamitosamente

calandrar /ka.ɫanˈdɾa/ /ka.ɫanˈdɾaɾ/ /kə.ɫənˈdɾa/ calandra calandrada calandrades calandrant calandrar calandraran calandrarem calandraren calandrares calandrareu calandraria calandrarien calandraries calandrarà calandraràs calandraré calandraríem calandraríeu calandrat calandrats calandrava calandraven calandraves calandre calandrem calandren calandres calandressen calandresses calandressin calandressis calandreu calandri calandrin calandris calandro calandrà calandràrem calandràreu calandràvem calandràveu calandrés calandréssem calandrésseu calandréssim calandréssiu calandrí occ sept v
calandrar

calar /kaˈɫa/ /kaˈɫaɾ/ /kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cal cala calada calades calam calant calar calara calaran calarem calaren calares calareu calaria calarien calaries calarà calaràs calaré calaríem calaríeu calassen calasses calassin calassis calat calats calau calava calaven calaves cale calem calen cales calessen calesses calessin calessis caleu cali calin calis calo calà calàrem calàreu calàs calàssem calàsseu calàssim calàssiu calàvem calàveu calés caléssem calésseu caléssim caléssiu calí occ sept val v
calar
Llançar una xarxa a dins la mar.
Penetrar un líquid travessant un cos.
Prendre el foc en un material.

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
calavera

calaverada /ka.ɫa.veˈɾa.ða/ /ka.ɫa.βeˈɾa.ða/ /kə.ɫə.vəˈɾa.ðə/ /kə.ɫə.βəˈɾa.ðə/ n fem
calaverada

calb /ˈkaɫp/ adj masc
calvo

calba /ˈkaɫ.ba/ /ˈkaɫ.βə/ n fem
calva

calbejar /kaɫ.beˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.βeˈd͡ʒa/ /kaɫ.βeˈʒa/ /kəɫ.bəˈd͡ʒa/ /kəɫ.bəˈʒa/ /kəɫ.βəˈʒa/ calbegem calbegen calbeges calbegessen calbegesses calbegessin calbegessis calbegeu calbegi calbegin calbegis calbegés calbegéssem calbegésseu calbegéssim calbegéssiu calbegí calbeja calbejada calbejades calbejant calbejar calbejaran calbejarem calbejaren calbejares calbejareu calbejaria calbejarien calbejaries calbejarà calbejaràs calbejaré calbejaríem calbejaríeu calbejat calbejats calbejava calbejaven calbejaves calbejo calbejà calbejàrem calbejàreu calbejàvem calbejàveu sept v
encalvecer

calc /ˈkaɫk/ n masc
calco
Còpia d'una obra original feta calcant.
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
calcáneo

calcar /kaɫˈka/ /kaɫˈkaɾ/ /kəɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calc calca calcada calcades calcam calcant calcar calcara calcaran calcarem calcaren calcares calcareu calcaria calcarien calcaries calcarà calcaràs calcaré calcaríem calcaríeu calcassen calcasses calcassin calcassis calcat calcats calcau calcava calcaven calcaves calco calcà calcàrem calcàreu calcàs calcàssem calcàsseu calcàssim calcàssiu calcàvem calcàveu calque calquem calquen calques calquessen calquesses calquessin calquessis calqueu calqui calquin calquis calqués calquéssem calquésseu calquéssim calquéssiu calquí occ sept val v
calcar

calceter /kaɫ.seˈte/ /kaɫ.seˈteɾ/ /kəɫ.səˈte/ n masc
calcetero

calci n masc
calcio

calcificar /kaɫ.si.fiˈka/ /kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /kəɫ.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcific calcifica calcificada calcificades calcificam calcificant calcificar calcificara calcificaran calcificarem calcificaren calcificares calcificareu calcificaria calcificarien calcificaries calcificarà calcificaràs calcificaré calcificaríem calcificaríeu calcificassen calcificasses calcificassin calcificassis calcificat calcificats calcificau calcificava calcificaven calcificaves calcifico calcificà calcificàrem calcificàreu calcificàs calcificàssem calcificàsseu calcificàssim calcificàssiu calcificàvem calcificàveu calcifique calcifiquem calcifiquen calcifiques calcifiquessen calcifiquesses calcifiquessin calcifiquessis calcifiqueu calcifiqui calcifiquin calcifiquis calcifiqués calcifiquéssem calcifiquésseu calcifiquéssim calcifiquéssiu calcifiquí occ sept val v
calcificar

calcigador /kaɫ.si.ɣaˈðo/ /kaɫ.si.ɣaˈðoɾ/ /kəɫ.si.ɣəˈðo/ adj masc
pisador

calcigament /kaɫ.si.ɣaˈmen/ /kaɫ.si.ɣaˈment/ /kəɫ.si.ɣəˈmen/ /kəɫ.si.ɣəˈment/ n masc
pisa

calcilla /kaɫˈsi.ʎa/ /kəɫˈsi.ʎə/ n fem
calcetón

calcina /kaɫˈsi.na/ /kəɫˈsi.nə/ n fem
calcina

calcinar /kaɫ.siˈna/ /kaɫ.siˈnaɾ/ /kəɫ.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calcina calcinada calcinades calcinam calcinant calcinar calcinara calcinaran calcinarem calcinaren calcinares calcinareu calcinaria calcinarien calcinaries calcinarà calcinaràs calcinaré calcinaríem calcinaríeu calcinassen calcinasses calcinassin calcinassis calcinat calcinats calcinau calcinava calcinaven calcinaves calcine calcinem calcinen calcines calcinessen calcinesses calcinessin calcinessis calcineu calcini calcinin calcinis calcino calcinà calcinàrem calcinàreu calcinàs calcinàssem calcinàsseu calcinàssim calcinàssiu calcinàvem calcinàveu calcinés calcinéssem calcinésseu calcinéssim calcinéssiu calciní calcín occ sept val v
calcinar

calciorodocrosita /ˌkaɫ.si.o.ro.ðo.kɾoˈzi.ta/ /ˌkaɫ.si.o.ro.ðo.kɾoˈzi.tə/ /ˌkaɫ.si.u.ru.ðu.kɾuˈzi.tə/ n fem
calciorodocrosita

calcisòl /kaɫ.siˈsɔɫ/ /kəɫ.siˈsɔɫ/ n masc
calcisol

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
calcita

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
calculadora calculador

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcul calcula calculada calculades calculam calculant calcular calculara calcularan calcularem calcularen calculares calculareu calcularia calcularien calcularies calcularà calcularàs calcularé calcularíem calcularíeu calculassen calculasses calculassin calculassis calculat calculats calculau calculava calculaven calculaves calcule calculem calculen calcules calculessen calculesses calculessin calculessis calculeu calculi calculin calculis calculo calculà calculàrem calculàreu calculàs calculàssem calculàsseu calculàssim calculàssiu calculàvem calculàveu calculés calculéssem calculésseu calculéssim calculéssiu calculí occ sept val v
calcular

calcés /kaɫˈses/ /kəɫˈses/ n masc
calcés

caldejar /kaɫ.deˈd͡ʒa/ /kaɫ.deˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.deˈʒa/ /kəɫ.dəˈd͡ʒa/ /kəɫ.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caldege caldegem caldegen caldeges caldegessen caldegesses caldegessin caldegessis caldegeu caldegi caldegin caldegis caldegés caldegéssem caldegésseu caldegéssim caldegéssiu caldegí caldeig caldeja caldejada caldejades caldejam caldejant caldejar caldejara caldejaran caldejarem caldejaren caldejares caldejareu caldejaria caldejarien caldejaries caldejarà caldejaràs caldejaré caldejaríem caldejaríeu caldejassen caldejasses caldejassin caldejassis caldejat caldejats caldejau caldejava caldejaven caldejaves caldejo caldejà caldejàrem caldejàreu caldejàs caldejàssem caldejàsseu caldejàssim caldejàssiu caldejàvem caldejàveu occ sept val v
caldear
Escalfar per l’acció del sol.
Arroentar al foc.

caldre /ˈkaɫ.dɾe/ bal cal calc caldran caldre caldrem caldreu caldria caldrien caldries caldrà caldràs caldré caldríem caldríeu calem calen calent caleu calga calguem calguen calguera calgueren calgueres calgues calguessen calguesses calguessin calguessis calgueu calgui calguin calguis calgut calgué calguérem calguéreu calgués calguéssem calguésseu calguéssim calguéssiu calguí calia calien calies cals calíem calíeu occ val v
haber que

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
calefacción

calefactar /ka.ɫe.fakˈta/ /ka.ɫe.fakˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calefact calefacta calefactada calefactades calefactam calefactant calefactar calefactaran calefactarem calefactaren calefactares calefactareu calefactaria calefactarien calefactaries calefactarà calefactaràs calefactaré calefactaríem calefactaríeu calefactassen calefactasses calefactassin calefactassis calefactat calefactats calefactau calefactava calefactaven calefactaves calefacte calefactem calefacten calefactes calefactessen calefactesses calefactessin calefactessis calefacteu calefacti calefactin calefactis calefacto calefactà calefactàrem calefactàreu calefactàs calefactàssem calefactàsseu calefactàssim calefactàssiu calefactàvem calefactàveu calefactés calefactéssem calefactésseu calefactéssim calefactéssiu calefactí occ sept v
calefaccionar

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
calendario almanaque

calendari escolar n masc
calendario escolar

calendari gregorià n masc
calendario gregoriano

calendarització /ka.ɫen.da.ɾi.d͡za.siˈo/ /ka.ɫen.da.ɾi.za.siˈo/ /kə.ɫən.də.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
calendarización

calendaritzar /ka.ɫen.da.ɾiˈd͡za/ /ka.ɫen.da.ɾiˈza/ /ka.ɫen.da.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɫən.də.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calendaritz calendaritza calendaritzada calendaritzades calendaritzam calendaritzant calendaritzar calendaritzara calendaritzaran calendaritzarem calendaritzaren calendaritzares calendaritzareu calendaritzaria calendaritzarien calendaritzaries calendaritzarà calendaritzaràs calendaritzaré calendaritzaríem calendaritzaríeu calendaritzassen calendaritzasses calendaritzassin calendaritzassis calendaritzat calendaritzats calendaritzau calendaritzava calendaritzaven calendaritzaves calendaritze calendaritzem calendaritzen calendaritzes calendaritzessen calendaritzesses calendaritzessin calendaritzessis calendaritzeu calendaritzi calendaritzin calendaritzis calendaritzo calendaritzà calendaritzàrem calendaritzàreu calendaritzàs calendaritzàssem calendaritzàsseu calendaritzàssim calendaritzàssiu calendaritzàvem calendaritzàveu calendaritzés calendaritzéssem calendaritzésseu calendaritzéssim calendaritzéssiu calendaritzí occ sept val v
calendarizar

calendàric /ka.ɫenˈda.ɾik/ /kə.ɫənˈda.ɾik/ adj masc
calendárico

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
caliente
De temperatura elevada.
cachondo
Excitat sexualment.

calentor /ka.ɫenˈto/ /ka.ɫenˈtoɾ/ /kə.ɫənˈto/ n fem
calor

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
escalofrío

calfredant /kaɫ.fɾeˈðan/ /kaɫ.fɾeˈðant/ /kəɫ.fɾəˈðan/ /kəɫ.fɾəˈðant/ adj
escalofriante

calibrar /ka.ɫiˈbɾaɾ/ /ka.ɫiˈβɾa/ /kə.ɫiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calibr calibra calibrada calibrades calibram calibrant calibrar calibrara calibraran calibrarem calibraren calibrares calibrareu calibraria calibrarien calibraries calibrarà calibraràs calibraré calibraríem calibraríeu calibrassen calibrasses calibrassin calibrassis calibrat calibrats calibrau calibrava calibraven calibraves calibre calibrem calibren calibres calibressen calibresses calibressin calibressis calibreu calibri calibrin calibris calibro calibrà calibràrem calibràreu calibràs calibràssem calibràsseu calibràssim calibràssiu calibràvem calibràveu calibrés calibréssem calibrésseu calibréssim calibréssiu calibrí occ sept val v
calibrar
Mesurar el calibre d’un objecte cilíndric.
Donar a un objecte el calibre desitjat.
Ajustar les mesures d’un instrument amb el patró de magnituds.

calibre /kaˈɫi.bɾe/ /kəˈɫi.βɾə/ n masc
calibre

calicle /kaˈɫi.kɫe/ /kəˈɫi.kɫə/ n masc
calículo

calicular /ka.ɫi.kuˈɫaɾ/ /kə.ɫi.kuˈɫar/ adj
calicular

calidoscopi /ka.ɫi.ðosˈkɔ.pi/ /kə.ɫi.ðosˈkɔ.pi/ /kə.ɫi.ðusˈkɔ.pi/ n masc
caleidoscopio
Aparell en forma de tub que cal mirar per un dels extrems i rebre llum per l'extrem oposat i que té l'interior compost per miralls reflectants per la qual cosa genera efectes visuals espectaculars. Sovint té en l'interior objectes de colors que milloren el resultat i augmenten les possibles combinacions visuals.

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
califa

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
californio

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ adj masc
californiano
Relatiu o pertanyent a Califòrnia.

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ n masc
californiano
Persona que habita o és originària de Califòrnia.

calipàndria /ka.ɫiˈpan.dɾi.a/ /kə.ɫiˈpan.dɾi.ə/ n fem
catarro

calitja /kaˈɫi.d͡ʒa/ /kəˈɫi.d͡ʒə/ n fem
calima

caliu /kaˈɫiw/ /kəˈɫiw/ n masc
rescoldo
Barreja de brases, carbó i cendra que romanen quan s'apaga la flama d’un foc.
Vestigi esmorteït d’un sentiment, afecció, que havia estat viu.

call /ˈkaʎ/ n masc
callo
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.
callejón
Camí estret i llarg entre dues muntanyes.
judería
(històric) Barri medieval català habitat per jueus.

calladament /kaˌʎa.ðaˈmen/ /kaˌʎa.ðaˈment/ /kəˌʎa.ðəˈmen/ /kəˌʎa.ðəˈment/ adv
calladamente

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) call calla callada callades callam callant callar callara callaran callarem callaren callares callareu callaria callarien callaries callarà callaràs callaré callaríem callaríeu callassen callasses callassin callassis callat callats callau callava callaven callaves calle callem callen calles callessen callesses callessin callessis calleu calli callin callis callo callà callàrem callàreu callàs callàssem callàsseu callàssim callàssiu callàvem callàveu callés calléssem callésseu calléssim calléssiu callí occ sept val v
callar
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.
Mantenir un fet en silenci o secret.

callat /kaˈʎat/ /kəˈʎat/ adj masc
callado

calma /ˈkaɫ.ma/ /ˈkaɫ.mə/ n fem
altiplano
Plana sense bosc en el cim d’una muntanya.
calma
En general situació en la qual hi ha poc moviment o no n'hi ha cap.
Situació en la qual el mar o el vent tenen un moviment suau o nul.
Situació en la qual l'excitació nerviosa dels animals i en especial de les persones és molt baixa.
Sensació de tranquil·litat.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calm calma calmada calmades calmam calmant calmar calmara calmaran calmarem calmaren calmares calmareu calmaria calmarien calmaries calmarà calmaràs calmaré calmaríem calmaríeu calmassen calmasses calmassin calmassis calmat calmats calmau calmava calmaven calmaves calme calmem calmen calmes calmessen calmesses calmessin calmessis calmeu calmi calmin calmis calmo calmà calmàrem calmàreu calmàs calmàssem calmàsseu calmàssim calmàssiu calmàvem calmàveu calmés calméssem calmésseu calméssim calméssiu calmí occ sept val v
calmar

calmós /kaɫˈmos/ /kəɫˈmos/ adj masc
calmado
En calma.
calmoso
Que fa les coses amb calma, sense presses.

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
calor
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calorosament /ka.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /ka.ɫoˌɾo.zaˈment/ /kə.ɫoˌɾo.zəˈment/ /kə.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
calurosamente

calorós /ka.ɫoˈɾos/ /kə.ɫoˈɾos/ /kə.ɫuˈɾos/ adj masc
caluroso

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
calostro

calpis /ˈkaɫ.pis/ n fem
cálpida

calpissot /kaɫ.piˈsɔt/ n masc
pescozón

calpí /kaɫˈpi/ adj masc
calpino

calquejar /kaɫ.keˈd͡ʒa/ /kaɫ.keˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.keˈʒa/ /kəɫ.kəˈd͡ʒa/ /kəɫ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calquege calquegem calquegen calqueges calquegessen calquegesses calquegessin calquegessis calquegeu calquegi calquegin calquegis calquegés calquegéssem calquegésseu calquegéssim calquegéssiu calquegí calqueig calqueja calquejada calquejades calquejam calquejant calquejar calquejaran calquejarem calquejaren calquejares calquejareu calquejaria calquejarien calquejaries calquejarà calquejaràs calquejaré calquejaríem calquejaríeu calquejassen calquejasses calquejassin calquejassis calquejat calquejats calquejau calquejava calquejaven calquejaves calquejo calquejà calquejàrem calquejàreu calquejàs calquejàssem calquejàsseu calquejàssim calquejàssiu calquejàvem calquejàveu occ sept v
cavilar
(mallorquí, menorquí) Discórrer amb afany a un fi.

calumniador /ka.ɫum.ni.aˈðo/ /ka.ɫum.ni.aˈðoɾ/ /kə.ɫum.ni.əˈðo/ adj masc
calumniador

calumniar /ka.ɫum.niˈa/ /ka.ɫum.niˈaɾ/ /kə.ɫum.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calumnia calumniada calumniades calumniam calumniant calumniar calumniara calumniaran calumniarem calumniaren calumniares calumniareu calumniaria calumniarien calumniaries calumniarà calumniaràs calumniaré calumniaríem calumniaríeu calumniassen calumniasses calumniassin calumniassis calumniat calumniats calumniau calumniava calumniaven calumniaves calumnie calumniem calumnien calumnies calumniessen calumniesses calumniessin calumniessis calumnieu calumnii calumnio calumnià calumniàrem calumniàreu calumniàs calumniàssem calumniàsseu calumniàssim calumniàssiu calumniàvem calumniàveu calumniés calumniéssem calumniésseu calumniéssim calumniéssiu calumnií calumniï calumniïn calumniïs occ sept val v
calumniar

calumniosament /ka.ɫum.niˌo.zaˈmen/ /ka.ɫum.niˌo.zaˈment/ /kə.ɫum.niˌo.zəˈmen/ /kə.ɫum.niˌo.zəˈment/ adv
calumniosamente

calvari /kaɫˈva.ɾi/ /kaɫˈβa.ɾi/ /kəɫˈva.ɾi/ /kəɫˈβa.ɾi/ n masc
calvario
(religió) Recorregut amb estacions o capelletes que evoca els passos de Jesús al lloc de crucifixió.
Sèrie d’adversitats o penalitats.

calvície /kaɫˈvi.si.e/ /kaɫˈβi.si.e/ /kəɫˈvi.si.ə/ n fem
calvicie

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
cáliz
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·laïta /kaɫ.ɫaˈi.ta/ /kəɫ.ɫəˈi.tə/ n fem
calaíta

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
caligrafía

cal·ligrafiar /ka.ɫi.ɣɾa.fiˈa/ /kaɫ.ɫi.ɣɾa.fiˈa/ /kaɫ.ɫi.ɣɾa.fiˈaɾ/ /kə.ɫi.ɣɾə.fiˈa/ /kəɫ.ɫi.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cal·ligrafia cal·ligrafiada cal·ligrafiades cal·ligrafiam cal·ligrafiant cal·ligrafiar cal·ligrafiara cal·ligrafiaran cal·ligrafiarem cal·ligrafiaren cal·ligrafiares cal·ligrafiareu cal·ligrafiaria cal·ligrafiarien cal·ligrafiaries cal·ligrafiarà cal·ligrafiaràs cal·ligrafiaré cal·ligrafiaríem cal·ligrafiaríeu cal·ligrafiassen cal·ligrafiasses cal·ligrafiassin cal·ligrafiassis cal·ligrafiat cal·ligrafiats cal·ligrafiau cal·ligrafiava cal·ligrafiaven cal·ligrafiaves cal·ligrafie cal·ligrafiem cal·ligrafien cal·ligrafies cal·ligrafiessen cal·ligrafiesses cal·ligrafiessin cal·ligrafiessis cal·ligrafieu cal·ligrafii cal·ligrafio cal·ligrafià cal·ligrafiàrem cal·ligrafiàreu cal·ligrafiàs cal·ligrafiàssem cal·ligrafiàsseu cal·ligrafiàssim cal·ligrafiàssiu cal·ligrafiàvem cal·ligrafiàveu cal·ligrafiés cal·ligrafiéssem cal·ligrafiésseu cal·ligrafiéssim cal·ligrafiéssiu cal·ligrafií cal·ligrafiï cal·ligrafiïn cal·ligrafiïs occ sept val v
caligrafiar

cal·ligrama /ka.ɫiˈɣɾa.ma/ /kaɫ.ɫiˈɣɾa.ma/ /kə.ɫiˈɣɾa.mə/ /kəɫ.ɫiˈɣɾa.mə/ n masc
caligrama

cal·ligràfic /ka.ɫiˈɣɾa.fik/ /kaɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ /kə.ɫiˈɣɾa.fik/ /kəɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ adj masc
caligráfico
Corresponent o pertanyent a la cal·ligrafia.
Que imita la cal·ligrafia (un escrit).

cal·lovià /ka.ɫo.βiˈa/ /kaɫ.ɫo.viˈa/ /kaɫ.ɫo.βiˈa/ /kə.ɫu.βiˈa/ /kəɫ.ɫo.viˈa/ /kəɫ.ɫu.viˈa/ /kəɫ.ɫu.βiˈa/ adj masc
calloviano

cal·lus /ˈka.ɫus/ /ˈkaɫ.ɫus/ n masc
callo

calç /ˈkaɫs/ n fem
cal

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
braga
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçada /kaɫˈsa.ða/ n fem
calzada

calçar /kaɫˈsa/ /kaɫˈsaɾ/ /kəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calce calcem calcen calces calcessen calcesses calcessin calcessis calceu calci calcin calcis calcés calcéssem calcésseu calcéssim calcéssiu calcí calç calça calçada calçades calçam calçant calçar calçara calçaran calçarem calçaren calçares calçareu calçaria calçarien calçaries calçarà calçaràs calçaré calçaríem calçaríeu calçassen calçasses calçassin calçassis calçat calçats calçau calçava calçaven calçaves calço calçà calçàrem calçàreu calçàs calçàssem calçàsseu calçàssim calçàssiu calçàvem calçàveu occ sept val v
calzar
Posar calçat als peus.
Tenir una mida de sabata.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
calzado

calçotada /kaɫ.soˈta.ða/ /kəɫ.soˈta.ðə/ /kəɫ.suˈta.ðə/ n fem
calçotada

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
calzoncillos

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ n fem
caléndua

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ n masc
parné

caló /kaˈɫo/ n masc
caló

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
calumnia

cama /ˈka.ma/ n fem
pierna
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.
pie
(botànica) Part basal de la tija de les plantes herbàcies, que generalment es considera la zona compresa entre el primer parell de fulles (les més velles) i el coll.

camacurt /ˌka.maˈkuɾt/ /ˌka.məˈkurt/ adj masc
paticorto

camafeu /ka.maˈfɛw/ /kə.məˈfɛw/ n masc
camafeo

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
camaleón

camallada /ka.maˈʎa.ða/ /kə.məˈja.ðə/ /kə.məˈʎa.ðə/ n fem
pernada

camalluent /ˌka.ma.ʎuˈen/ /ˌka.ma.ʎuˈent/ /ˌka.mə.ʎuˈen/ /ˌka.mə.ʎuˈent/ n masc
paleto

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
manzanilla

camandulejar /ka.man.du.ɫeˈd͡ʒa/ /ka.man.du.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /ka.man.du.ɫeˈʒa/ /kə.mən.du.ɫəˈd͡ʒa/ /kə.mən.du.ɫəˈʒa/ camandulegem camandulegen camanduleges camandulegessen camandulegesses camandulegessin camandulegessis camandulegeu camandulegi camandulegin camandulegis camandulegés camandulegéssem camandulegésseu camandulegéssim camandulegéssiu camandulegí camanduleja camandulejada camandulejades camandulejant camandulejar camandulejaran camandulejarem camandulejaren camandulejares camandulejareu camandulejaria camandulejarien camandulejaries camandulejarà camandulejaràs camandulejaré camandulejaríem camandulejaríeu camandulejat camandulejats camandulejava camandulejaven camandulejaves camandulejo camandulejà camandulejàrem camandulejàreu camandulejàvem camandulejàveu v
camandulear

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
camarada compañero
Company amb qui es comparteixen afinitats.
(política) Company de militància socialista o comunista.

camarlenc /ka.maɾˈɫeŋk/ /kə.məɾˈɫɛŋ/ adj masc
camarlense

camarlenc /ka.maɾˈɫeŋk/ /kə.məɾˈɫɛŋ/ n masc
camarlengo chamberlain

camatort /ˌka.maˈtɔɾt/ /ˌka.məˈtɔrt/ adj masc
patizambo

camatrencar /ˌka.ma.tɾeŋˈka/ /ˌka.ma.tɾeŋˈkaɾ/ /ˌka.mə.tɾəŋˈka/ camatrenca camatrencada camatrencades camatrencant camatrencar camatrencaran camatrencarem camatrencaren camatrencares camatrencareu camatrencaria camatrencarien camatrencaries camatrencarà camatrencaràs camatrencaré camatrencaríem camatrencaríeu camatrencat camatrencats camatrencava camatrencaven camatrencaves camatrenco camatrencà camatrencàrem camatrencàreu camatrencàvem camatrencàveu camatrenquem camatrenquen camatrenques camatrenquessen camatrenquesses camatrenquessin camatrenquessis camatrenqueu camatrenqui camatrenquin camatrenquis camatrenqués camatrenquéssem camatrenquésseu camatrenquéssim camatrenquéssiu camatrenquí sept v
perniquebrar

cambisòl /kam.biˈsɔɫ/ /kəm.biˈsɔɫ/ n masc
cambisol

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ adj masc
camboyano
Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ n masc
camboyano
Persona que habita o és originària de Cambodja.
(invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
cámara

cambrada /kamˈbɾa.ða/ /kəmˈbɾa.ðə/ n fem
dormitorio común

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
camarero
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

cambril /kamˈbɾiɫ/ /kəmˈbɾiɫ/ n masc
camarín
Cambra situada darrere de les estàtues i dels altars.

camejar /ka.meˈd͡ʒa/ /ka.meˈd͡ʒaɾ/ /ka.meˈʒa/ /kə.məˈd͡ʒa/ /kə.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) camege camegem camegen cameges camegessen camegesses camegessin camegessis camegeu camegi camegin camegis camegés camegéssem camegésseu camegéssim camegéssiu camegí cameig cameja camejada camejades camejam camejant camejar camejara camejaran camejarem camejaren camejares camejareu camejaria camejarien camejaries camejarà camejaràs camejaré camejaríem camejaríeu camejassen camejasses camejassin camejassis camejat camejats camejau camejava camejaven camejaves camejo camejà camejàrem camejàreu camejàs camejàssem camejàsseu camejàssim camejàssiu camejàvem camejàveu occ sept val v
patalear
(intransitiu) Moure les cames.
patear
(transitiu) Caminar força.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
camello dromedario
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.
camello
(col·loquial) Traficant de droga.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ adj masc
camerunés
Relatiu o pertanyent al Camerun.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ n masc
camerunés
Persona que habita o és originària de Camerun.

camforar /kaɱ.foˈɾa/ /kaɱ.foˈɾaɾ/ /kəɱ.foˈɾa/ /kəɱ.fuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) camfor camfora camforada camforades camforam camforant camforar camforara camforaran camforarem camforaren camforares camforareu camforaria camforarien camforaries camforarà camforaràs camforaré camforaríem camforaríeu camforassen camforasses camforassin camforassis camforat camforats camforau camforava camforaven camforaves camfore camforem camforen camfores camforessen camforesses camforessin camforessis camforeu camfori camforin camforis camforo camforà camforàrem camforàreu camforàs camforàssem camforàsseu camforàssim camforàssiu camforàvem camforàveu camforés camforéssem camforésseu camforéssim camforéssiu camforí occ sept val v
alcanforar

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camina caminada caminades caminam caminant caminar caminara caminaran caminarem caminaren caminares caminareu caminaria caminarien caminaries caminarà caminaràs caminaré caminaríem caminaríeu caminassen caminasses caminassin caminassis caminat caminats caminau caminava caminaven caminaves camine caminem caminen camines caminessen caminesses caminessin caminessis camineu camini caminin caminis camino caminà caminàrem caminàreu caminàs caminàssem caminàsseu caminàssim caminàssiu caminàvem caminàveu caminés caminéssem caminésseu caminéssim caminéssiu caminí camín occ sept val v
caminar

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
camisa
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
camión
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camió de bombers n masc
camión de bomberos

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
campo agro
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
campo
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp central n masc
campo central

camp contrari n masc
campo contrario

camp d'aprenentatge n masc
campo de aprendizaje

camp de golf n masc
campo de golf

camp de joc n masc
área de juego
(esports de pilota) Superfície de l'àrea de competició d'un esport de pilota, amb unes mides fixades reglamentàriament i generalment delimitada per línies, dintre la qual es desenvolupa el joc.
campo de juego
(rugbi) Part de l'àrea de joc compresa entre les dues línies d'assaig.

camp de pitch-and-putt n masc
campo de pitch and putt

camp de treball n masc
campo de trabajo

camp del restador n masc
campo del restador

camp del servidor n masc
campo del servidor

camp dret n masc
campo derecho

camp esquerre n masc
campo izquierdo

camp exterior n masc
campo exterior

camp interior n masc
campo interior

camp propi n masc
campo propio

campament n masc
campamento

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
campana

campana de Gauss n fem
campana de Gauss

campana tubular n fem
campana tubular

campanada /kam.paˈna.ða/ /kəm.pəˈna.ðə/ n fem
campanada

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
campanario

campanar de cadireta n masc
espadaña

campanejar /kam.pa.neˈd͡ʒa/ /kam.pa.neˈd͡ʒaɾ/ /kam.pa.neˈʒa/ /kəm.pə.nəˈd͡ʒa/ /kəm.pə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) campanege campanegem campanegen campaneges campanegessen campanegesses campanegessin campanegessis campanegeu campanegi campanegin campanegis campanegés campanegéssem campanegésseu campanegéssim campanegéssiu campanegí campaneig campaneja campanejada campanejades campanejam campanejant campanejar campanejara campanejaran campanejarem campanejaren campanejares campanejareu campanejaria campanejarien campanejaries campanejarà campanejaràs campanejaré campanejaríem campanejaríeu campanejassen campanejasses campanejassin campanejassis campanejat campanejats campanejau campanejava campanejaven campanejaves campanejo campanejà campanejàrem campanejàreu campanejàs campanejàssem campanejàsseu campanejàssim campanejàssiu campanejàvem campanejàveu occ sept val v
campanear
Tocar les campanes durant força temps.

campanes tubulars n fem
campanólogo

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
campanya campaña

campar /kamˈpa/ /kamˈpaɾ/ /kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camp campa campada campades campam campant campar campara camparan camparem camparen campares campareu camparia camparien camparies camparà camparàs camparé camparíem camparíeu campassen campasses campassin campassis campat campats campau campava campaven campaves campe campem campen campes campessen campesses campessin campessis campeu campi campin campis campo campà campàrem campàreu campàs campàssem campàsseu campàssim campàssiu campàvem campàveu campés campéssem campésseu campéssim campéssiu campí occ sept val v
salvar
Salvar-se d'un perill.
ir tirando
Anar passant la vida, subsistir.

campar-se-la /kamˈpaɾ.se.ɫa/ /kəmˈpar.sə.ɫə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) camp campa campada campades campam campant campar campara camparan camparem camparen campares campareu camparia camparien camparies camparà camparàs camparé camparíem camparíeu campassen campasses campassin campassis campat campats campau campava campaven campaves campe campem campen campes campessen campesses campessin campessis campeu campi campin campis campo campà campàrem campàreu campàs campàssem campàsseu campàssim campàssiu campàvem campàveu campés campéssem campésseu campéssim campéssiu campí occ sept val v
componérselas

campejar /kam.peˈd͡ʒa/ /kam.peˈd͡ʒaɾ/ /kam.peˈʒa/ /kəm.pəˈd͡ʒa/ /kəm.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) campege campegem campegen campeges campegessen campegesses campegessin campegessis campegeu campegi campegin campegis campegés campegéssem campegésseu campegéssim campegéssiu campegí campeig campeja campejada campejades campejam campejant campejar campejara campejaran campejarem campejaren campejares campejareu campejaria campejarien campejaries campejarà campejaràs campejaré campejaríem campejaríeu campejassen campejasses campejassin campejassis campejat campejats campejau campejava campejaven campejaves campejo campejà campejàrem campejàreu campejàs campejàssem campejàsseu campejàssim campejàssiu campejàvem campejàveu occ sept val v
campear

camperització /kam.pe.ɾi.d͡za.siˈo/ /kam.pe.ɾi.za.siˈo/ /kəm.pə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
camperización

camperitzar /kam.pe.ɾiˈd͡za/ /kam.pe.ɾiˈza/ /kam.pe.ɾiˈzaɾ/ /kəm.pə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) camperitz camperitza camperitzada camperitzades camperitzam camperitzant camperitzar camperitzara camperitzaran camperitzarem camperitzaren camperitzares camperitzareu camperitzaria camperitzarien camperitzaries camperitzarà camperitzaràs camperitzaré camperitzaríem camperitzaríeu camperitzassen camperitzasses camperitzassin camperitzassis camperitzat camperitzats camperitzau camperitzava camperitzaven camperitzaves camperitze camperitzem camperitzen camperitzes camperitzessen camperitzesses camperitzessin camperitzessis camperitzeu camperitzi camperitzin camperitzis camperitzo camperitzà camperitzàrem camperitzàreu camperitzàs camperitzàssem camperitzàsseu camperitzàssim camperitzàssiu camperitzàvem camperitzàveu camperitzés camperitzéssem camperitzésseu camperitzéssim camperitzéssiu camperitzí occ val v
camperizar

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ adj masc
campestre

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
campesino

campi qui pugui idiom
sálvese quien pueda

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
campeonato

campir /kamˈpi/ /kamˈpiɾ/ /kəmˈpi/ campeix campeixen campeixes campeixi campeixin campeixis campeixo campia campida campides campien campies campim campint campir campiran campirem campiren campires campireu campiria campirien campiries campirà campiràs campiré campiríem campiríeu campisca campisquen campisques campissen campisses campissin campissis campit campits campiu campix campixen campixes campixo campí campíem campíeu campírem campíreu campís campíssem campísseu campíssim campíssiu n-occ occ sept v
pintar uniformemente

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
campeón

campus /ˈkam.pus/ n masc
campus

campus virtual n masc
campus virtual

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camufl camufla camuflada camuflades camuflam camuflant camuflar camuflara camuflaran camuflarem camuflaren camuflares camuflareu camuflaria camuflarien camuflaries camuflarà camuflaràs camuflaré camuflaríem camuflaríeu camuflassen camuflasses camuflassin camuflassis camuflat camuflats camuflau camuflava camuflaven camuflaves camufle camuflem camuflen camufles camuflessen camuflesses camuflessin camuflessis camufleu camufli camuflin camuflis camuflo camuflà camuflàrem camuflàreu camuflàs camuflàssem camuflàsseu camuflàssim camuflàssiu camuflàvem camuflàveu camuflés camufléssem camuflésseu camufléssim camufléssiu camuflí occ sept val v
camuflar camuflajear

camussa /kəˈmu.sə/ n fem
gamuza
Pell d’isard (actualment de cabra o ovella) usada per a netejar per ser molt suau i flexible.

camàndula /kaˈman.du.ɫa/ /kəˈman.du.ɫə/ n fem
camándulas
(plural) Explicacions fútils i hipòcrites.

camí /kaˈmi/ n masc
camino

camí ral n masc
camino real

canac /kaˈnak/ /kəˈnak/ n masc
canaco

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
canadiense
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ n masc
canadiense
Persona que habita o és originària del Canadà.
(patinatge artístic sobre gel, hoquei sobre gel) Viratge efectuat posant en línia els dos patins, de manera que quedi davant el corresponent al costat cap on s'ha de girar, i inclinant molt el cos cap a l'interior de la corba.

canal /kaˈnaɫ/ n fem
canal
(bowling) Cadascun dels dos solcs situats a banda i banda d'una pista de bowling per a recollir les boles que surten dels seus límits i conduir-les fins al final.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
canal
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canal alfa n masc
canal alfa

canal de melé n masc
canal de melé

canalier adj masc
alcalalino
Originari, pertanyent o relatiu a Alcalalí (la Marina Alta).

canalier n masc
alcalalino
Natural d'Alcalalí (la Marina Alta).

canalitzar /ka.na.liˈza/ /ka.na.ɫiˈd͡za/ /ka.na.ɫiˈza/ /ka.na.ɫiˈzaɾ/ /kə.nə.ɫiˈd͡za/ /kə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canalitz canalitza canalitzada canalitzades canalitzam canalitzant canalitzar canalitzara canalitzaran canalitzarem canalitzaren canalitzares canalitzareu canalitzaria canalitzarien canalitzaries canalitzarà canalitzaràs canalitzaré canalitzaríem canalitzaríeu canalitzassen canalitzasses canalitzassin canalitzassis canalitzat canalitzats canalitzau canalitzava canalitzaven canalitzaves canalitze canalitzem canalitzen canalitzes canalitzessen canalitzesses canalitzessin canalitzessis canalitzeu canalitzi canalitzin canalitzis canalitzo canalitzà canalitzàrem canalitzàreu canalitzàs canalitzàssem canalitzàsseu canalitzàssim canalitzàssiu canalitzàvem canalitzàveu canalitzés canalitzéssem canalitzésseu canalitzéssim canalitzéssiu canalitzí occ sept val v
canalizar

canalla /kaˈna.ʎa/ /kəˈna.ʎə/ n neut
canalla
Persona vil i reprovable.

canaló /ka.naˈɫo/ /kə.nəˈɫo/ n masc
canalón

canana /kaˈna.na/ /kəˈna.nə/ n fem
canana
Cartutxera amb una filera de bagues per a guardar-hi en cadascuna una bala o un cartutx, normalment cenyida a la cintura.
pota
Mol·lusc semblant al calamar de cos més allargat (Todarodes sagittatus).

canapè /ka.naˈpe/ /kə.nəˈpɛ/ n masc
canapé

canari adj masc
canario
Relatiu a les illes Canàries, als seus habitants o a la seva llengua.

canari n masc
canario
Natural de les illes Canàries.
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).
tordo de roca
(peixos) Peix de la família dels làbrids de color rosat o groc vermellós (Symphodus mediterraneus).

cancan /kaŋˈkan/ /kəŋˈkan/ n masc
cancán

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
canciller

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cancel cancel·la cancel·lada cancel·lades cancel·lam cancel·lant cancel·lar cancel·lara cancel·laran cancel·larem cancel·laren cancel·lares cancel·lareu cancel·laria cancel·larien cancel·laries cancel·larà cancel·laràs cancel·laré cancel·laríem cancel·laríeu cancel·lassen cancel·lasses cancel·lassin cancel·lassis cancel·lat cancel·lats cancel·lau cancel·lava cancel·laven cancel·laves cancel·le cancel·lem cancel·len cancel·les cancel·lessen cancel·lesses cancel·lessin cancel·lessis cancel·leu cancel·li cancel·lin cancel·lis cancel·lo cancel·là cancel·làrem cancel·làreu cancel·làs cancel·làssem cancel·làsseu cancel·làssim cancel·làssiu cancel·làvem cancel·làveu cancel·lés cancel·léssem cancel·lésseu cancel·léssim cancel·léssiu cancel·lí occ sept val v
cancelar
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
vela

candi /ˈkan.di/ n masc
azúcar escarchado

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
candidato

candidat lliure n masc
candidato libre

candidatura /kan.di.ðaˈtu.ɾa/ /kən.di.ðəˈtu.ɾə/ n fem
candidatura

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ bal candeix candeixen candeixes candeixi candeixin candeixis candeixo candesc candesqui candesquin candesquis candia candida candides candien candies candiguem candigueu candim candint candir candira candiran candirem candiren candires candireu candiria candirien candiries candirà candiràs candiré candiríem candiríeu candisc candisca candisquen candisques candissen candisses candissin candissis candit candits candiu candix candixen candixes candixo candí candíem candíeu candírem candíreu candís candíssem candísseu candíssim candíssiu n-occ occ sept val v
almibarar
Adobar amb sucre fos o almívar.

candorós /kan.doˈɾos/ /kən.doˈɾos/ /kən.duˈɾos/ adj masc
candoroso
Que té candor; càndid, ingenu.

canell /kaˈneʎ/ n masc
muñeca

canella /kaˈne.ʎa/ /kəˈne.ʎə/ n fem
caño
Canó per on surt l'aigua d’una font.

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
candelabro

caneló /ka.neˈɫo/ /kə.nəˈɫo/ n masc
canelón

canescent /ka.neˈsen/ /ka.neˈsent/ /kə.nəsˈsen/ /kə.nəsˈsent/ /kə.nəˈsen/ adj
canescente

canescina /ka.neˈsi.na/ /kə.nəsˈsi.nə/ /kə.nəˈsi.nə/ n fem
canescina

cangrea /kaŋˈgɾe.a/ /kəŋˈgɾɛ.ə/ n fem
cangreja
Vela de forma quadrilàtera agafada verticalment a la part del darrere d'un pal de l'embarcació i horitzontalment per sota per la botavara i per dalt per una altra verga.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
canguro
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
canguro niñera
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canilla /kaˈni.ʎa/ /kəˈni.ʎə/ n fem
jauría

caninament /kaˌni.naˈmen/ /kaˌni.naˈment/ /kəˌni.nəˈmen/ /kəˌni.nəˈment/ adv
caninamente

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
tubería

canonar /ka.noˈna/ /ka.noˈnaɾ/ /kə.noˈna/ /kə.nuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canon canona canonada canonades canonam canonant canonar canonara canonaran canonarem canonaren canonares canonareu canonaria canonarien canonaries canonarà canonaràs canonaré canonaríem canonaríeu canonassen canonasses canonassin canonassis canonat canonats canonau canonava canonaven canonaves canone canonem canonen canones canonessen canonesses canonessin canonessis canoneu canoni canonin canonis canono canonà canonàrem canonàreu canonàs canonàssem canonàsseu canonàssim canonàssiu canonàvem canonàveu canonés canonéssem canonésseu canonéssim canonéssiu canoní occ sept val v
encañonar
(intransitiu) Les aus, créixer els primers canons.
encanillar
(transitiu, tèxtil) Carregar els canons de la llançadora amb el fil que es teixirà.

canoneig /ka.noˈnet͡ʃ/ /kə.noˈnət͡ʃ/ /kə.nuˈnɛt͡ʃ/ n masc
cañoneo

canonejar /ka.no.neˈd͡ʒa/ /ka.no.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.no.neˈʒa/ /kə.no.nəˈd͡ʒa/ /kə.nu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) canonege canonegem canonegen canoneges canonegessen canonegesses canonegessin canonegessis canonegeu canonegi canonegin canonegis canonegés canonegéssem canonegésseu canonegéssim canonegéssiu canonegí canoneig canoneja canonejada canonejades canonejam canonejant canonejar canonejara canonejaran canonejarem canonejaren canonejares canonejareu canonejaria canonejarien canonejaries canonejarà canonejaràs canonejaré canonejaríem canonejaríeu canonejassen canonejasses canonejassin canonejassis canonejat canonejats canonejau canonejava canonejaven canonejaves canonejo canonejà canonejàrem canonejàreu canonejàs canonejàssem canonejàsseu canonejàssim canonejàssiu canonejàvem canonejàveu occ sept val v
cañonear

canonge /kaˈnɔɲ.d͡ʒe/ /kəˈnɔɲ.ʒə/ n masc
canónigo

canongessa /ka.noɲˈd͡ʒe.sa/ /kə.noɲˈʒə.sə/ /kə.nuɲˈʒɛ.sə/ n fem
canonesa

canonitzar /ka.no.niˈd͡za/ /ka.no.niˈza/ /ka.no.niˈzaɾ/ /kə.no.niˈd͡za/ /kə.nu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canonitz canonitza canonitzada canonitzades canonitzam canonitzant canonitzar canonitzara canonitzaran canonitzarem canonitzaren canonitzares canonitzareu canonitzaria canonitzarien canonitzaries canonitzarà canonitzaràs canonitzaré canonitzaríem canonitzaríeu canonitzassen canonitzasses canonitzassin canonitzassis canonitzat canonitzats canonitzau canonitzava canonitzaven canonitzaves canonitze canonitzem canonitzen canonitzes canonitzessen canonitzesses canonitzessin canonitzessis canonitzeu canonitzi canonitzin canonitzis canonitzo canonitzà canonitzàrem canonitzàreu canonitzàs canonitzàssem canonitzàsseu canonitzàssim canonitzàssiu canonitzàvem canonitzàveu canonitzés canonitzéssem canonitzésseu canonitzéssim canonitzéssiu canonitzí occ sept val v
canonizar
L'església, considerar sant a algú afegir-lo al cànon.

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
tocino
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansalada fumada n fem
beicon

cansalada viada n fem
panceta

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
cansancio

cansar /kanˈsa/ /kanˈsaɾ/ /kənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cans cansa cansada cansades cansam cansant cansar cansara cansaran cansarem cansaren cansares cansareu cansaria cansarien cansaries cansarà cansaràs cansaré cansaríem cansaríeu cansassen cansasses cansassin cansassis cansat cansats cansau cansava cansaven cansaves canse cansem cansen canses cansessen cansesses cansessin cansessis canseu cansi cansin cansis canso cansà cansàrem cansàreu cansàs cansàssem cansàsseu cansàssim cansàssiu cansàvem cansàveu cansés canséssem cansésseu canséssim canséssiu cansí occ sept val v
cansar

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
cansado fatigado

cant /ˈkan/ /ˈkant/ n masc
canto

cant gregorià n masc
canto gregoriano

cantadissa /kan.taˈði.sa/ /kən.təˈði.sə/ n fem
cantos

cantador /kan.taˈðo/ /kan.taˈðoɾ/ /kən.təˈðo/ adj masc
cantor

cantal /kanˈtaɫ/ /kənˈtaɫ/ n masc
canto

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
cantante

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cant canta cantada cantades cantam cantant cantar cantara cantaran cantarem cantaren cantares cantareu cantaria cantarien cantaries cantarà cantaràs cantaré cantaríem cantaríeu cantassen cantasses cantassin cantassis cantat cantats cantau cantava cantaven cantaves cante cantem canten cantes cantessen cantesses cantessin cantessis canteu canti cantin cantis canto cantà cantàrem cantàreu cantàs cantàssem cantàsseu cantàssim cantàssiu cantàvem cantàveu cantés cantéssem cantésseu cantéssim cantéssiu cantí occ sept val v
cantar
Produir música amb la veu.
(beisbol, esports de raqueta) Fer saber en veu alta, un àrbitre o un anotador, el resultat d'un moment determinat del partit o la presa d'una decisió.

cantarella n fem
dejo
Modulació especial de la veu característica d’un determinat parlar i que resulta insòlita en el parlar propi.

cantarellejar /kan.ta.ɾe.ʎeˈd͡ʒa/ /kan.ta.ɾe.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /kan.ta.ɾe.ʎeˈʒa/ /kən.tə.ɾə.ʎəˈd͡ʒa/ /kən.tə.ɾə.ʎəˈʒa/ cantarellege cantarellegem cantarellegen cantarelleges cantarellegessen cantarellegesses cantarellegessin cantarellegessis cantarellegeu cantarellegi cantarellegin cantarellegis cantarellegés cantarellegéssem cantarellegésseu cantarellegéssim cantarellegéssiu cantarellegí cantarelleja cantarellejada cantarellejades cantarellejant cantarellejar cantarellejaran cantarellejarem cantarellejaren cantarellejares cantarellejareu cantarellejaria cantarellejarien cantarellejaries cantarellejarà cantarellejaràs cantarellejaré cantarellejaríem cantarellejaríeu cantarellejat cantarellejats cantarellejava cantarellejaven cantarellejaves cantarellejo cantarellejà cantarellejàrem cantarellejàreu cantarellejàvem cantarellejàveu occ sept v
hablar con un dejo

cantautor /kan.tawˈto/ /kan.tawˈtoɾ/ /kən.təwˈto/ n masc
cantautor

cantell del tauler n masc
borde del tablero

cantellejar /kan.te.ʎeˈd͡ʒa/ /kan.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /kan.te.ʎeˈʒa/ /kən.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /kən.tə.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cantellegem cantellegen cantelleges cantellegessin cantellegessis cantellegeu cantellegi cantellegin cantellegis cantellegés cantellegéssim cantellegéssiu cantellegí cantelleig cantelleja cantellejada cantellejades cantellejam cantellejant cantellejar cantellejaran cantellejarem cantellejaren cantellejares cantellejareu cantellejaria cantellejarien cantellejaries cantellejarà cantellejaràs cantellejaré cantellejaríem cantellejaríeu cantellejassen cantellejasses cantellejassin cantellejassis cantellejat cantellejats cantellejau cantellejava cantellejaven cantellejaves cantellejà cantellejàrem cantellejàreu cantellejàs cantellejàssem cantellejàsseu cantellejàssim cantellejàssiu cantellejàvem cantellejàveu v
ser aguloso
(intransitiu) Ser cantellut.
cantear
(transitiu) Fer cantells.

canterano /kan.teˈɾa.no/ /kən.təˈɾa.no/ /kən.təˈɾa.nu/ n masc
cantarano

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
cantimplora
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantiret /kan.tiˈɾet/ /kən.tiˈɾɛt/ n masc
cantarillo

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
esquina
Encreuament de dos carrers.
(hoquei sobre gel) Cadascun dels quatre angles arrodonits d'una pista de joc, delimitats per les tanques laterals i les tanques de fons.

cantonera /kan.toˈne.ɾa/ /kən.toˈne.ɾə/ /kən.tuˈne.ɾə/ n fem
cantonera
Peça de perfil en escaire que s’utilitza com a protecció d’un cantó, de reforç o d’unió de peces en angle.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ adj masc
cantonés
Relatiu o pertanyent a Canton o al seu dialecte propi.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ n masc
cantonés
Persona que habita o és originària de Canton.
Dialecte del xinès parlat majoritàriament a la zona de Canton.

cantor /kanˈto/ /kanˈtoɾ/ /kənˈto/ n masc
cantor
Persona que canta, especialment en un cor o com a solista.

cantussejar /kan.tu.seˈd͡ʒa/ /kan.tu.seˈd͡ʒaɾ/ /kan.tu.seˈʒa/ /kən.tu.səˈd͡ʒa/ /kən.tu.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cantussege cantussegem cantussegen cantusseges cantussegessen cantussegesses cantussegessin cantussegessis cantussegeu cantussegi cantussegin cantussegis cantussegés cantussegéssem cantussegésseu cantussegéssim cantussegéssiu cantussegí cantusseig cantusseja cantussejada cantussejades cantussejam cantussejant cantussejar cantussejara cantussejaran cantussejarem cantussejaren cantussejares cantussejareu cantussejaria cantussejarien cantussejaries cantussejarà cantussejaràs cantussejaré cantussejaríem cantussejaríeu cantussejassen cantussejasses cantussejassin cantussejassis cantussejat cantussejats cantussejau cantussejava cantussejaven cantussejaves cantussejo cantussejà cantussejàrem cantussejàreu cantussejàs cantussejàssem cantussejàsseu cantussejàssim cantussejàssiu cantussejàvem cantussejàveu occ sept val v
canturrear

cantussol /kan.tuˈsɔɫ/ /kən.tuˈsɔɫ/ n masc
canturía

cantàrida /kanˈta.ɾi.ða/ /kənˈta.ɾi.ðə/ n fem
cantárida

cantó /kanˈto/ /kənˈto/ n masc
canto

canusir /ka.nuˈzi/ /ka.nuˈziɾ/ /kə.nuˈzi/ canuseix canuseixen canuseixes canuseixi canuseixin canuseixis canuseixo canusia canusida canusides canusien canusies canusim canusint canusir canusiran canusirem canusiren canusires canusireu canusiria canusirien canusiries canusirà canusiràs canusiré canusiríem canusiríeu canusisca canusisquen canusisques canusissen canusisses canusissin canusissis canusit canusits canusiu canusix canusixen canusixes canusixo canusí canusíem canusíeu canusírem canusíreu canusís canusíssem canusísseu canusíssim canusíssiu n-occ occ sept v
encanecer

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
cambio
Acció i efecte de canviar.
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.
(no comptable) Diners en moneda fraccionària per a descanviar.
(esports de pilota) Acció i efecte de reemplaçar un jugador per un altre jugador del mateix equip en el transcurs d'un partit.
(beisbol) Acció dels dos equips d'intercanviar-se les funcions ofensives i defensives al final de cada mitja entrada.

canvi al vol n masc
cambio al vuelo

canvi antireglamentari n masc
cambio antirreglamentario

canvi d'efecte n masc
cambio de efecto

canvi d'oponent n masc
cambio de oponente

canvi de camp n masc
cambio de campo

canvi de direcció n masc
cambio de dirección

canvi de joc n masc
cambio de juego

canvi de pala n masc
cambio de raqueta

canvi de posició n masc
cambio de posición

canvi de professió n masc
cambio de profesión

canvi de receptor n masc
cambio de receptor

canvi de servei Interjection
cambio de servicio

canvi de servei n masc
cambio de saque

canvi de servidor n masc
cambio de servidor

canvi de zones n masc
cambio de función

canvi social n masc
cambio social

canviador /kam.bi.aˈðo/ /kam.bi.aˈðoɾ/ /kaɱ.vi.aˈðoɾ/ /kəm.bi.əˈðo/ /kəɱ.vi.əˈðo/ n masc
cambiador

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canvia canviada canviades canviam canviant canviar canviara canviaran canviarem canviaren canviares canviareu canviaria canviarien canviaries canviarà canviaràs canviaré canviaríem canviaríeu canviassen canviasses canviassin canviassis canviat canviats canviau canviava canviaven canviaves canvie canviem canvien canvies canviessen canviesses canviessin canviessis canvieu canvii canvio canvià canviàrem canviàreu canviàs canviàssem canviàsseu canviàssim canviàssiu canviàvem canviàveu canviés canviéssem canviésseu canviéssim canviéssiu canvií canviï canviïn canviïs occ sept val v
cambiar
Modificar, fer diferent, variar.
Prendre i donar una cosa per altre que se'n rep o dóna.
(esports de pilota) Reemplaçar un titular per un suplent en el transcurs d'un partit o una partida d'un esport d'equip.

canviar el xip v
cambiar el chip

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ n neut
cambista

canxa /ˈkaɲ.t͡ʃa/ /ˈkaɲ.ʃə/ n fem
cancha

canxer n masc
canchero

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
caña cañaheja
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.
Per semblança, tija del blat o d'altres cereals.
Espècie de jonc que s'usa per a bastons o mangales.
El moll de l'os.
cañaheja estrangul
La llengüeta del baixó i d'altres instruments de vent que s'introdueix a la boca per a sonar.

canyaferla /ˌka.ɲaˈfɛr.ɫa/ /ˌka.ɲaˈfɛɾ.ɫa/ /ˌka.ɲaˈfɛɾ.ɫɛ/ /ˌka.ɲəˈfɛr.ɫə/ n fem
cañaheja

canyar /kaˈɲa/ /kaˈɲaɾ/ /kəˈɲa/ n masc
cañaveral

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
canela
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.
espinilla
Part anterior de la cama.

canyeller /ka.ɲeˈʎe/ /ka.ɲeˈʎeɾ/ /kə.ɲəˈʎe/ n masc
canelo

canyes /ˈka.ɲes/ /ˈka.ɲəs/ n fem
cañas
Torneig que la noblesa solia fer en ocasió d'algunes celebracions públiques, consistent en el llançament de canyes contra l'adversari.

canyís /kaˈɲis/ /kəˈɲis/ n masc
cañizo
Reixat de canyes o vímets.
xilófono de caña
Instrument idiòfon antic, emprat en les caramelles, consistent en un enfilall de canyes curtes disposades l'una al costat de l'altra, sense que es toquin, que es fan sonar fregant-les les unes amb les altres.

cançonejar /kan.so.neˈd͡ʒa/ /kan.so.neˈd͡ʒaɾ/ /kan.so.neˈʒa/ /kən.so.nəˈd͡ʒa/ /kən.su.nəˈʒa/ cançonege cançonegem cançonegen cançoneges cançonegessen cançonegesses cançonegessin cançonegessis cançonegeu cançonegi cançonegin cançonegis cançonegés cançonegéssem cançonegésseu cançonegéssim cançonegéssiu cançonegí cançoneja cançonejada cançonejades cançonejant cançonejar cançonejaran cançonejarem cançonejaren cançonejares cançonejareu cançonejaria cançonejarien cançonejaries cançonejarà cançonejaràs cançonejaré cançonejaríem cançonejaríeu cançonejat cançonejats cançonejava cançonejaven cançonejaves cançonejo cançonejà cançonejàrem cançonejàreu cançonejàvem cançonejàveu occ sept v
remolonear

cançoner /kan.soˈne/ /kan.soˈneɾ/ /kən.soˈne/ /kən.suˈne/ n masc
cancionero

cançoneta /kan.soˈne.ta/ /kən.soˈnə.tə/ /kən.suˈnɛ.tə/ n fem
cancioncilla

cançó n fem
canción
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

cançó de bressol n fem
nana

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ adj
caníbal
Relatiu als animals que devoren d’altres de la mateixa espècie.

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
caníbal
antropòfag

canícula /kaˈni.ku.ɫa/ /kəˈni.ku.ɫə/ n fem
canícula

canòdrom /kaˈnɔ.ðɾom/ /kəˈnɔ.ðɾom/ /kəˈnɔ.ðɾum/ n masc
canódromo

canònicament /kaˌnɔ.ni.kaˈmen/ /kaˌnɔ.ni.kaˈment/ /kəˌnɔ.ni.kəˈmen/ /kəˌnɔ.ni.kəˈment/ adv
canónicamente

canó /kaˈno/ n masc
cañón
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.
Tub obert per un o els dos extrems, en especial el de la xemeneia.
alfiletero
(oriental) Capsa cilíndrica per guardar agulles.
canilla
(tèxtil) Peça desmuntable de la llançadora on s'enrotlla el fil que farà el teixit.
cálamo
(ornitologia) Part buida i transparent que forma la base del raquis de la ploma dels ocells, que no porta barbes i s'insereix en el cos de l'animal.

canó de projecció n masc
cañón de proyección

canós /kaˈnos/ /kəˈnos/ adj masc
canoso

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
caos

cap adj
ninguno
(negatiu) Ni un.
(negatiu) Gens de.
alguno
(interrogatiu, condicional) Alguna mena de.

cap n masc
cabeza
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Part anterior, per on comença una cosa.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base
cabeza cabo
Extremitat en general.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.

cap n neut
jefe
Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.
cabo
Grau militar.

cap a preposition
hacia

cap d'any n masc
año nuevo

cap d'estudis n masc
jefe de estudios
Òrgan unipersonal de govern d'un centre educatiu al qual correspon la programació i el seguiment de les activitats docents del centre en col·laboració amb el director, el secretari acadèmic i el claustre de professors.

cap d'estudis n neut
jefe de estudios
Professional de l'educació escolar, habitualment docent, que exerceix la direcció d'estudis en un centre educatiu i té per funcions principals la coordinació del disseny i la implementació del currículum.

cap d'olla n masc
calderón común

cap d'olla d'aleta curta n masc
calderón de aletas cortas

cap d'olla de l'Irauadi n masc
delfín del Irawaddy

cap de casa n masc
cabeza de família

cap de fava n masc
capullo

cap de recollidors de pilotes n neut
jefe de recogepelotas

cap de setmana n masc
fin de semana

cap-rodo /ˌkabˈrɔ.ðo/ /ˌkabˈrɔ.ðu/ n masc
vahido

cap-roig /ˌkabˈrɔt͡ʃ/ n masc
araña

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
capa
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitar /ka.pa.siˈta/ /ka.pa.siˈtaɾ/ /kə.pə.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capacit capacita capacitada capacitades capacitam capacitant capacitar capacitara capacitaran capacitarem capacitaren capacitares capacitareu capacitaria capacitarien capacitaries capacitarà capacitaràs capacitaré capacitaríem capacitaríeu capacitassen capacitasses capacitassin capacitassis capacitat capacitats capacitau capacitava capacitaven capacitaves capacite capacitem capaciten capacites capacitessen capacitesses capacitessin capacitessis capaciteu capaciti capacitin capacitis capacito capacità capacitàrem capacitàreu capacitàs capacitàssem capacitàsseu capacitàssim capacitàssiu capacitàvem capacitàveu capacités capacitéssem capacitésseu capacitéssim capacitéssiu capacití occ sept val v
capacitar

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
capacidad
Contingut que cap en un espai concret.
Aptitud que permet a una persona de reeixir en l'exercici d'una activitat determinada.

capacitat intel·lectual n fem
capacidad intelectual

capacitat intel·lectual límit n fem
capacidad intelectual límite

capadoci /ka.paˈðɔ.si/ /kə.pəˈðɔ.si/ capadòcia adj masc
capadocio
Relatiu o pertanyent a la Capadòcia.

capadoci /ka.paˈðɔ.si/ /kə.pəˈðɔ.si/ n masc
capadocio
Persona que habita o és originària de la Capadòcia.

capalçar /ˌka.paɫˈsa/ /ˌka.paɫˈsaɾ/ /ˌka.pəɫˈsa/ /ˌka.βaɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capalce capalcem capalcen capalces capalcessen capalcesses capalcessin capalcessis capalceu capalci capalcin capalcis capalcés capalcéssem capalcésseu capalcéssim capalcéssiu capalcí capalç capalça capalçada capalçades capalçam capalçant capalçar capalçaran capalçarem capalçaren capalçares capalçareu capalçaria capalçarien capalçaries capalçarà capalçaràs capalçaré capalçaríem capalçaríeu capalçassen capalçasses capalçassin capalçassis capalçat capalçats capalçau capalçava capalçaven capalçaves capalço capalçà capalçàrem capalçàreu capalçàs capalçàssem capalçàsseu capalçàssim capalçàssiu capalçàvem capalçàveu occ sept v
levantar
Alçar d’un cap.
capialzar
Construir un arc o una llinda només per un costat del mur.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
capaz
Que té capacitat.
Apte o hàbil per fer una cosa.

capaçment /kaˌpazˈmen/ /kaˌpazˈment/ /kəˌpazˈmen/ /kəˌpazˈment/ adv
capazmente

capbaixar-se /ˌkab.bajˈʃar.se/ /ˌkab.bajˈʃaɾ.se/ /ˌkab.baˈʃaɾ.se/ /ˌkab.bə.ʃərˈsə/ /ˌkab.bəˈʃar.sə/ /ˌkab.bəˈʃaɾ.sə/ capbaixa capbaixada capbaixades capbaixant capbaixar capbaixaran capbaixarem capbaixaren capbaixares capbaixareu capbaixaria capbaixarien capbaixaries capbaixarà capbaixaràs capbaixaré capbaixaríem capbaixaríeu capbaixat capbaixats capbaixava capbaixaven capbaixaves capbaixem capbaixen capbaixes capbaixessen capbaixesses capbaixessin capbaixessis capbaixeu capbaixi capbaixin capbaixis capbaixo capbaixà capbaixàrem capbaixàreu capbaixàvem capbaixàveu capbaixés capbaixéssem capbaixésseu capbaixéssim capbaixéssiu capbaixí sept v
pandear

capbreu /ˌkabˈbɾew/ n masc
cabreo

capbrevar /ˌkab.bɾeˈvaɾ/ /ˌkab.bɾeˈβa/ /ˌkab.bɾəˈva/ /ˌkab.bɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capbreu capbrev capbreva capbrevada capbrevades capbrevam capbrevant capbrevar capbrevara capbrevaran capbrevarem capbrevaren capbrevares capbrevareu capbrevaria capbrevarien capbrevaries capbrevarà capbrevaràs capbrevaré capbrevaríem capbrevaríeu capbrevassen capbrevasses capbrevassin capbrevassis capbrevat capbrevats capbrevau capbrevava capbrevaven capbrevaves capbreve capbrevem capbreven capbreves capbrevessen capbrevesses capbrevessin capbrevessis capbreveu capbrevi capbrevin capbrevis capbrevo capbrevà capbrevàrem capbrevàreu capbrevàs capbrevàssem capbrevàsseu capbrevàssim capbrevàssiu capbrevàvem capbrevàveu capbrevés capbrevéssem capbrevésseu capbrevéssim capbrevéssiu capbreví occ sept val v
cabrevar

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capbussa capbussada capbussades capbussam capbussant capbussar capbussara capbussaran capbussarem capbussaren capbussares capbussareu capbussaria capbussarien capbussaries capbussarà capbussaràs capbussaré capbussaríem capbussaríeu capbussassen capbussasses capbussassin capbussassis capbussat capbussats capbussau capbussava capbussaven capbussaves capbusse capbussem capbussen capbusses capbussessen capbussesses capbussessin capbussessis capbusseu capbussi capbussin capbussis capbusso capbussà capbussàrem capbussàreu capbussàs capbussàssem capbussàsseu capbussàssim capbussàssiu capbussàvem capbussàveu capbussés capbusséssem capbussésseu capbusséssim capbusséssiu capbussí capbús occ sept val v
zambullirse
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capbussejar /kab.bu.seˈd͡ʒa/ /kab.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /kab.bu.seˈʒa/ /kəb.bu.səˈd͡ʒa/ /kəb.bu.səˈʒa/ capbussegem capbussegen capbusseges capbussegessen capbussegesses capbussegessin capbussegessis capbussegeu capbussegi capbussegin capbussegis capbussegés capbussegéssem capbussegésseu capbussegéssim capbussegéssiu capbussegí capbusseja capbussejada capbussejades capbussejant capbussejar capbussejaran capbussejarem capbussejaren capbussejares capbussejareu capbussejaria capbussejarien capbussejaries capbussejarà capbussejaràs capbussejaré capbussejaríem capbussejaríeu capbussejat capbussejats capbussejava capbussejaven capbussejaves capbussejo capbussejà capbussejàrem capbussejàreu capbussejàvem capbussejàveu sept v
zambullirse

capbussó /kab.buˈso/ /kəb.buˈso/ n masc
chapuzón

capcinejar /kap.si.neˈd͡ʒa/ /kap.si.neˈd͡ʒaɾ/ /kap.si.neˈʒa/ /kəp.si.nəˈd͡ʒa/ /kəp.si.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capcinege capcinegem capcinegen capcineges capcinegessen capcinegesses capcinegessin capcinegessis capcinegeu capcinegi capcinegin capcinegis capcinegés capcinegéssem capcinegésseu capcinegéssim capcinegéssiu capcinegí capcineig capcineja capcinejada capcinejades capcinejam capcinejant capcinejar capcinejara capcinejaran capcinejarem capcinejaren capcinejares capcinejareu capcinejaria capcinejarien capcinejaries capcinejarà capcinejaràs capcinejaré capcinejaríem capcinejaríeu capcinejassen capcinejasses capcinejassin capcinejassis capcinejat capcinejats capcinejau capcinejava capcinejaven capcinejaves capcinejo capcinejà capcinejàrem capcinejàreu capcinejàs capcinejàssem capcinejàsseu capcinejàssim capcinejàssiu capcinejàvem capcinejàveu occ sept val v
cabecear

capciós /kap.siˈos/ /kəp.siˈos/ adj masc
capcioso

capcot /ˌkapˈkot/ adj masc
cabizbajo

capejar /ka.peˈd͡ʒa/ /ka.peˈd͡ʒaɾ/ /ka.peˈʒa/ /kə.pəˈd͡ʒa/ /kə.pəˈʒa/ v
cabecear
Moure el cap diverses vegades de dalt a baix.
capear
Resistir el mal temps navegant a la capa, amb les veles plegades i el timó a sotavent.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
capilla

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
capellán
Sacerdot titular d'una capellania.
capellán rubio
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trisopterus minutus)
faneca
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trisopterus luscus)
barbada
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gaidropsarus mediterraneus)
palusa
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Pleuronectes platessa)

caperutxa /ka.peˈɾu.t͡ʃa/ /kə.pəˈɾu.t͡ʃə/ n fem
caperuza

caperó /ka.peˈɾo/ /kə.pəˈɾo/ n masc
capirote

capfermar /ˌkap.ferˈma/ /ˌkap.feɾˈma/ /ˌkap.feɾˈmaɾ/ /ˌkap.fərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capferm capferma capfermada capfermades capfermam capfermant capfermar capfermara capfermaran capfermarem capfermaren capfermares capfermareu capfermaria capfermarien capfermaries capfermarà capfermaràs capfermaré capfermaríem capfermaríeu capfermassen capfermasses capfermassin capfermassis capfermat capfermats capfermau capfermava capfermaven capfermaves capferme capfermem capfermen capfermes capfermessen capfermesses capfermessin capfermessis capfermeu capfermi capfermin capfermis capfermo capfermà capfermàrem capfermàreu capfermàs capfermàssem capfermàsseu capfermàssim capfermàssiu capfermàvem capfermàveu capfermés capferméssem capfermésseu capferméssim capferméssiu capfermí occ sept val v
atar cabos

capficar /ˌkap.fiˈka/ /ˌkap.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capfic capfica capficada capficades capficam capficant capficar capficara capficaran capficarem capficaren capficares capficareu capficaria capficarien capficaries capficarà capficaràs capficaré capficaríem capficaríeu capficassen capficasses capficassin capficassis capficat capficats capficau capficava capficaven capficaves capfico capficà capficàrem capficàreu capficàs capficàssem capficàsseu capficàssim capficàssiu capficàvem capficàveu capfique capfiquem capfiquen capfiques capfiquessen capfiquesses capfiquessin capfiquessis capfiqueu capfiqui capfiquin capfiquis capfiqués capfiquéssem capfiquésseu capfiquéssim capfiquéssiu capfiquí occ sept val v
acodar layer
Doblegar una branca i colgar-la en terra perquè arreli.
preocuparse worry
(pronominal) Preocupar-se molt per alguna cosa.

capfoguer /ˌkap.foˈɣe/ /ˌkap.foˈɣeɾ/ /ˌkap.fuˈɣe/ n masc
morillo

capgirar /ˌkab.d͡ʒiˈɾa/ /ˌkab.d͡ʒiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capgir capgira capgirada capgirades capgiram capgirant capgirar capgirara capgiraran capgirarem capgiraren capgirares capgirareu capgiraria capgirarien capgiraries capgirarà capgiraràs capgiraré capgiraríem capgiraríeu capgirassen capgirasses capgirassin capgirassis capgirat capgirats capgirau capgirava capgiraven capgiraves capgire capgirem capgiren capgires capgiressen capgiresses capgiressin capgiressis capgireu capgiri capgirin capgiris capgiro capgirà capgiràrem capgiràreu capgiràs capgiràssem capgiràsseu capgiràssim capgiràssiu capgiràvem capgiràveu capgirés capgiréssem capgirésseu capgiréssim capgiréssiu capgirí occ sept val v
invertir
Voltar un objecte en sentit vertical, posant el que estava a dalt a la part de baix.
revolver
Canviar radicalment les coses.

capgirellar /ˌkab.d͡ʒi.ɾeˈʎa/ /ˌkab.d͡ʒi.ɾeˈʎaɾ/ /ˌkab.ʒi.ɾəˈʎa/ capgirella capgirellada capgirellades capgirellant capgirellar capgirellaran capgirellarem capgirellaren capgirellares capgirellareu capgirellaria capgirellarien capgirellaries capgirellarà capgirellaràs capgirellaré capgirellaríem capgirellaríeu capgirellat capgirellats capgirellava capgirellaven capgirellaves capgirelle capgirellem capgirellen capgirelles capgirellessen capgirellesses capgirellessin capgirellessis capgirelleu capgirelli capgirellin capgirellis capgirello capgirellà capgirellàrem capgirellàreu capgirellàvem capgirellàveu capgirellés capgirelléssem capgirellésseu capgirelléssim capgirelléssiu capgirellí occ sept v
rodar

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
renacuajo
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
capibara carpincho

capicua /ˌka.piˈku.a/ /ˌka.piˈku.ə/ n masc
capicúa

capicular /ka.pi.kuˈɫa/ /ka.pi.kuˈɫaɾ/ /kə.pi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capicul capicula capiculada capiculades capiculam capiculant capicular capicularan capicularem capicularen capiculares capiculareu capicularia capicularien capicularies capicularà capicularàs capicularé capicularíem capicularíeu capiculassen capiculasses capiculassin capiculassis capiculat capiculats capiculau capiculava capiculaven capiculaves capicule capiculem capiculen capicules capiculessen capiculesses capiculessin capiculessis capiculeu capiculi capiculin capiculis capiculo capiculà capiculàrem capiculàreu capiculàs capiculàssem capiculàsseu capiculàssim capiculàssiu capiculàvem capiculàveu capiculés capiculéssem capiculésseu capiculéssim capiculéssiu capiculí occ sept v
gualdrapear

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
capilar
(anatomia) vas capil·lar

capil·lici /ka.piɫˈɫi.si/ /ka.piˈɫi.si/ /kə.piɫˈɫi.si/ /kə.piˈɫi.si/ n masc
capilicio

capil·liforme /ka.pi.ɫiˈfoɾ.me/ /ka.piɫ.ɫiˈfoɾ.me/ /kə.pi.ɫiˈfor.mə/ /kə.piɫ.ɫiˈfor.mə/ /kə.piɫ.ɫiˈfoɾ.mə/ adj
capiliforme

capissar /ka.piˈsa/ /ka.piˈsaɾ/ /kə.piˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. capissa capissada capissades capissant capissar capissara capissaran capissarem capissaren capissares capissareu capissaria capissarien capissaries capissarà capissaràs capissaré capissaríem capissaríeu capissassen capissasses capissat capissats capissava capissaven capissaves capisse capissem capissen capisses capissessen capissesses capissessin capissessis capisseu capissi capissin capissis capisso capissà capissàrem capissàreu capissàssem capissàsseu capissàvem capissàveu capissés capisséssem capissésseu capisséssim capisséssiu capissí occ val val (1) v
dar de sí
(intransitiu) Saber comprendre, pensar-hi, veure-ho.

capital /ka.piˈtaɫ/ adj
capital
De molta importància.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
capital
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capital /ka.piˈtaɫ/ n masc
capital
Diners, conjunt de béns acumulats.

capital cultural n masc
capital cultural

capital humà n masc
capital humano

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
capitalismo

capitalitzar /ka.pi.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.pi.ta.ɫiˈza/ /ka.pi.ta.ɫiˈzaɾ/ /kə.pi.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capitalitz capitalitza capitalitzada capitalitzades capitalitzam capitalitzant capitalitzar capitalitzara capitalitzaran capitalitzarem capitalitzaren capitalitzares capitalitzareu capitalitzaria capitalitzarien capitalitzaries capitalitzarà capitalitzaràs capitalitzaré capitalitzaríem capitalitzaríeu capitalitzassen capitalitzasses capitalitzassin capitalitzassis capitalitzat capitalitzats capitalitzau capitalitzava capitalitzaven capitalitzaves capitalitze capitalitzem capitalitzen capitalitzes capitalitzessen capitalitzesses capitalitzessin capitalitzessis capitalitzeu capitalitzi capitalitzin capitalitzis capitalitzo capitalitzà capitalitzàrem capitalitzàreu capitalitzàs capitalitzàssem capitalitzàsseu capitalitzàssim capitalitzàssiu capitalitzàvem capitalitzàveu capitalitzés capitalitzéssem capitalitzésseu capitalitzéssim capitalitzéssiu capitalitzí occ sept val v
capitalizar
(transitiu, economia) Fer esdevenir capital, com ara un valor realitzant-lo.
(transitiu, economia, dret) Computar el capital que representa (una renda, un pagament periòdic...) d’acord amb una taxa d’interès.
(transitiu, economia, política, activisme, de vegades figurat) Treure profit (d'un fet, d'una situació, d'una circumstància), generalment per a generar capital.
(transitiu, intransitiu, economia) Invertir en les accions d'una empresa per a fer augmentar el seu capital.
acumular capital
(intransitiu, economia) Acumular capital, sovint destinat a inversions que pretenen produir-ne més.

capitalment /ka.piˌtaɫˈmen/ /ka.piˌtaɫˈment/ /kə.piˌtaɫˈmen/ /kə.piˌtaɫˈment/ adv
capitalmente

capitanejar /ka.pi.ta.neˈd͡ʒa/ /ka.pi.ta.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.pi.ta.neˈʒa/ /kə.pi.tə.nəˈd͡ʒa/ /kə.pi.tə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capitanege capitanegem capitanegen capitaneges capitanegessen capitanegesses capitanegessin capitanegessis capitanegeu capitanegi capitanegin capitanegis capitanegés capitanegéssem capitanegésseu capitanegéssim capitanegéssiu capitanegí capitaneig capitaneja capitanejada capitanejades capitanejam capitanejant capitanejar capitanejara capitanejaran capitanejarem capitanejaren capitanejares capitanejareu capitanejaria capitanejarien capitanejaries capitanejarà capitanejaràs capitanejaré capitanejaríem capitanejaríeu capitanejassen capitanejasses capitanejassin capitanejassis capitanejat capitanejats capitanejau capitanejava capitanejaven capitanejaves capitanejo capitanejà capitanejàrem capitanejàreu capitanejàs capitanejàssem capitanejàsseu capitanejàssim capitanejàssiu capitanejàvem capitanejàveu occ sept val v
capitanear

capitat /ka.piˈtat/ /kə.piˈtat/ adj masc
capitado

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
capitel

capitoli /ka.piˈtɔ.ɫi/ /kə.piˈtɔ.ɫi/ n masc
capitolio

capitonar /ka.pi.toˈna/ /ka.pi.toˈnaɾ/ /kə.pi.toˈna/ /kə.pi.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. capitona capitonada capitonades capitonant capitonar capitonara capitonaran capitonarem capitonaren capitonares capitonareu capitonaria capitonarien capitonaries capitonarà capitonaràs capitonaré capitonaríem capitonaríeu capitonassen capitonasses capitonat capitonats capitonava capitonaven capitonaves capitone capitonem capitonen capitones capitonessen capitonesses capitoneu capitono capitonà capitonàrem capitonàreu capitonàssem capitonàsseu capitonàvem capitonàveu capitonés capitonéssem capitonésseu capitoní occ val val (1) v
acolchar

capitost /ka.piˈtɔst/ /kə.piˈtɔst/ n neut
caudillo

capitular /ka.pi.tuˈɫa/ /ka.pi.tuˈɫaɾ/ /kə.pi.tuˈɫa/ /kə.pi.tuˈɫar/ adj
capitular
Relatiu al capítol.

capitular /ka.pi.tuˈɫa/ /ka.pi.tuˈɫaɾ/ /kə.pi.tuˈɫa/ /kə.pi.tuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capitul capitula capitulada capitulades capitulam capitulant capitular capitulara capitularan capitularem capitularen capitulares capitulareu capitularia capitularien capitularies capitularà capitularàs capitularé capitularíem capitularíeu capitulassen capitulasses capitulassin capitulassis capitulat capitulats capitulau capitulava capitulaven capitulaves capitule capitulem capitulen capitules capitulessen capitulesses capitulessin capitulessis capituleu capituli capitulin capitulis capitulo capitulà capitulàrem capitulàreu capitulàs capitulàssem capitulàsseu capitulàssim capitulàssiu capitulàvem capitulàveu capitulés capituléssem capitulésseu capituléssim capituléssiu capitulí occ sept val v
capitular
(intransitiu) En una disputa, rendir-se, donar-se per vençut.

capitularment /ka.pi.tuˌɫarˈmen/ /ka.pi.tuˌɫaɾˈmen/ /ka.pi.tuˌɫaɾˈment/ /kə.pi.tuˌɫarˈmen/ /kə.pi.tuˌɫaɾˈment/ adv
capitularmente

capitxola /ka.piˈt͡ʃɔ.la/ /kə.piˈt͡ʃɔ.lə/ n fem
capichola

capitxolat /ka.pi.t͡ʃoˈɫat/ /kə.pi.t͡ʃoˈɫat/ /kə.pi.t͡ʃuˈɫat/ adj masc
capicholado

capità /ka.piˈta/ n masc
capitán

capità de joc n masc
capitán de juego

caplletra /ˌkabˈʎe.tɾa/ /ˌkabˈʎə.tɾə/ /ˌkabˈʎɛ.tɾə/ n fem
capitular

caplletrar /ˌkab.ʎeˈtɾa/ /ˌkab.ʎeˈtɾaɾ/ /ˌkab.ʎəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caplletr caplletra caplletrada caplletrades caplletram caplletrant caplletrar caplletrara caplletraran caplletrarem caplletraren caplletrares caplletrareu caplletraria caplletrarien caplletraries caplletrarà caplletraràs caplletraré caplletraríem caplletraríeu caplletrassen caplletrasses caplletrassin caplletrassis caplletrat caplletrats caplletrau caplletrava caplletraven caplletraves caplletre caplletrem caplletren caplletres caplletressen caplletresses caplletressin caplletressis caplletreu caplletri caplletrin caplletris caplletro caplletrà caplletràrem caplletràreu caplletràs caplletràssem caplletràsseu caplletràssim caplletràssiu caplletràvem caplletràveu caplletrés caplletréssem caplletrésseu caplletréssim caplletréssiu caplletrí occ sept val v
trazar capitulares

caplleuta /ˌkabˈʎew.ta/ /ˌkabˈʎew.tə/ n fem
fianza

capllevador /ˌkab.ʎe.vaˈðoɾ/ /ˌkab.ʎe.βaˈðo/ /ˌkab.ʎe.βaˈðoɾ/ /ˌkab.ʎə.vəˈðo/ /ˌkab.ʎə.βəˈðo/ n masc
fiador

capllevar /ˌkab.ʎeˈvaɾ/ /ˌkab.ʎeˈβa/ /ˌkab.ʎəˈva/ /ˌkab.ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caplleu capllev caplleva capllevada capllevades capllevam capllevant capllevar capllevara capllevaran capllevarem capllevaren capllevares capllevareu capllevaria capllevarien capllevaries capllevarà capllevaràs capllevaré capllevaríem capllevaríeu capllevassen capllevasses capllevassin capllevassis capllevat capllevats capllevau capllevava capllevaven capllevaves caplleve capllevem caplleven caplleves capllevessen capllevesses capllevessin capllevessis caplleveu capllevi capllevin capllevis capllevo capllevà capllevàrem capllevàreu capllevàs capllevàssem capllevàsseu capllevàssim capllevàssiu capllevàvem capllevàveu capllevés capllevéssem capllevésseu capllevéssim capllevéssiu caplleví occ sept val v
afianzar
(històric) Donar caplleuta.

capmall /ˌkabˈmaʎ/ /ˌkamˈmaj/ /ˌkamˈmaʎ/ n masc
capacete
Peça d'armadura antiga que cobria i defensava el cap.
alpartaz
Teixit de malla per cobrir i guardar principalment el cap.

capmassar-se /ˌkab.maˈsaɾ.se/ /ˌkam.maˈsar.se/ /ˌkam.mə.sərˈsə/ /ˌkam.məˈsar.sə/ /ˌkam.məˈsaɾ.sə/ capmassa capmassada capmassades capmassant capmassar capmassaran capmassarem capmassaren capmassares capmassareu capmassaria capmassarien capmassaries capmassarà capmassaràs capmassaré capmassaríem capmassaríeu capmassat capmassats capmassava capmassaven capmassaves capmassem capmassen capmasses capmassessen capmassesses capmassessin capmassessis capmasseu capmassi capmassin capmassis capmasso capmassà capmassàrem capmassàreu capmassàvem capmassàveu capmassés capmasséssem capmassésseu capmasséssim capmasséssiu capmassí sept v
aplanarse

capmàs /ˌkabˈmas/ /ˌkamˈmas/ n masc
trueque
Canvi o permuta de conveni entre coses regularment de diferent espècie.
colono
Cap de masia.
abanico
Espècie de ventalla generalment de cartó que es posa davant del foc per apaivagar la calor excessiva.

capolar /ka.poˈɫa/ /ka.poˈɫaɾ/ /kə.poˈɫa/ /kə.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capol capola capolada capolades capolam capolant capolar capolara capolaran capolarem capolaren capolares capolareu capolaria capolarien capolaries capolarà capolaràs capolaré capolaríem capolaríeu capolassen capolasses capolassin capolassis capolat capolats capolau capolava capolaven capolaves capole capolem capolen capoles capolessen capolesses capolessin capolessis capoleu capoli capolin capolis capolo capolà capolàrem capolàreu capolàs capolàssem capolàsseu capolàssim capolàssiu capolàvem capolàveu capolés capoléssem capolésseu capoléssim capoléssiu capolí occ sept val v
picar

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
capullo
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caponar /ka.poˈna/ /ka.poˈnaɾ/ /kə.poˈna/ /kə.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capon capona caponada caponades caponam caponant caponar caponaran caponarem caponaren caponares caponareu caponaria caponarien caponaries caponarà caponaràs caponaré caponaríem caponaríeu caponassen caponasses caponassin caponassis caponat caponats caponau caponava caponaven caponaves capone caponem caponen capones caponessen caponesses caponessin caponessis caponeu caponi caponin caponis capono caponà caponàrem caponàreu caponàs caponàssem caponàsseu caponàssim caponàssiu caponàvem caponàveu caponés caponéssem caponésseu caponéssim caponéssiu caponí occ sept v
capar
Fer capó castrant un pollastre.
gallear
Cobrir el mascle d’aviram a la femella.
dar capote
Casar-se la germana petita abans que la gran.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ n masc
cabo

capot /kaˈpɔt/ /kəˈpɔt/ n masc
capote

capota /kaˈpɔ.ta/ /kaˈpɔ.tɔ/ /kəˈpɔ.tə/ n fem
capota
Capell lleuger de dona.
Coberta lleugera d’alguns vehicles.

capotar /ka.poˈta/ /ka.poˈtaɾ/ /ka.puˈta/ /kə.poˈta/ /kə.puˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capot capota capotada capotades capotam capotant capotar capotaran capotarem capotaren capotares capotareu capotaria capotarien capotaries capotarà capotaràs capotaré capotaríem capotaríeu capotassen capotasses capotassin capotassis capotat capotats capotau capotava capotaven capotaves capote capotem capoten capotes capotessen capotesses capotessin capotessis capoteu capoti capotin capotis capoto capotà capotàrem capotàreu capotàs capotàssem capotàsseu capotàssim capotàssiu capotàvem capotàveu capotés capotéssem capotésseu capotéssim capotéssiu capotí occ sept v
capotar

capotejar /ka.po.teˈd͡ʒa/ /ka.po.teˈd͡ʒaɾ/ /ka.po.teˈʒa/ /kə.po.təˈd͡ʒa/ /kə.pu.təˈʒa/ capotegem capotegen capoteges capotegessen capotegesses capotegessin capotegessis capotegeu capotegi capotegin capotegis capotegés capotegéssem capotegésseu capotegéssim capotegéssiu capotegí capoteja capotejada capotejades capotejant capotejar capotejaran capotejarem capotejaren capotejares capotejareu capotejaria capotejarien capotejaries capotejarà capotejaràs capotejaré capotejaríem capotejaríeu capotejat capotejats capotejava capotejaven capotejaves capotejo capotejà capotejàrem capotejàreu capotejàvem capotejàveu v
cabecear

capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ n neut
capricornio

caprificar /ka.pɾi.fiˈka/ /ka.pɾi.fiˈkaɾ/ /kə.pɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. caprifica caprificada caprificades caprificant caprificar caprificara caprificaran caprificarem caprificaren caprificares caprificareu caprificaria caprificarien caprificaries caprificarà caprificaràs caprificaré caprificaríem caprificaríeu caprificassen caprificasses caprificat caprificats caprificava caprificaven caprificaves caprifico caprificà caprificàrem caprificàreu caprificàssem caprificàsseu caprificàvem caprificàveu caprifique caprifiquem caprifiquen caprifiques caprifiquessen caprifiquesses caprifiquessin caprifiquessis caprifiqueu caprifiqui caprifiquin caprifiquis caprifiqués caprifiquéssem caprifiquésseu caprifiquéssim caprifiquéssiu caprifiquí occ sept val val (1) v
cabrahigar

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ n masc
capricho

capsa /ˈkap.sa/ n fem
caja

capsa de música n fem
caja de música

capsigrany /kap.siˈɣɾaɲ/ /kəp.siˈɣɾaɲ/ n masc
necio
Insult que es diu a la persona que obra demostrant poc enteniment.
alcaudón
Ocell de la família dels lànids.

capsot /kapˈsɔt/ /kəpˈsɔt/ n masc
cabezón

capta /ˈkap.ta/ /ˈkap.tə/ n fem
pordioseo

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
mendigo

captar /kapˈta/ /kapˈtaɾ/ /kəpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capt capta captada captades captam captant captar captara captaran captarem captaren captares captareu captaria captarien captaries captarà captaràs captaré captaríem captaríeu captassen captasses captassin captassis captat captats captau captava captaven captaves capte captem capten captes captessen captesses captessin captessis capteu capti captin captis capto captà captàrem captàreu captàs captàssem captàsseu captàssim captàssiu captàvem captàveu captés captéssem captésseu captéssim captéssiu captí occ sept val v
captar

captenir-se /ˌkap.teˈniɾ.se/ /ˌkap.tə.nirˈsə/ /ˌkap.təˈnir.sə/ /ˌkap.təˈniɾ.sə/ bal captenc captendran captendrem captendreu captendria captendrien captendries captendrà captendràs captendré captendríem captendríeu captenen captenguda captengudes captenguem captengueren captengueres captenguessin captenguessis captengueu captengui captenguin captenguis captengut captenguts captengué captenguérem captenguéreu captengués captenguéssim captenguéssiu captenguí captenia captenien captenies captenim captenint captenir capteniu captens capteníem capteníeu captinc captindran captindrem captindreu captindria captindrien captindries captindrà captindràs captindré captindríem captindríeu captinga captinguda captingudes captinguem captinguen captinguera captingueren captingueres captingues captinguessen captinguesses captinguessin captinguessis captingueu captingui captinguin captinguis captingut captinguts captingué captinguérem captinguéreu captingués captinguéssem captinguésseu captinguéssim captinguéssiu captinguí capté captén captín occ val v
comportarse

capterrera /kap.teˈre.ɾa/ /kəp.təˈre.ɾə/ n fem
barda

capterrerar /kap.te.reˈɾa/ /kap.te.reˈɾaɾ/ /kəp.tə.rəˈɾa/ capterrera capterrerada capterrerades capterrerant capterrerar capterreraran capterrerarem capterreraren capterrerares capterrerareu capterreraria capterrerarien capterreraries capterrerarà capterreraràs capterreraré capterreraríem capterreraríeu capterrerat capterrerats capterrerava capterreraven capterreraves capterrere capterrerem capterreren capterreres capterreressen capterreresses capterrereu capterrero capterrerà capterreràrem capterreràreu capterreràvem capterreràveu capterrerés capterreréssem capterrerésseu capterrerí occ v
bardar

captinyós /kap.tiˈɲos/ /kəp.tiˈɲos/ n masc
escorpaena

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
cautivo

captivar /kap.tiˈvaɾ/ /kap.tiˈβa/ /kəp.tiˈva/ /kəp.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) captiu captiv captiva captivada captivades captivam captivant captivar captivara captivaran captivarem captivaren captivares captivareu captivaria captivarien captivaries captivarà captivaràs captivaré captivaríem captivaríeu captivassen captivasses captivassin captivassis captivat captivats captivau captivava captivaven captivaves captive captivem captiven captives captivessen captivesses captivessin captivessis captiveu captivi captivin captivis captivo captivà captivàrem captivàreu captivàs captivàssem captivàsseu captivàssim captivàssiu captivàvem captivàveu captivés captivéssem captivésseu captivéssim captivéssiu captiví occ sept val v
cautivar
Agafar i retenir algú contra la seva voluntat, fer captiu.
Atreure fortament l'atenció.

captrencar /ˌkap.tɾeŋˈka/ /ˌkap.tɾeŋˈkaɾ/ /ˌkap.tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. captrenca captrencada captrencades captrencant captrencar captrencara captrencaran captrencarem captrencaren captrencares captrencareu captrencaria captrencarien captrencaries captrencarà captrencaràs captrencaré captrencaríem captrencaríeu captrencassen captrencasses captrencat captrencats captrencava captrencaven captrencaves captrenco captrencà captrencàrem captrencàreu captrencàssem captrencàsseu captrencàvem captrencàveu captrenque captrenquem captrenquen captrenques captrenquessen captrenquesses captrenquessin captrenquessis captrenqueu captrenqui captrenquin captrenquis captrenqués captrenquéssem captrenquésseu captrenquéssim captrenquéssiu captrenquí occ sept val val (1) v
descalabrar

captura de moviment n fem
captación de movimiento

capturar /kap.tuˈɾa/ /kap.tuˈɾaɾ/ /kəp.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) captur captura capturada capturades capturam capturant capturar capturara capturaran capturarem capturaren capturares capturareu capturaria capturarien capturaries capturarà capturaràs capturaré capturaríem capturaríeu capturassen capturasses capturassin capturassis capturat capturats capturau capturava capturaven capturaves capture capturem capturen captures capturessen capturesses capturessin capturessis captureu capturi capturin capturis capturo capturà capturàrem capturàreu capturàs capturàssem capturàsseu capturàssim capturàssiu capturàvem capturàveu capturés capturéssem capturésseu capturéssim capturéssiu capturí occ sept val v
capturar
Aconseguir apoderar-se vencent la resistència.

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
capucha
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
capuchino

caputxí /ka.puˈt͡ʃi/ /kə.puˈt͡ʃi/ n masc
capuchino
Frare de l'orde de Sant Francesc que porta barba llarga, hàbit de saial marró fosc, amb capa curta del mateix saial, i un caputxó punxegut que cau sobre l'esquena i que serveix per tapar-se el cap.
(botànica) Primat platirí del gènere Cebus.
nariz
Peça de ferro amb ganxet a on es posa el piu de finestró que es tanca de cop.

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
anochecer
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capça /ˈkap.sa/ n fem
pella
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capçada /kapˈsa.ða/ /kəpˈsa.ðə/ n fem
copa
Conjunt de les branques d'un arbre.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ n masc
cabecera
Part del llit on es posa el cap.
zapata
Travesser superior del bastiment d’una porta, d’una finestra.
cabezal
(informàtica) Dispositiu que permet enregistrar dades en un suport magnètic o òptic.

capçalera /kap.saˈɫe.ɾa/ n fem
cabecera

capçana /kapˈsa.na/ /kəpˈsa.nə/ n fem
rodete
Rodella de drap que es posa al cap per a portar un pes.

capçar /kapˈsa/ /kapˈsaɾ/ /kəpˈsa/ capce capcem capcen capces capcessen capcesses capcessin capcessis capceu capci capcin capcis capcés capcéssem capcésseu capcéssim capcéssiu capcí capça capçada capçades capçant capçar capçaran capçarem capçaren capçares capçareu capçaria capçarien capçaries capçarà capçaràs capçaré capçaríem capçaríeu capçat capçats capçava capçaven capçaves capço capçà capçàrem capçàreu capçàvem capçàveu occ sept v
cabecear

capçó /kapˈso/ /kəpˈso/ n masc
capillo

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
capítulo
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.
(botànica) Grup d’estructures reproductores de forma globulosa.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
capón
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.
(nàutica) Cap gruixut o cadena que subjecta l’àncora a l’amura del vaixell.
capó
Tapa de la carrosseria que cobreix el motor d’un automòbil.

caqui n masc
caqui
(botànica) Fruita del caquier
Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
caro parte
De preu elevat.
querido caro parte
Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ conjunction
ya que

cara /ˈka.ɾa/ n fem
cara rostro
(anatomia) Rostre.
cara
Superfície d'un cos (les cares d'un cub)
Un dels dos costats d'una moneda, oposada a la creu.
(pilota basca, golf, esports de raqueta) Cadascuna de les dues bandes de la fulla d'una pala o del cap d'una raqueta, una eina o un bastó amb què es colpeja la pilota, el volant o la bola.

cara de jutge n fem
cara de pocos amigos

cara de pomes agres n fem
cara larga

cara oberta n fem
cara abierta

cara plana n fem
cara plana

cara pàl·lida n masc
rostro pálido

cara tancada n fem
cara cerrada

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
calabaza
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

carabassejar /ka.ɾa.ba.seˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾa.βa.seˈd͡ʒa/ /ka.ɾa.βa.seˈʒa/ /kə.ɾə.bə.səˈd͡ʒa/ /kə.ɾə.bə.səˈʒa/ /kə.ɾə.βə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carabassegem carabassegen carabasseges carabassegessen carabassegesses carabassegessin carabassegessis carabassegeu carabassegi carabassegin carabassegis carabassegés carabassegéssem carabassegésseu carabassegéssim carabassegéssiu carabassegí carabasseig carabasseja carabassejada carabassejades carabassejam carabassejant carabassejar carabassejaran carabassejarem carabassejaren carabassejares carabassejareu carabassejaria carabassejarien carabassejaries carabassejarà carabassejaràs carabassejaré carabassejaríem carabassejaríeu carabassejassen carabassejasses carabassejassin carabassejassis carabassejat carabassejats carabassejau carabassejava carabassejaven carabassejaves carabassejo carabassejà carabassejàrem carabassejàreu carabassejàs carabassejàssem carabassejàsseu carabassejàssim carabassejàssiu carabassejàvem carabassejàveu sept v
tirar a naranja
(intransitiu) Un color, tirar a ataronjat com el carabassa.
calabacear
(transitiu, col·loquial) Donar carabassa, suspendre a algú en un examen.
calabacear tirar a pepino
(transitiu, col·loquial) Donar carabassa una noia, rebutjar un pretendent.

caracterial /ka.ɾak.te.ɾiˈaɫ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈaɫ/ n neut
caracterial

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) caracteritz caracteritza caracteritzada caracteritzades caracteritzam caracteritzant caracteritzar caracteritzara caracteritzaran caracteritzarem caracteritzaren caracteritzares caracteritzareu caracteritzaria caracteritzarien caracteritzaries caracteritzarà caracteritzaràs caracteritzaré caracteritzaríem caracteritzaríeu caracteritzassen caracteritzasses caracteritzassin caracteritzassis caracteritzat caracteritzats caracteritzau caracteritzava caracteritzaven caracteritzaves caracteritze caracteritzem caracteritzen caracteritzes caracteritzessen caracteritzesses caracteritzessin caracteritzessis caracteritzeu caracteritzi caracteritzin caracteritzis caracteritzo caracteritzà caracteritzàrem caracteritzàreu caracteritzàs caracteritzàssem caracteritzàsseu caracteritzàssim caracteritzàssiu caracteritzàvem caracteritzàveu caracteritzés caracteritzéssem caracteritzésseu caracteritzéssim caracteritzéssiu caracteritzí occ sept val v
caracterizar

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
característico

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
característica
Forma femenina de característic.

característicament /ka.ɾak.teˌɾis.ti.kaˈmen/ /ka.ɾak.teˌɾis.ti.kaˈment/ /kə.ɾək.təˌɾis.ti.kəˈmen/ /kə.ɾək.təˌɾis.ti.kəˈment/ adv
característicamente

caracul /ka.ɾaˈkuɫ/ /kə.ɾəˈkuɫ/ n masc
caracul

carafeixar /ˌka.ɾa.fejˈʃa/ /ˌka.ɾa.fejˈʃaɾ/ /ˌka.ɾa.feˈʃa/ /ˌka.ɾə.fəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carafeix carafeixa carafeixada carafeixades carafeixam carafeixant carafeixar carafeixara carafeixaran carafeixarem carafeixaren carafeixares carafeixareu carafeixaria carafeixarien carafeixaries carafeixarà carafeixaràs carafeixaré carafeixaríem carafeixaríeu carafeixassen carafeixasses carafeixassin carafeixassis carafeixat carafeixats carafeixau carafeixava carafeixaven carafeixaves carafeixe carafeixem carafeixen carafeixes carafeixessen carafeixesses carafeixessin carafeixessis carafeixeu carafeixi carafeixin carafeixis carafeixo carafeixà carafeixàrem carafeixàreu carafeixàs carafeixàssem carafeixàsseu carafeixàssim carafeixàssiu carafeixàvem carafeixàveu carafeixés carafeixéssem carafeixésseu carafeixéssim carafeixéssiu carafeixí occ val v
hender

caragirar /ˌka.ɾa.d͡ʒiˈɾa/ /ˌka.ɾa.d͡ʒiˈɾaɾ/ /ˌka.ɾa.ʒiˈɾa/ /ˌka.ɾə.ʒiˈɾa/ caragira caragirada caragirades caragirant caragirar caragiraran caragirarem caragiraren caragirares caragirareu caragiraria caragirarien caragiraries caragirarà caragiraràs caragiraré caragiraríem caragiraríeu caragirat caragirats caragirava caragiraven caragiraves caragirem caragiren caragires caragiressen caragiresses caragiressin caragiressis caragireu caragiri caragirin caragiris caragiro caragirà caragiràrem caragiràreu caragiràvem caragiràveu caragirés caragiréssem caragirésseu caragiréssim caragiréssiu caragirí sept v
hacer cambiar de idea
Fer canviar de manera de pensar, d'idea.
cambiar de idea
(pronominal) Canviar d’idea, trencar una promesa o una relació.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
caracol
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
tornillo
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caragolar /ka.ɾa.ɣoˈɫa/ /ka.ɾa.ɣoˈɫaɾ/ /kə.ɾə.ɣoˈɫa/ /kə.ɾə.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caragol caragola caragolada caragolades caragolam caragolant caragolar caragolara caragolaran caragolarem caragolaren caragolares caragolareu caragolaria caragolarien caragolaries caragolarà caragolaràs caragolaré caragolaríem caragolaríeu caragolassen caragolasses caragolassin caragolassis caragolat caragolats caragolau caragolava caragolaven caragolaves caragole caragolem caragolen caragoles caragolessen caragolesses caragolessin caragolessis caragoleu caragoli caragolin caragolis caragolo caragolà caragolàrem caragolàreu caragolàs caragolàssem caragolàsseu caragolàssim caragolàssiu caragolàvem caragolàveu caragolés caragoléssem caragolésseu caragoléssim caragoléssiu caragolí occ sept val v
enroscar

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ Interjection
carajo
(vulgarisme) Expressió de sorpresa per l’estranyesa, l’admiració o l’enuig.

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ n masc
carajo
(vulgarisme) penis

carallot /ka.ɾaˈʎɔt/ /kə.ɾəˈjɔt/ /kə.ɾəˈʎɔt/ n masc
bobalicón

carambola /ka.ɾamˈbɔ.ɫa/ /kə.ɾəmˈbɔ.ɫə/ n fem
carambola
(billar) Jugada del billar de caramboles consistent a fer que la bola d'atac toqui les altres dues boles.
(pilota basca) Jugada ofensiva consistent a llançar la pilota contra el frontis de manera que a continuació toqui la paret esquerra i s'obri cap a l'ample.

caramboler /ka.ɾam.boˈɫe/ /ka.ɾam.boˈɫeɾ/ /kə.ɾəm.boˈɫe/ /kə.ɾəm.buˈɫe/ n masc
carambolero

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
caramelo
Pasta de sucre cremat.
Dolç fet amb pasta de sucre i essències.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
carámbano

caramella n fem
caramillo

caramel·lització /ka.ɾa.me.ɫi.d͡za.siˈo/ /ka.ɾa.me.ɫi.za.siˈo/ /ka.ɾa.meɫ.ɫi.d͡za.siˈo/ /ka.ɾa.meɫ.ɫi.za.siˈo/ /kə.ɾə.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /kə.ɾə.məɫ.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
caramelización

caramel·litzar /ka.ɾa.me.ɫiˈd͡za/ /ka.ɾa.me.ɫiˈza/ /ka.ɾa.meɫ.ɫiˈd͡za/ /ka.ɾa.meɫ.ɫiˈzaɾ/ /kə.ɾə.mə.ɫiˈd͡za/ /kə.ɾə.məɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caramel·litz caramel·litza caramel·litzada caramel·litzades caramel·litzam caramel·litzant caramel·litzar caramel·litzara caramel·litzaran caramel·litzarem caramel·litzaren caramel·litzares caramel·litzareu caramel·litzaria caramel·litzarien caramel·litzaries caramel·litzarà caramel·litzaràs caramel·litzaré caramel·litzaríem caramel·litzaríeu caramel·litzassen caramel·litzasses caramel·litzassin caramel·litzassis caramel·litzat caramel·litzats caramel·litzau caramel·litzava caramel·litzaven caramel·litzaves caramel·litze caramel·litzem caramel·litzen caramel·litzes caramel·litzessen caramel·litzesses caramel·litzessin caramel·litzessis caramel·litzeu caramel·litzi caramel·litzin caramel·litzis caramel·litzo caramel·litzà caramel·litzàrem caramel·litzàreu caramel·litzàs caramel·litzàssem caramel·litzàsseu caramel·litzàssim caramel·litzàssiu caramel·litzàvem caramel·litzàveu caramel·litzés caramel·litzéssem caramel·litzésseu caramel·litzéssim caramel·litzéssiu caramel·litzí occ sept val v
caramelizar

carament /ˌka.ɾaˈmen/ /ˌka.ɾaˈment/ /ˌka.ɾəˈmen/ /ˌka.ɾəˈment/ adv
caramente
D'una manera cara, costosa.

caramull /ka.ɾaˈmuʎ/ /kə.ɾəˈmuʎ/ n masc
colmo
Part d'un contingut que sobresurt d'un recipient.

caramullar /ka.ɾa.muˈʎa/ /ka.ɾa.muˈʎaɾ/ /kə.ɾə.muˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caramull caramulla caramullada caramullades caramullam caramullant caramullar caramullara caramullaran caramullarem caramullaren caramullares caramullareu caramullaria caramullarien caramullaries caramullarà caramullaràs caramullaré caramullaríem caramullaríeu caramullassen caramullasses caramullassin caramullassis caramullat caramullats caramullau caramullava caramullaven caramullaves caramulle caramullem caramullen caramulles caramullessen caramullesses caramullessin caramullessis caramulleu caramulli caramullin caramullis caramullo caramullà caramullàrem caramullàreu caramullàs caramullàssem caramullàsseu caramullàssim caramullàssiu caramullàvem caramullàveu caramullés caramulléssem caramullésseu caramulléssim caramulléssiu caramullí occ sept val v
colmar
Omplir un recipient per sobre de les vores.
amontonar
Amuntegar diverses coses en un munt desordenat.

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
caravasar

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
carabela

carbonar /kar.βoˈna/ /kaɾ.boˈnaɾ/ /kaɾ.βoˈna/ /kər.buˈna/ /kəɾ.boˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbon carbona carbonada carbonades carbonam carbonant carbonar carbonara carbonaran carbonarem carbonaren carbonares carbonareu carbonaria carbonarien carbonaries carbonarà carbonaràs carbonaré carbonaríem carbonaríeu carbonassen carbonasses carbonassin carbonassis carbonat carbonats carbonau carbonava carbonaven carbonaves carbone carbonem carbonen carbones carbonessen carbonesses carbonessin carbonessis carboneu carboni carbonin carbonis carbono carbonà carbonàrem carbonàreu carbonàs carbonàssem carbonàsseu carbonàssim carbonàssiu carbonàvem carbonàveu carbonés carbonéssem carbonésseu carbonéssim carbonéssiu carboní occ sept val v
carbonear

carbonatació /kaɾ.bo.na.ta.siˈo/ /kər.bu.nə.tə.siˈo/ /kəɾ.bo.nə.tə.siˈo/ n fem
carbonatación

carbonatar /kar.βo.naˈta/ /kaɾ.bo.naˈtaɾ/ /kaɾ.βo.naˈta/ /kər.bu.nəˈta/ /kəɾ.bo.nəˈta/ alg ant bal carbonat carbonata carbonatada carbonatades carbonataia carbonataien carbonataies carbonatam carbonatant carbonatar carbonatara carbonataran carbonatarem carbonataren carbonatares carbonatareu carbonataria carbonatarien carbonataries carbonatariva carbonatariven carbonatarives carbonatarà carbonataràs carbonataré carbonataríem carbonataríeu carbonatarívem carbonataríveu carbonatassen carbonatasses carbonatassin carbonatassis carbonatat carbonatats carbonatau carbonatava carbonataven carbonataves carbonatavi carbonatavo carbonate carbonateguem carbonateguessa carbonateguessen carbonateguesses carbonategueu carbonategués carbonateguéssom carbonateguéssou carbonatem carbonaten carbonates carbonatessa carbonatessen carbonatesses carbonatessi carbonatessin carbonatessis carbonateu carbonati carbonatin carbonatis carbonato carbonatos carbonats carbonatà carbonatàiem carbonatàieu carbonatàrem carbonatàreu carbonatàs carbonatàssem carbonatàsseu carbonatàssim carbonatàssiu carbonatàvem carbonatàvets carbonatàveu carbonatàvom carbonatés carbonatéssem carbonatésseu carbonatéssim carbonatéssiu carbonatí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
carbonatar

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
carbono

carbonitrurar /ˌkar.bu.ni.tɾuˈɾa/ /ˌkar.βo.ni.tɾuˈɾa/ /ˌkaɾ.bo.ni.tɾuˈɾa/ /ˌkaɾ.bo.ni.tɾuˈɾaɾ/ /ˌkaɾ.βo.ni.tɾuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbonitrur carbonitrura carbonitrurada carbonitrurades carbonitruram carbonitrurant carbonitrurar carbonitrurara carbonitruraran carbonitrurarem carbonitruraren carbonitrurares carbonitrurareu carbonitruraria carbonitrurarien carbonitruraries carbonitrurarà carbonitruraràs carbonitruraré carbonitruraríem carbonitruraríeu carbonitrurassen carbonitrurasses carbonitrurassin carbonitrurassis carbonitrurat carbonitrurats carbonitrurau carbonitrurava carbonitruraven carbonitruraves carbonitrure carbonitrurem carbonitruren carbonitrures carbonitruressen carbonitruresses carbonitruressin carbonitruressis carbonitrureu carbonitruri carbonitrurin carbonitruris carbonitruro carbonitrurà carbonitruràrem carbonitruràreu carbonitruràs carbonitruràssem carbonitruràsseu carbonitruràssim carbonitruràssiu carbonitruràvem carbonitruràveu carbonitrurés carbonitruréssem carbonitrurésseu carbonitruréssim carbonitruréssiu carbonitrurí occ val v
carbonitrurar

carbonitzar /kar.βo.niˈd͡za/ /kaɾ.bo.niˈzaɾ/ /kaɾ.βo.niˈza/ /kər.bu.niˈd͡za/ /kəɾ.bo.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbonitz carbonitza carbonitzada carbonitzades carbonitzam carbonitzant carbonitzar carbonitzara carbonitzaran carbonitzarem carbonitzaren carbonitzares carbonitzareu carbonitzaria carbonitzarien carbonitzaries carbonitzarà carbonitzaràs carbonitzaré carbonitzaríem carbonitzaríeu carbonitzassen carbonitzasses carbonitzassin carbonitzassis carbonitzat carbonitzats carbonitzau carbonitzava carbonitzaven carbonitzaves carbonitze carbonitzem carbonitzen carbonitzes carbonitzessen carbonitzesses carbonitzessin carbonitzessis carbonitzeu carbonitzi carbonitzin carbonitzis carbonitzo carbonitzà carbonitzàrem carbonitzàreu carbonitzàs carbonitzàssem carbonitzàsseu carbonitzàssim carbonitzàssiu carbonitzàvem carbonitzàveu carbonitzés carbonitzéssem carbonitzésseu carbonitzéssim carbonitzéssiu carbonitzí occ sept val v
carbonizar

carbur /kaɾˈbuɾ/ /kərˈbur/ n masc
carburo

carburar /kar.βuˈɾa/ /kaɾ.buˈɾaɾ/ /kaɾ.βuˈɾa/ /kər.buˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbur carbura carburada carburades carburam carburant carburar carburara carburaran carburarem carburaren carburares carburareu carburaria carburarien carburaries carburarà carburaràs carburaré carburaríem carburaríeu carburassen carburasses carburassin carburassis carburat carburats carburau carburava carburaven carburaves carbure carburem carburen carbures carburessen carburesses carburessin carburessis carbureu carburi carburin carburis carburo carburà carburàrem carburàreu carburàs carburàssem carburàsseu carburàssim carburàssiu carburàvem carburàveu carburés carburéssem carburésseu carburéssim carburéssiu carburí occ sept val v
carburar

carbó /kaɾˈbo/ n masc
carbón
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.
(botànica) Nom comú de les malalties de les plantes produïdes per fongs ustilaginals.

carcabà /kaɾ.kaˈβa/ /kər.kəˈβa/ n masc
cárcavo

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
carcaj

carcinogen /kar.siˈnɔ.ʒen/ /kaɾ.siˈnɔ.d͡ʒen/ /kər.siˈnɔ.ʒən/ n masc
carcinógeno

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
carcinoma

carcomprar /ˌkar.komˈpɾa/ /ˌkar.kumˈpɾa/ /ˌkaɾ.komˈpɾa/ /ˌkaɾ.komˈpɾaɾ/ carcompra carcomprada carcomprades carcomprant carcomprar carcompraran carcomprarem carcompraren carcomprares carcomprareu carcompraria carcomprarien carcompraries carcomprarà carcompraràs carcompraré carcompraríem carcompraríeu carcomprat carcomprats carcomprava carcompraven carcompraves carcomprem carcompren carcompres carcompressen carcompresses carcompressin carcompressis carcompreu carcompri carcomprin carcompris carcompro carcomprà carcompràrem carcompràreu carcompràvem carcompràveu carcomprés carcompréssem carcomprésseu carcompréssim carcompréssiu carcomprí sept v
comprar caro

card /ˈkart/ n masc
cardo

carda /ˈkar.də/ /ˈkaɾ.ða/ n fem
carda

cardador n masc
cardador
Obrer encarregat de l'operació de cardar o del funcionament de les cardes.

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) card carda cardada cardades cardam cardant cardar cardara cardaran cardarem cardaren cardares cardareu cardaria cardarien cardaries cardarà cardaràs cardaré cardaríem cardaríeu cardassen cardasses cardassin cardassis cardat cardats cardau cardava cardaven cardaves carde cardem carden cardes cardessen cardesses cardessin cardessis cardeu cardi cardin cardis cardo cardà cardàrem cardàreu cardàs cardàssem cardàsseu cardàssim cardàssiu cardàvem cardàveu cardés cardéssem cardésseu cardéssim cardéssiu cardí occ sept val v
cardar
Pentinar (la llana, el cotó, etc.) amb la carda per poder-la filar millor.
follar
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
cardenal
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.
Peix de la família dels traquiptèrids. (Zu cristatus)

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
cardinal

cardio- /ˈkar.di.u/ /ˈkar.ði.u/ /ˈkaɾ.ði.o/ prefix
cardio-

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
cardiología

cardiopatia /kaɾ.ði.o.paˈti.a/ /kər.di.u.pəˈti.ə/ /kər.ði.u.pəˈti.ə/ /kəɾ.ði.o.pəˈti.ə/ n fem
cardiopatía

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ adj
cardiovascular

cardíac /kaɾˈði.ak/ /kərˈdi.ək/ adj masc
cardiaco

carejar /ka.ɾeˈd͡ʒa/ /ka.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾeˈʒa/ /kə.ɾəˈd͡ʒa/ /kə.ɾəˈʒa/ v
hacer la cara
Fer l’acabat de la cara visible d’una peça de construcció.
tirar a caro
Tirar a car, donar-se la tendència de preus elevats.

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ adj masc
carelio
Relatiu a la República de Carèlia, a l’ètnia del territori o la seva llengua.

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
carelio
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

carenar /ka.ɾeˈna/ /ka.ɾeˈnaɾ/ /kə.ɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carena carenada carenades carenam carenant carenar carenara carenaran carenarem carenaren carenares carenareu carenaria carenarien carenaries carenarà carenaràs carenaré carenaríem carenaríeu carenassen carenasses carenassin carenassis carenat carenats carenau carenava carenaven carenaves carene carenem carenen carenes carenessen carenesses carenessin carenessis careneu careni carenin carenis careno carenà carenàrem carenàreu carenàs carenàssem carenàsseu carenàssim carenàssiu carenàvem carenàveu carenés carenéssem carenésseu carenéssim carenéssiu carení carèn occ sept val v
carenar

carenejar /ka.ɾe.neˈd͡ʒa/ /ka.ɾe.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾe.neˈʒa/ /kə.ɾə.nəˈd͡ʒa/ /kə.ɾə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carenege carenegem carenegen careneges carenegessen carenegesses carenegessin carenegessis carenegeu carenegi carenegin carenegis carenegés carenegéssem carenegésseu carenegéssim carenegéssiu carenegí careneig careneja carenejada carenejades carenejam carenejant carenejar carenejaran carenejarem carenejaren carenejares carenejareu carenejaria carenejarien carenejaries carenejarà carenejaràs carenejaré carenejaríem carenejaríeu carenejassen carenejasses carenejassin carenejassis carenejat carenejats carenejau carenejava carenejaven carenejaves carenejo carenejà carenejàrem carenejàreu carenejàs carenejàssem carenejàsseu carenejàssim carenejàssiu carenejàvem carenejàveu occ sept v
seguir la línea de cresta

carener /ka.ɾeˈne/ /ka.ɾeˈneɾ/ /kə.ɾəˈne/ adj masc
cumbrero
Situat a la carena, d’una muntanya, d’una teulada.

carener /ka.ɾeˈne/ /ka.ɾeˈneɾ/ /kə.ɾəˈne/ n masc
caballete
Aresta culminant en la intersecció de dos aiguavessos d’una teulada.

cargols /karˈgɔɫs/ /kərˈgɔɫs/ n masc
tornillería
Secció d'una ferreteria amb tota mena de cargols.

cari /ˈka.ɾi/ n masc
cario

cariar-se /ka.ɾiˈaɾ.se/ /kə.ɾi.ərˈsə/ /kə.ɾiˈar.sə/ /kə.ɾiˈaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caria cariada cariades cariam cariant cariar cariara cariaran cariarem cariaren cariares cariareu cariaria cariarien cariaries cariarà cariaràs cariaré cariaríem cariaríeu cariassen cariasses cariassin cariassis cariat cariats cariau cariava cariaven cariaves carie cariem carien caries cariessen cariesses cariessin cariessis carieu carii cario carià cariàrem cariàreu cariàs cariàssem cariàsseu cariàssim cariàssiu cariàvem cariàveu cariés cariéssem cariésseu cariéssim cariéssiu carií cariï cariïn cariïs occ val v
cariarse

caribeny /kə.ɾiˈbəɲ/ /kə.ɾiˈbɛɲ/ /kə.ɾiˈβɛɲ/ adj masc
caribeño

caricatura /ka.ɾi.kaˈtu.ɾa/ /kə.ɾi.kəˈtu.ɾə/ n fem
caricatura

caricaturar /ka.ɾi.ka.tuˈɾa/ /ka.ɾi.ka.tuˈɾaɾ/ /kə.ɾi.kə.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caricatur caricatura caricaturada caricaturades caricaturam caricaturant caricaturar caricaturara caricaturaran caricaturarem caricaturaren caricaturares caricaturareu caricaturaria caricaturarien caricaturaries caricaturarà caricaturaràs caricaturaré caricaturaríem caricaturaríeu caricaturassen caricaturasses caricaturassin caricaturassis caricaturat caricaturats caricaturau caricaturava caricaturaven caricaturaves caricature caricaturem caricaturen caricatures caricaturessen caricaturesses caricaturessin caricaturessis caricatureu caricaturi caricaturin caricaturis caricaturo caricaturà caricaturàrem caricaturàreu caricaturàs caricaturàssem caricaturàsseu caricaturàssim caricaturàssiu caricaturàvem caricaturàveu caricaturés caricaturéssem caricaturésseu caricaturéssim caricaturéssiu caricaturí occ sept val v
caricaturizar

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
carillón
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carinar /ka.ɾiˈna/ /ka.ɾiˈnaɾ/ /kə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. carina carinada carinades carinant carinar carinara carinaran carinarem carinaren carinares carinareu carinaria carinarien carinaries carinarà carinaràs carinaré carinaríem carinaríeu carinassen carinasses carinat carinats carinava carinaven carinaves carine carinem carinen carines carinessen carinesses carinessin carinessis carineu carini carinin carinis carino carinà carinàrem carinàreu carinàssem carinàsseu carinàvem carinàveu carinés carinéssem carinésseu carinéssim carinéssiu cariní occ sept val val (1) v
chillar

carinyena /ka.ɾiˈɲe.na/ /kə.ɾiˈɲɛ.nə/ n masc
cariñena

carioca /ka.ɾiˈɔ.ka/ /ka.ɾiˈɔ.kɔ/ /kə.ɾiˈɔ.kə/ adj
carioca
Relatiu o pertanyent a Rio de Janeiro.

carioca /ka.ɾiˈɔ.ka/ /ka.ɾiˈɔ.kɔ/ /kə.ɾiˈɔ.kə/ n neut
carioca
Persona que habita o és originària de Rio de Janeiro.

cariogàmia /ka.ɾi.oˈɣa.mi.a/ /kə.ɾi.oˈɣa.mi.ə/ /kə.ɾi.uˈɣa.mi.ə/ n fem
cariogamia

cariorrexi /ka.ɾi.oˈrɛk.si/ /kə.ɾi.oˈrɛk.si/ /kə.ɾi.uˈrɛk.si/ n fem
cariorrexis

cariotip /ka.ɾi.oˈtip/ /kə.ɾi.oˈtip/ /kə.ɾi.uˈtip/ n masc
cariotipo

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
carisma

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
caridad

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ adj masc
caritativo

cariòlisi /ka.ɾiˈɔ.ɫi.zi/ /kə.ɾiˈɔ.ɫi.zi/ n fem
cariólisis

carmanyola /kar.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫɔ/ /kər.məˈɲɔ.ɫə/ n fem
fiambrera
Recipient tapat per a portar aliments preparats per a menjar.
carmañola
(històric) Gec dels revolucionaris francesos de final del segle XVIII.

carmenar /kar.meˈna/ /kaɾ.meˈna/ /kaɾ.meˈnaɾ/ /kər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) carmena carmenada carmenades carmenam carmenant carmenar carmenaran carmenarem carmenaren carmenares carmenareu carmenaria carmenarien carmenaries carmenarà carmenaràs carmenaré carmenaríem carmenaríeu carmenassen carmenasses carmenassin carmenassis carmenat carmenats carmenau carmenava carmenaven carmenaves carmenem carmenen carmenes carmenessen carmenesses carmenessin carmenessis carmeneu carmeni carmenin carmenis carmeno carmenà carmenàrem carmenàreu carmenàs carmenàssem carmenàsseu carmenàssim carmenàssiu carmenàvem carmenàveu carmenés carmenéssem carmenésseu carmenéssim carmenéssiu carmení carmèn sept v
carmenar

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
carmesí carmín

carminatiu /kaɾ.mi.naˈtiw/ /kər.mi.nəˈtiw/ adj masc
carminativo

carmí /kərˈmi/ n masc
carmín

carn n fem
carne

carnació /kaɾ.na.siˈo/ /kər.nə.siˈo/ n masc
carne

carnalment /karˌnaɫˈmen/ /kaɾˌnaɫˈmen/ /kaɾˌnaɫˈment/ /kərˌnaɫˈmen/ /kəɾˌnaɫˈment/ adv
carnalmente

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
carnaval

carnet d'estudiant n masc
carné de estudiante

carnet internacional d'estudiant n masc
carné internacional de estudiante

carnificar-se /kaɾ.ni.fiˈkaɾ.se/ /kər.ni.fi.kərˈsə/ /kər.ni.fiˈkar.sə/ /kəɾ.ni.fiˈkaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carnific carnifica carnificada carnificades carnificam carnificant carnificar carnificara carnificaran carnificarem carnificaren carnificares carnificareu carnificaria carnificarien carnificaries carnificarà carnificaràs carnificaré carnificaríem carnificaríeu carnificassen carnificasses carnificassin carnificassis carnificat carnificats carnificau carnificava carnificaven carnificaves carnifico carnificà carnificàrem carnificàreu carnificàs carnificàssem carnificàsseu carnificàssim carnificàssiu carnificàvem carnificàveu carnifique carnifiquem carnifiquen carnifiques carnifiquessen carnifiquesses carnifiquessin carnifiquessis carnifiqueu carnifiqui carnifiquin carnifiquis carnifiqués carnifiquéssem carnifiquésseu carnifiquéssim carnifiquéssiu carnifiquí occ sept val v
carnificarse

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ adj masc
carnicero
Molt aficionat a menjar carn.

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
carnicero
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carnut /kaɾˈnut/ /kərˈnut/ adj masc
carnoso

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ adj masc
carnívoro

carnívors /karˈni.βors/ /kaɾˈni.voɾs/ /kaɾˈni.βoɾs/ /kərˈni.vurs/ /kərˈni.βurs/ /kəɾˈni.voɾs/ n masc
carnívoros

carnós /kaɾˈnos/ /kərˈnos/ adj masc
carnoso

caro /ˈka.ɾo/ /ˈka.ɾu/ n masc
cárabo

carota /kaˈɾɔ.ta/ /kaˈɾɔ.tɔ/ /kəˈɾɔ.tə/ n fem
careta
Màscara que representa una cara grotesca.
mueca
Ganyota que representa un posat desagradable.

carp /ˈkarp/ n masc
carpo

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
carpa
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)
carpín
(Carassius carassius)

carpaccio /karˈpa.t͡ʃo/ n masc
carpaccio

carpanta /kaɾˈpan.ta/ /kərˈpan.tə/ n fem
carpanta

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
carpeta
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carpomania /kaɾ.po.maˈni.a/ /kər.pu.məˈni.ə/ /kəɾ.po.məˈni.ə/ n fem
carpomanía

carpoptosi /kaɾ.popˈtɔ.zi/ /kər.pupˈtɔ.zi/ /kəɾ.popˈtɔ.zi/ n fem
carpoptosis

carpòfor /kaɾˈpɔ.foɾ/ /kərˈpɔ.fur/ /kəɾˈpɔ.foɾ/ n masc
carpóforo

carquinyoli /kaɾ.kiˈɲɔ.ɫi/ /kəɾ.kiˈɲɔ.ɫi/ n masc
carquiñol

carrac /kaˈrak/ /kəˈrak/ n masc
prisma de corcho

carrasca /kaˈras.ka/ /kəˈras.kə/ n fem
carrasca

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ adj
cargable
Que es carrega, que cal carregar.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
cargadero
Lloc destinat a la càrrega i transport.
cargador
Treballador que carrega mercaderies.
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.
Dispositiu d’una arma de foc on hi ha els projectils a introduir en la recambra.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) carreg carrega carregada carregades carregam carregant carregar carregara carregaran carregarem carregaren carregares carregareu carregaria carregarien carregaries carregarà carregaràs carregaré carregaríem carregaríeu carregassen carregasses carregassin carregassis carregat carregats carregau carregava carregaven carregaves carrego carregue carreguem carreguen carregues carreguessen carreguesses carreguessin carreguessis carregueu carregui carreguin carreguis carregués carreguéssem carreguésseu carreguéssim carreguéssiu carreguí carregà carregàrem carregàreu carregàs carregàssem carregàsseu carregàssim carregàssiu carregàvem carregàveu occ sept val v
cargar
Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
(informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.
(esports de pilota) Escometre un adversari recolzant-hi el cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.
(rugbi) Intentar interceptar un xut de l'equip adversari.

carregar un temps mort v
cargar un tiempo muerto

carregar-se-la /ka.reˈɣaɾ.se.ɫa/ /kə.rəˈɣar.sə.ɫə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carreg carrega carregada carregades carregam carregant carregar carregara carregaran carregarem carregaren carregares carregareu carregaria carregarien carregaries carregarà carregaràs carregaré carregaríem carregaríeu carregassen carregasses carregassin carregassis carregat carregats carregau carregava carregaven carregaves carrego carregue carreguem carreguen carregues carreguessen carreguesses carreguessin carreguessis carregueu carregui carreguin carreguis carregués carreguéssem carreguésseu carreguéssim carreguéssiu carreguí carregà carregàrem carregàreu carregàs carregàssem carregàsseu carregàssim carregàssiu carregàvem carregàveu occ sept val v
cargársela

carrell /kaˈreʎ/ /kəˈreʎ/ n masc
sarta
Conjunt de fruits agrupats per un fil o posades en filera.
carrete
Petit cilindre de fusta per desar el fil al seu voltant.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
calle
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.
(golf) Zona del recorregut d'un forat coberta d'herba arranada i ben condicionada, situada entre el lloc de sortida i el green, per la qual està previst que es desenvolupi el joc.

carrer artificial n masc
calle artificial

carrer natural n masc
calle natural

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
carrera
Trajectòria professional o pública.
Estudis que fa una persona per a l'obtenció d'un títol que permet exercir una determinada professió.
Esquinç o defecte en un teixit amb punts escapats o mal passats.

carrera docent n fem
carrera docente

carrera professional n fem
carrera profesional

carrereta /ka.reˈɾe.ta/ /kə.rəˈɾə.tə/ /kə.rəˈɾɛ.tə/ n fem
narria
(mallorquí) Vehicle sense rodes i amb bastons.

carreta /kəˈrə.tə/ /kəˈrɛ.tə/ n fem
carreta

carretejar /ka.re.teˈd͡ʒa/ /ka.re.teˈd͡ʒaɾ/ /ka.re.teˈʒa/ /kə.rə.təˈd͡ʒa/ /kə.rə.təˈʒa/ alg bal carretege carretegem carretegen carreteges carretegessen carretegesses carretegessin carretegessis carretegeu carretegi carretegin carretegis carretegés carretegéssem carretegésseu carretegéssim carretegéssiu carretegí carreteig carreteja carretejada carretejades carretejam carretejant carretejar carretejara carretejaran carretejarem carretejaren carretejares carretejareu carretejaria carretejarien carretejaries carretejarà carretejaràs carretejaré carretejaríem carretejaríeu carretejassen carretejasses carretejassin carretejassis carretejat carretejats carretejau carretejava carretejaven carretejaves carretejo carretejà carretejàrem carretejàreu carretejàs carretejàssem carretejàsseu carretejàssim carretejàssiu carretejàvem carretejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
acarrear

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
carretera ruta
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
carretilla

carretó de golf n masc
carrito de golf

carreu /kaˈrɛw/ /kəˈrɛw/ n masc
sillar

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ n masc
carril

carril bici n masc
carril ciclista

carrinclonejar /ka.riŋ.kɫo.neˈd͡ʒa/ /ka.riŋ.kɫo.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.riŋ.kɫo.neˈʒa/ /kə.riŋ.kɫo.nəˈd͡ʒa/ /kə.riŋ.kɫu.nəˈʒa/ alg bal carrinclonege carrinclonegem carrinclonegen carrincloneges carrinclonegessen carrinclonegesses carrinclonegessin carrinclonegessis carrinclonegeu carrinclonegi carrinclonegin carrinclonegis carrinclonegés carrinclonegéssem carrinclonegésseu carrinclonegéssim carrinclonegéssiu carrinclonegí carrincloneig carrincloneja carrinclonejada carrinclonejades carrinclonejam carrinclonejant carrinclonejar carrinclonejara carrinclonejaran carrinclonejarem carrinclonejaren carrinclonejares carrinclonejareu carrinclonejaria carrinclonejarien carrinclonejaries carrinclonejarà carrinclonejaràs carrinclonejaré carrinclonejaríem carrinclonejaríeu carrinclonejassen carrinclonejasses carrinclonejassin carrinclonejassis carrinclonejat carrinclonejats carrinclonejau carrinclonejava carrinclonejaven carrinclonejaves carrinclonejo carrinclonejà carrinclonejàrem carrinclonejàreu carrinclonejàs carrinclonejàssem carrinclonejàsseu carrinclonejàssim carrinclonejàssiu carrinclonejàvem carrinclonejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
renquear

carrincló /ka.riŋˈkɫo/ /kə.riŋˈkɫo/ adj masc
ramplón
Sense distinció, ridícul per excessiva sensibleria.

carrisqueig /ka.risˈket͡ʃ/ /kə.risˈkət͡ʃ/ /kə.risˈkɛt͡ʃ/ n masc
rechinamiento

carrisquejar /ka.ris.keˈd͡ʒa/ /ka.ris.keˈd͡ʒaɾ/ /ka.ris.keˈʒa/ /kə.ris.kəˈd͡ʒa/ /kə.ris.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. carrisquege carrisquegem carrisquegen carrisqueges carrisquegessen carrisquegesses carrisquegessin carrisquegessis carrisquegeu carrisquegi carrisquegin carrisquegis carrisquegés carrisquegéssem carrisquegésseu carrisquegéssim carrisquegéssiu carrisquegí carrisqueja carrisquejada carrisquejades carrisquejant carrisquejar carrisquejara carrisquejaran carrisquejarem carrisquejaren carrisquejares carrisquejareu carrisquejaria carrisquejarien carrisquejaries carrisquejarà carrisquejaràs carrisquejaré carrisquejaríem carrisquejaríeu carrisquejassen carrisquejasses carrisquejat carrisquejats carrisquejava carrisquejaven carrisquejaves carrisquejo carrisquejà carrisquejàrem carrisquejàreu carrisquejàssem carrisquejàsseu carrisquejàvem carrisquejàveu occ sept val val (1) v
chirriar

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
carro
Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carro de trabuc n masc
volquete

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
carroña

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
carruaje

carràs /kaˈras/ /kəˈras/ n masc
ramo

carró n masc
carreau

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
carta
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
Llista de tots els plats i de les begudes que se serveixen en un restaurant.
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

cartabó /kaɾ.taˈbo/ /kər.təˈβo/ n masc
escuadra

cartaginès /kar.ta.ʒiˈnes/ /kaɾ.ta.d͡ʒiˈnes/ /kər.tə.ʒiˈnɛs/ /kəɾ.tə.ʒiˈnəs/ adj masc
cartaginés
Relatiu o pertanyent a l'antiga Cartago.

cartaginès /kar.ta.ʒiˈnes/ /kaɾ.ta.d͡ʒiˈnes/ /kər.tə.ʒiˈnɛs/ /kəɾ.tə.ʒiˈnəs/ n masc
cartaginés
Persona que habitava o era originària de l'antiga Cartago.

cartejar /kar.teˈʒa/ /kaɾ.teˈd͡ʒa/ /kaɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /kər.təˈʒa/ /kəɾ.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cartege cartegem cartegen carteges cartegessen cartegesses cartegessin cartegessis cartegeu cartegi cartegin cartegis cartegés cartegéssem cartegésseu cartegéssim cartegéssiu cartegí carteig carteja cartejada cartejades cartejam cartejant cartejar cartejara cartejaran cartejarem cartejaren cartejares cartejareu cartejaria cartejarien cartejaries cartejarà cartejaràs cartejaré cartejaríem cartejaríeu cartejassen cartejasses cartejassin cartejassis cartejat cartejats cartejau cartejava cartejaven cartejaves cartejo cartejà cartejàrem cartejàreu cartejàs cartejàssem cartejàsseu cartejàssim cartejàssiu cartejàvem cartejàveu occ sept val v
cartear

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
cartero
monte
(jocs de cartes) Pila de cartes a robar, pendents de jugar.

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
cartera
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

carterista /kaɾ.teˈɾis.ta/ /kaɾ.teˈɾis.te/ /kər.təˈɾis.tə/ n neut
carterista

cartesià /kaɾ.te.ziˈa/ /kər.tə.ziˈa/ adj masc
cartesiano

cartipàs /kaɾ.tiˈpas/ /kər.tiˈpas/ n masc
cartapacio
Quadern de paper ratllat en el què escriuen els novells per acostumar-se a la igualtat.
Quadern de paper que serveix per anotar algunes coses i escriure allò que dicten els mestres de les universitats.

cartografiar /kar.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /kər.tu.ɣɾə.fiˈa/ /kəɾ.to.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cartografia cartografiada cartografiades cartografiam cartografiant cartografiar cartografiara cartografiaran cartografiarem cartografiaren cartografiares cartografiareu cartografiaria cartografiarien cartografiaries cartografiarà cartografiaràs cartografiaré cartografiaríem cartografiaríeu cartografiassen cartografiasses cartografiassin cartografiassis cartografiat cartografiats cartografiau cartografiava cartografiaven cartografiaves cartografie cartografiem cartografien cartografies cartografiessen cartografiesses cartografiessin cartografiessis cartografieu cartografii cartografio cartografià cartografiàrem cartografiàreu cartografiàs cartografiàssem cartografiàsseu cartografiàssim cartografiàssiu cartografiàvem cartografiàveu cartografiés cartografiéssem cartografiésseu cartografiéssim cartografiéssiu cartografií cartografiï cartografiïn cartografiïs occ sept val v
cartografiar

cartoixa /karˈtoj.ʃa/ /kaɾˈto.ʃa/ /kaɾˈtoj.ʃa/ /kərˈto.ʃə/ n fem
cartuja chartreuse

cartolina /kaɾ.toˈɫi.na/ /kər.tuˈɫi.nə/ /kəɾ.toˈɫi.nə/ n fem
cartulina

cartomància /kaɾ.toˈman.si.a/ /kər.tuˈman.si.ə/ /kəɾ.toˈman.si.ə/ n fem
cartomancia

cartró /kaɾˈtɾo/ /kərˈtɾo/ n masc
cesto

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
cartucho
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
cartílago

cartílag articular n masc
cartílago articular

cartílag tiroide n masc
cartílago tiroides

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
cartón

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
alcachofa

carxot /kaɾˈt͡ʃɔt/ /kərˈʃɔt/ n masc
machete
(pilota valenciana) Cop potent executat estirant el braç en el moment just de l'impacte, amb els peus a terra i el cos inclinat cap al costat de la pilota, que s'utilitza per a bots poc elevats o per a pilotes en trajectòria descendent.

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
carácter
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caràngid irisat n masc
macarela salmón

carència /kaˈɾɛn.si.a/ /kəˈɾɛn.si.ə/ n fem
carencia

carícia /kaˈɾi.si.a/ /kəˈɾi.si.ə/ n fem
caricia

caròtide /kaˈɾɔ.ti.ðe/ /kəˈɾɔ.ti.ðə/ n fem
carótida

cas n masc
caso
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.
Atenció, cura.

cas oblic n masc
caso oblicuo

casa /ˈka.za/ n fem
casa hogar
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casa de colònies n fem
casa de colonias

casaca /kaˈza.ka/ /kəˈza.kə/ n fem
casaca

casal /kaˈzaɫ/ /kəˈzaɫ/ n masc
casal

casalot /ka.zaˈɫɔt/ /kə.zəˈɫɔt/ n masc
caserón

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
casamiento
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas casa casada casades casam casant casar casara casaran casarem casaren casares casareu casaria casarien casaries casarà casaràs casaré casaríem casaríeu casassen casasses casassin casassis casat casats casau casava casaven casaves case casem casen cases casessen casesses casessin casessis caseu casi casin casis caso casà casàrem casàreu casàs casàssem casàsseu casàssim casàssiu casàvem casàveu casés caséssem casésseu caséssim caséssiu casí occ sept val v
casar
Contraure matrimoni.
Unir o ajuntar una cosa amb una altra.
Una cosa, fer joc amb altres, tenir correspondència.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
casado

casc /ˈkask/ n masc
casco
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascall /kasˈkaʎ/ /kəsˈkaj/ /kəsˈkaʎ/ n masc
amapola

cascar /kasˈka/ /kasˈkaɾ/ /kəsˈka/ /kəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) casc casca cascada cascades cascam cascant cascar cascara cascaran cascarem cascaren cascares cascareu cascaria cascarien cascaries cascarà cascaràs cascaré cascaríem cascaríeu cascassen cascasses cascassin cascassis cascat cascats cascau cascava cascaven cascaves casco cascà cascàrem cascàreu cascàs cascàssem cascàsseu cascàssim cascàssiu cascàvem cascàveu casque casquem casquen casques casquessen casquesses casquessin casquessis casqueu casqui casquin casquis casqués casquéssem casquésseu casquéssim casquéssiu casquí occ sept val v
cascar echarse
Copejar, masegar.
echarse
(pronominal, col·loquial) prendre (menjar o beure)

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ n masc
cascabel

casmogàmia /kaz.moˈɣa.mi.a/ /kəz.moˈɣa.mi.ə/ /kəz.muˈɣa.mi.ə/ n fem
casmogamia

casolanament /ka.zoˌɫa.naˈmen/ /ka.zoˌɫa.naˈment/ /kə.zoˌɫa.nəˈment/ /kə.zuˌɫa.nəˈmen/ adv
caseramente

casolà /ka.zoˈɫa/ /kə.zoˈɫa/ /kə.zuˈɫa/ adj masc
casero
Propi de la casa, fet allà o seguint les seves normes.
Que li agrada estar a casa.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
caspa

casquet /kasˈket/ /kəsˈkət/ /kəsˈkɛt/ n masc
casquete
Gorra o lligadura de tela, de cuir, etc., sense ales ni visera.

cassa /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
cazo

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas cassa cassada cassades cassam cassant cassar cassara cassaran cassarem cassaren cassares cassareu cassaria cassarien cassaries cassarà cassaràs cassaré cassaríem cassaríeu cassassen cassasses cassassin cassassis cassat cassats cassau cassava cassaven cassaves casse cassem cassen casses cassessen cassesses cassessin cassessis casseu cassi cassin cassis casso cassà cassàrem cassàreu cassàs cassàssem cassàsseu cassàssim cassàssiu cassàvem cassàveu cassés casséssem cassésseu casséssim casséssiu cassí occ sept val v
casar

casserola /ka.seˈɾɔ.ɫa/ /ka.seˈɾɔ.ɫɔ/ /kə.səˈɾɔ.ɫə/ n fem
cazo

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ n fem
cazuela

cassolada /ka.soˈɫa.ða/ /kə.soˈɫa.ðə/ /kə.suˈɫa.ðə/ n fem
cazolada
Menjar cuinat en una cassola.
cacerolada
Soroll de cassoles i altres objectes metàl·lics com a manifestació de protesta o de reivindicació.

cassoleta /ka.soˈɫe.ta/ /kə.soˈɫə.tə/ /kə.suˈɫɛ.tə/ n fem
cazoleta

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
cazo

cast /ˈkast/ adj masc
casto

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
casta

castany /kəsˈtaɲ/ n masc
castaño

castanya n fem
castaña
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castanyada /kas.taˈɲa.ða/ /kəs.təˈɲa.ðə/ n fem
castañada
Àpat pres típicament en forma festiva en què una de les menges principals és la castanya, en especial com a costum tradicional el dia de Tots Sants, o la menja de castanyes en si mateixa.
castañal
castanyeda
castañazo
(col·loquial) Cop fort.

castanyola /kas.taˈɲɔ.ɫa/ /kas.taˈɲɔ.ɫɔ/ n fem
castañola

castanyoles /kas.taˈɲɔ.les/ /kəs.təˈɲɔ.ɫəs/ n fem
castañuelas

castanyoleta /kas.ta.ɲoˈɫe.ta/ /kəs.tə.ɲoˈɫə.tə/ /kəs.tə.ɲuˈɫɛ.tə/ n fem
castañola

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
castidad

castell /kasˈteʎ/ n masc
castillo
Fortificació defensiva.

castellanisme /kas.te.ʎaˈniz.me/ /kəs.tə.ʎəˈniz.mə/ n masc
castellanismo

castellanitzar /kas.te.ʎa.niˈd͡za/ /kas.te.ʎa.niˈza/ /kas.te.ʎa.niˈzaɾ/ /kəs.tə.ʎə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) castellanitz castellanitza castellanitzada castellanitzades castellanitzam castellanitzant castellanitzar castellanitzara castellanitzaran castellanitzarem castellanitzaren castellanitzares castellanitzareu castellanitzaria castellanitzarien castellanitzaries castellanitzarà castellanitzaràs castellanitzaré castellanitzaríem castellanitzaríeu castellanitzassen castellanitzasses castellanitzassin castellanitzassis castellanitzat castellanitzats castellanitzau castellanitzava castellanitzaven castellanitzaves castellanitze castellanitzem castellanitzen castellanitzes castellanitzessen castellanitzesses castellanitzessin castellanitzessis castellanitzeu castellanitzi castellanitzin castellanitzis castellanitzo castellanitzà castellanitzàrem castellanitzàreu castellanitzàs castellanitzàssem castellanitzàsseu castellanitzàssim castellanitzàssiu castellanitzàvem castellanitzàveu castellanitzés castellanitzéssem castellanitzésseu castellanitzéssim castellanitzéssiu castellanitzí occ sept val v
castellanizar

castellanolleonès /kas.teˌʎa.no.ʎe.oˈnes/ /kəs.təˌʎa.no.ʎə.oˈnəs/ /kəs.təˌʎa.nu.ʎə.uˈnɛs/ adj masc
castellanoleonés
Relatiu o pertanyent a Castella i Lleó.

castellanolleonès /kas.teˌʎa.no.ʎe.oˈnes/ /kəs.təˌʎa.no.ʎə.oˈnəs/ /kəs.təˌʎa.nu.ʎə.uˈnɛs/ n masc
castellanoleonés
Persona que habita o és originària de Castella i Lleó.

castellanomanxec /kas.teˌʎa.no.maɲˈt͡ʃek/ /kəs.təˌʎa.no.məɲˈʃək/ /kəs.təˌʎa.nu.məɲˈʃɛk/ castellanomanxega adj masc
castellanomanchego
Relatiu o pertanyent a Castella-la Manxa.

castellanomanxec /kas.teˌʎa.no.maɲˈt͡ʃek/ /kəs.təˌʎa.no.məɲˈʃək/ /kəs.təˌʎa.nu.məɲˈʃɛk/ n masc
castellanomanchego
Persona que habita o és originària de Castella-la Manxa.

castellanoparlant /kas.teˌʎa.no.parˈɫan/ /kas.teˌʎa.no.paɾˈɫan/ /kas.teˌʎa.no.paɾˈɫant/ /kəs.təˌʎa.no.pəɾˈɫant/ /kəs.təˌʎa.nu.pərˈɫan/ adj
castellanohablante
Que s’expressa en castellà.

castellanoparlant /kas.teˌʎa.no.parˈɫan/ /kas.teˌʎa.no.paɾˈɫan/ /kas.teˌʎa.no.paɾˈɫant/ /kəs.təˌʎa.no.pəɾˈɫant/ /kəs.təˌʎa.nu.pərˈɫan/ n neut
castellanohablante
Qui parla castellà.

castellà adj masc
castellano
Propi de Castella.
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
castellano
Habitant d'un castell.
Natural de Castella.
castellano español
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ alg bal castig castiga castigada castigades castigam castigant castigar castigara castigaran castigarem castigaren castigares castigareu castigaria castigarien castigaries castigarà castigaràs castigaré castigaríem castigaríeu castigassen castigasses castigassin castigassis castigat castigats castigau castigava castigaven castigaves castigo castigue castiguem castiguen castigues castiguessen castiguesses castiguessin castiguessis castigueu castigui castiguin castiguis castigués castiguéssem castiguésseu castiguéssim castiguéssiu castiguí castigà castigàrem castigàreu castigàs castigàssem castigàsseu castigàssim castigàssiu castigàvem castigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
castigar
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.
(gastronomia) Afegir al sucre un altre producte, com ara glucosa, crémor tàrtar o àcid cítric, per a evitar-ne la cristal·lització.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
castor
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) castr castra castrada castrades castram castrant castrar castrara castraran castrarem castraren castrares castrareu castraria castrarien castraries castrarà castraràs castraré castraríem castraríeu castrassen castrasses castrassin castrassis castrat castrats castrau castrava castraven castraves castre castrem castren castres castressen castresses castressin castressis castreu castri castrin castris castro castrà castràrem castràreu castràs castràssem castràsseu castràssim castràssiu castràvem castràveu castrés castréssem castrésseu castréssim castréssiu castrí occ sept val v
castrar
Extirpar els òrgans reproductors.

castre /ˈkas.tɾe/ /ˈkas.tɾə/ n masc
castro

castrense /kasˈtɾen.se/ /kəsˈtɾɛn.sə/ adj
castrense

casual /ka.zuˈaɫ/ adj
casual

casualitat /ka.zu.a.ɫiˈtat/ /kə.zu.ə.ɫiˈtat/ n fem
casualidad

casualment /ka.zuˌaɫˈmen/ /ka.zuˌaɫˈment/ /kə.zuˌaɫˈmen/ /kə.zuˌaɫˈment/ adv
casualmente

cataclisme /ka.taˈkɫiz.me/ /kə.təˈkɫiz.mə/ n masc
cataclismo

catacrac /ka.taˈkɾak/ /kə.təˈkɾak/ Interjection
crac

catacumba /ka.taˈkum.ba/ /kə.təˈkum.bə/ n fem
catacumbas
Lloc subterrani i sovint secret on s'enterren morts i sovint també es practiquen actes religiosos, en especial les de l'antiga Roma, famoses pels seus complicats circuits.

catalanada /ka.ta.ɫaˈna.ða/ /kə.tə.ɫəˈna.ðə/ n fem
catalanada

catalanisme /ka.ta.ɫaˈniz.me/ /kə.tə.ɫəˈniz.mə/ n masc
catalanismo

catalanitat /ka.ta.ɫa.niˈtat/ /kə.tə.ɫə.niˈtat/ n fem
catalanidad

catalanització /ka.ta.la.ni.d͡za.siˈo/ /ka.ta.la.ni.za.siˈo/ /kə.tə.ɫə.nid.zə.siˈo/ n fem
catalanización

catalanitzar /ka.ta.ɫa.niˈd͡za/ /ka.ta.ɫa.niˈza/ /ka.ta.ɫa.niˈzaɾ/ /kə.tə.ɫə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) catalanitz catalanitza catalanitzada catalanitzades catalanitzam catalanitzant catalanitzar catalanitzara catalanitzaran catalanitzarem catalanitzaren catalanitzares catalanitzareu catalanitzaria catalanitzarien catalanitzaries catalanitzarà catalanitzaràs catalanitzaré catalanitzaríem catalanitzaríeu catalanitzassen catalanitzasses catalanitzassin catalanitzassis catalanitzat catalanitzats catalanitzau catalanitzava catalanitzaven catalanitzaves catalanitze catalanitzem catalanitzen catalanitzes catalanitzessen catalanitzesses catalanitzessin catalanitzessis catalanitzeu catalanitzi catalanitzin catalanitzis catalanitzo catalanitzà catalanitzàrem catalanitzàreu catalanitzàs catalanitzàssem catalanitzàsseu catalanitzàssim catalanitzàssiu catalanitzàvem catalanitzàveu catalanitzés catalanitzéssem catalanitzésseu catalanitzéssim catalanitzéssiu catalanitzí occ sept val v
catalanizar

catalanoamazic /ka.taˌɫa.no.a.maˈzik/ /kə.təˌɫa.no.ə.məˈzik/ /kə.təˌɫa.nu.ə.məˈzik/ catalanoamaziga adj masc
catalanoberber

catalanofonia /ka.ta.ɫa.no.foˈni.a/ /kə.tə.ɫə.no.foˈni.ə/ /kə.tə.ɫə.nu.fuˈni.ə/ n fem
catalanofonía

catalanofòbia /ka.taˌɫa.noˈfɔ.bi.a/ /kə.təˌɫa.noˈfɔ.bi.ə/ /kə.təˌɫa.nuˈfɔ.bi.ə/ /kə.təˌɫa.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
catalanofobia

catalanomexicà /ka.taˌɫa.no.mek.siˈka/ /kə.təˌɫa.no.mək.siˈka/ /kə.təˌɫa.nu.mək.siˈka/ adj masc
catalanomexicano

catalanoparlant /ka.taˌɫa.no.parˈɫan/ /ka.taˌɫa.no.paɾˈɫan/ /ka.taˌɫa.no.paɾˈɫant/ /kə.təˌɫa.no.pəɾˈɫant/ /kə.təˌɫa.nu.pərˈɫan/ adj
catalanohablante

catalanovalencià /ka.taˌɫa.no.va.ɫen.siˈa/ /ka.taˌɫa.no.βa.ɫen.siˈa/ /kə.təˌɫa.no.və.ɫən.siˈa/ /kə.təˌɫa.nu.və.ɫən.siˈa/ /kə.təˌɫa.nu.βə.ɫən.siˈa/ catalanovalenciana adj masc
catalanovalenciano

catalitzar /ka.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.ta.ɫiˈza/ /ka.ta.ɫiˈzaɾ/ alg ant bal catalitz catalitza catalitzada catalitzades catalitzaia catalitzaien catalitzaies catalitzam catalitzant catalitzar catalitzara catalitzaran catalitzarem catalitzaren catalitzares catalitzareu catalitzaria catalitzarien catalitzaries catalitzariva catalitzariven catalitzarives catalitzarà catalitzaràs catalitzaré catalitzaríem catalitzaríeu catalitzarívem catalitzaríveu catalitzassen catalitzasses catalitzassin catalitzassis catalitzat catalitzats catalitzau catalitzava catalitzaven catalitzaves catalitzavi catalitzavo catalitze catalitzeguem catalitzeguessa catalitzeguessen catalitzeguesses catalitzegueu catalitzegués catalitzeguéssom catalitzeguéssou catalitzem catalitzen catalitzes catalitzessa catalitzessen catalitzesses catalitzessi catalitzessin catalitzessis catalitzeu catalitzi catalitzin catalitzis catalitzo catalitzos catalitzs catalitzà catalitzàiem catalitzàieu catalitzàrem catalitzàreu catalitzàs catalitzàssem catalitzàsseu catalitzàssim catalitzàssiu catalitzàvem catalitzàvets catalitzàveu catalitzàvom catalitzés catalitzéssem catalitzésseu catalitzéssim catalitzéssiu catalitzí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
catalizar

catalogar /ka.ta.ɫoˈɣa/ /ka.ta.ɫoˈɣaɾ/ /kə.tə.ɫoˈɣa/ /kə.tə.ɫuˈɣa/ alg bal catalog cataloga catalogada catalogades catalogam catalogant catalogar catalogara catalogaran catalogarem catalogaren catalogares catalogareu catalogaria catalogarien catalogaries catalogarà catalogaràs catalogaré catalogaríem catalogaríeu catalogassen catalogasses catalogassin catalogassis catalogat catalogats catalogau catalogava catalogaven catalogaves catalogo catalogue cataloguem cataloguen catalogues cataloguessen cataloguesses cataloguessin cataloguessis catalogueu catalogui cataloguin cataloguis catalogués cataloguéssem cataloguésseu cataloguéssim cataloguéssiu cataloguí catalogà catalogàrem catalogàreu catalogàs catalogàssem catalogàsseu catalogàssim catalogàssiu catalogàvem catalogàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
catalogar

català adj masc
catalán
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
catalán
Natural de Catalunya.
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catalític /ka.taˈɫi.tik/ /kə.təˈɫi.tik/ adj masc
catalítico

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
cataplasma
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

cataplàsia /ka.taˈpɫa.zi.a/ /kə.təˈpɫa.zi.ə/ n fem
cataplasia

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
catapulta
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.
Mecanisme d'algunes embarcacions que permet mitjançant un carril i un lligam arrossegar una aeronau per donar-li una embranzida extra (a més de la pròpia dels motors de l'aeronau) per tal de facilitar l'enlairament en espais limitats.

catapultar /ka.ta.puɫˈta/ /ka.ta.puɫˈtaɾ/ /kə.tə.puɫˈta/ alg ant bal catapult catapulta catapultada catapultades catapultaia catapultaien catapultaies catapultam catapultant catapultar catapultara catapultaran catapultarem catapultaren catapultares catapultareu catapultaria catapultarien catapultaries catapultariva catapultariven catapultarives catapultarà catapultaràs catapultaré catapultaríem catapultaríeu catapultarívem catapultaríveu catapultassen catapultasses catapultassin catapultassis catapultat catapultats catapultau catapultava catapultaven catapultaves catapultavi catapultavo catapulte catapulteguem catapulteguessa catapulteguessen catapulteguesses catapultegueu catapultegués catapulteguéssom catapulteguéssou catapultem catapulten catapultes catapultessa catapultessen catapultesses catapultessi catapultessin catapultessis catapulteu catapulti catapultin catapultis catapulto catapultos catapults catapultà catapultàiem catapultàieu catapultàrem catapultàreu catapultàs catapultàssem catapultàsseu catapultàssim catapultàssiu catapultàvem catapultàvets catapultàveu catapultàvom catapultés catapultéssem catapultésseu catapultéssim catapultéssiu catapultí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
catapultar

catari /kaˈta.ɾi/ /kəˈta.ɾi/ adj
catario

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
catarro
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catarsi /kaˈtaɾ.si/ /kəˈtar.si/ n fem
catarsis

catarí /ka.taˈri/ /kə.təˈri/ n masc
catarrino

catastrofisme /ka.tas.tɾoˈfiz.me/ /kə.təs.tɾoˈfiz.mə/ /kə.təs.tɾuˈfiz.mə/ n masc
catastrofismo

catastròfic /ka.tasˈtɾɔ.fik/ adj masc
catastrófico

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ n fem
catecolamina

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
catedral

catedràtic /ka.teˈðɾa.tik/ n masc
catedrático

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
categoría

categoria docent n fem
categoría docente

categoria gramatical n fem
categoría gramatical

categoria lèxica n fem
clase de palabras

categoritzar /ka.te.ɣo.ɾiˈd͡za/ /ka.te.ɣo.ɾiˈza/ /ka.te.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /kə.tə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /kə.tə.ɣu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) categoritz categoritza categoritzada categoritzades categoritzam categoritzant categoritzar categoritzara categoritzaran categoritzarem categoritzaren categoritzares categoritzareu categoritzaria categoritzarien categoritzaries categoritzarà categoritzaràs categoritzaré categoritzaríem categoritzaríeu categoritzassen categoritzasses categoritzassin categoritzassis categoritzat categoritzats categoritzau categoritzava categoritzaven categoritzaves categoritze categoritzem categoritzen categoritzes categoritzessen categoritzesses categoritzessin categoritzessis categoritzeu categoritzi categoritzin categoritzis categoritzo categoritzà categoritzàrem categoritzàreu categoritzàs categoritzàssem categoritzàsseu categoritzàssim categoritzàssiu categoritzàvem categoritzàveu categoritzés categoritzéssem categoritzésseu categoritzéssim categoritzéssiu categoritzí occ sept val v
categorizar

categòricament /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
categóricamente tajantemente

catenulat /ka.te.nuˈɫat/ /kə.tə.nuˈɫat/ adj masc
catenulado

catenuliforme /ka.te.nu.ɫiˈfoɾ.me/ /kə.tə.nu.ɫiˈfor.mə/ adj
catenuliforme

catequitzar /ka.te.kiˈd͡za/ /ka.te.kiˈza/ /ka.te.kiˈzaɾ/ /kə.tə.kiˈd͡za/ alg ant bal catequitz catequitza catequitzada catequitzades catequitzaia catequitzaien catequitzaies catequitzam catequitzant catequitzar catequitzara catequitzaran catequitzarem catequitzaren catequitzares catequitzareu catequitzaria catequitzarien catequitzaries catequitzariva catequitzariven catequitzarives catequitzarà catequitzaràs catequitzaré catequitzaríem catequitzaríeu catequitzarívem catequitzaríveu catequitzassen catequitzasses catequitzassin catequitzassis catequitzat catequitzats catequitzau catequitzava catequitzaven catequitzaves catequitzavi catequitzavo catequitze catequitzeguem catequitzeguessa catequitzeguessen catequitzeguesses catequitzegueu catequitzegués catequitzeguéssom catequitzeguéssou catequitzem catequitzen catequitzes catequitzessa catequitzessen catequitzesses catequitzessi catequitzessin catequitzessis catequitzeu catequitzi catequitzin catequitzis catequitzo catequitzos catequitzs catequitzà catequitzàiem catequitzàieu catequitzàrem catequitzàreu catequitzàs catequitzàssem catequitzàsseu catequitzàssim catequitzàssiu catequitzàvem catequitzàvets catequitzàveu catequitzàvom catequitzés catequitzéssem catequitzésseu catequitzéssim catequitzéssiu catequitzí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
catequizar

catet /kaˈtet/ /kəˈtɛt/ n masc
cateto

catifa /kaˈti.fa/ n fem
alfombra

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
catión

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
catorce

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
décimo

cats /ˈkats/ n masc
catos

catxa /ˈka.t͡ʃa/ /ˈka.t͡ʃə/ n fem
farol

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
cachalote

catxalot nan n masc
cachalote enano

catxalot pigmeu n masc
cachalote pigmeo

catxalots pigmeus n masc
cógidos

catxel /kaˈt͡ʃɛɫ/ /kəˈt͡ʃɛɫ/ n masc
berberecho

catxupí /ka.t͡ʃuˈpi/ /kə.t͡ʃuˈpi/ n masc
cachupín

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ n fem
catálisis

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
catástrofe
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catàstrofe natural n fem
catástrofe natural

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
católico
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

catòlicament /kaˌtɔ.ɫi.kaˈmen/ /kaˌtɔ.ɫi.kaˈment/ /kəˌtɔ.ɫi.kəˈmen/ /kəˌtɔ.ɫi.kəˈment/ adv
católicamente

catúfol /kaˈtu.foɫ/ /kəˈtu.foɫ/ /kəˈtu.fuɫ/ n masc
cangilón

cau /ˈkaw/ n masc
cubil
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caucasià /kaw.ka.ziˈa/ /kəw.kə.ziˈa/ adj masc
caucasiano
Relatiu o pertanyent al Caucas.

caucasià /kaw.ka.ziˈa/ /kəw.kə.ziˈa/ n masc
caucasiano
Persona que habita o és originària del Caucas.

caució /kaw.siˈo/ /kəw.siˈo/ n fem
caución

caucàsic /kawˈka.zik/ /kəwˈka.zik/ adj masc
caucásico

caulescent /kaw.ɫeˈsen/ /kaw.ɫeˈsent/ /kəw.ɫəsˈsen/ /kəw.ɫəsˈsent/ /kəw.ɫəˈsen/ adj
caulescente
Dit dels vegetals que tenen una tija aparent.

caulocistidi /kaw.ɫo.sisˈti.ði/ /kəw.ɫo.sisˈti.ði/ /kəw.ɫu.sisˈti.ði/ n masc
caulocistidio

caulícola /kawˈɫi.ko.ɫa/ /kəwˈɫi.ko.ɫə/ /kəwˈɫi.ku.ɫə/ adj
caulícola

caure /ˈkaw.ɾe/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
caer caerse
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
caer
Escaure's en cert temps o cert lloc.

caure malalt v
caer enfermo

caure-hi /ˈkaw.ɾej/ /ˈkaw.ɾəj/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
caer

causa /ˈkaw.za/ n fem
causa
Motiu, explicació, el perquè.
Plet judicial.

causant /kawˈzan/ /kawˈzant/ /kəwˈzan/ /kəwˈzant/ n neut
causante
A l’impost de successions i donacions, el donant o la persona morta.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) causa causada causades causam causant causar causara causaran causarem causaren causares causareu causaria causarien causaries causarà causaràs causaré causaríem causaríeu causassen causasses causassin causassis causat causats causau causava causaven causaves cause causem causen causes causessen causesses causessin causessis causeu causi causin causis causo causà causàrem causàreu causàs causàssem causàsseu causàssim causàssiu causàvem causàveu causés causéssem causésseu causéssim causéssiu causí caús occ sept val v
causar

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ n fem
cautela

cautelosament /kaw.teˌɫo.zaˈmen/ /kaw.teˌɫo.zaˈment/ /kəw.təˌɫo.zəˈmen/ /kəw.təˌɫo.zəˈment/ adv
cautelosamente

cauteri /kawˈtɛ.ɾi/ /kəwˈtɛ.ɾi/ n masc
cauterio
Barra de ferro rodona amb un cap o botonet a la punta, de la qual se servien els cirurgians per aplicar-la roent sobre ferides per estroncar la sang i eixugar-les.
L'acció d'aplicar el cauteri.
Medicament càustic.
Metafòricament, allò que corregeix o preserva d'algun mal.

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cauteritz cauteritza cauteritzada cauteritzades cauteritzaia cauteritzaien cauteritzaies cauteritzam cauteritzant cauteritzar cauteritzara cauteritzaran cauteritzarem cauteritzaren cauteritzares cauteritzareu cauteritzaria cauteritzarien cauteritzaries cauteritzariva cauteritzariven cauteritzarives cauteritzarà cauteritzaràs cauteritzaré cauteritzaríem cauteritzaríeu cauteritzarívem cauteritzaríveu cauteritzassen cauteritzasses cauteritzassin cauteritzassis cauteritzat cauteritzats cauteritzau cauteritzava cauteritzaven cauteritzaves cauteritzavi cauteritzavo cauteritze cauteritzeguem cauteritzeguessa cauteritzeguessen cauteritzeguesses cauteritzegueu cauteritzegués cauteritzeguéssom cauteritzeguéssou cauteritzem cauteritzen cauteritzes cauteritzessa cauteritzessen cauteritzesses cauteritzessi cauteritzessin cauteritzessis cauteritzeu cauteritzi cauteritzin cauteritzis cauteritzo cauteritzos cauteritzs cauteritzà cauteritzàiem cauteritzàieu cauteritzàrem cauteritzàreu cauteritzàs cauteritzàssem cauteritzàsseu cauteritzàssim cauteritzàssiu cauteritzàvem cauteritzàvets cauteritzàveu cauteritzàvom cauteritzés cauteritzéssem cauteritzésseu cauteritzéssim cauteritzéssiu cauteritzí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cauterizar

cava /ˈka.va/ /ˈka.və/ /ˈka.βa/ /ˈka.βə/ n fem
hoyo
Cova o excavació feta al terra.
bodega
Celler subterrani a on s'emmagatzema el vi.

cava /ˈka.va/ /ˈka.və/ /ˈka.βa/ /ˈka.βə/ n masc
cava
(normalment no comptable) Xampany català.

cavalcada /ka.vaɫˈka.ða/ /ka.βaɫˈka.ða/ /kə.vəɫˈka.ðə/ /kə.βəɫˈka.ðə/ n fem
cabalgata
Comitiva a cavall.
carrera
Correguda de cavalls.
cabalgada
(antigament) Presa feta saquejant.
cabalcada
Tribut o dret senyorial.

cavalcador /ka.vaɫ.kaˈðoɾ/ /ka.βaɫ.kaˈðo/ /ka.βaɫ.kaˈðoɾ/ /kə.vəɫ.kəˈðo/ /kə.βəɫ.kəˈðo/ n masc
cabalgador

cavalcadura /ka.vaɫ.kaˈðu.ɾa/ /ka.βaɫ.kaˈðu.ɾa/ /kə.vəɫ.kəˈðu.ɾə/ /kə.βəɫ.kəˈðu.ɾə/ n fem
cabalgadura

cavalcar /ka.vaɫˈkaɾ/ /ka.βaɫˈka/ /ka.βaɫˈkaɾ/ /kə.vəɫˈka/ /kə.βəɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cavalc cavalca cavalcada cavalcades cavalcam cavalcant cavalcar cavalcara cavalcaran cavalcarem cavalcaren cavalcares cavalcareu cavalcaria cavalcarien cavalcaries cavalcarà cavalcaràs cavalcaré cavalcaríem cavalcaríeu cavalcassen cavalcasses cavalcassin cavalcassis cavalcat cavalcats cavalcau cavalcava cavalcaven cavalcaves cavalco cavalcà cavalcàrem cavalcàreu cavalcàs cavalcàssem cavalcàsseu cavalcàssim cavalcàssiu cavalcàvem cavalcàveu cavalque cavalquem cavalquen cavalques cavalquessen cavalquesses cavalquessin cavalquessis cavalqueu cavalqui cavalquin cavalquis cavalqués cavalquéssem cavalquésseu cavalquéssim cavalquéssiu cavalquí occ sept val v
cabalgar

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
caballo yegua
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.
caballo
(jocs de cartes) Carta de la baralla marcada amb el número 11 i representada per un soldat a cavall.
(col·loquial) Heroïna (droga).
(pilota basca) Jugada ofensiva de la modalitat de frontennis consistent a llançar la pilota contra el frontis de manera que toqui a continuació la paret esquerra i vagi a la paret de rebot.

cavall de mar n masc
caballito

cavall per dins n masc
caballo por dentro

cavall per fora n masc
caballo por fuera

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
caballero caballera
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.
caballero
Home educat i de classe.

cavalleresc /ka.va.ʎeˈɾesk/ /ka.βa.ʎeˈɾesk/ /kə.və.ʎəˈɾɛsk/ /kə.βə.ʎəˈɾɛsk/ adj masc
caballeresco

cavallerescament /ka.va.ʎeˌɾes.kaˈment/ /ka.βa.ʎeˌɾes.kaˈmen/ /kə.və.ʎəˌɾɛs.kəˈmen/ /kə.və.ʎəˌɾɛs.kəˈment/ /kə.βə.ʎəˌɾɛs.kəˈmen/ adv
caballerescamente

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
caballería
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallerós /ka.va.ʎeˈɾos/ /ka.βa.ʎeˈɾos/ /kə.və.ʎəˈɾos/ /kə.βə.ʎəˈɾos/ adj masc
caballeroso

cavallet /ka.vaˈʎet/ /ka.βaˈʎet/ /kə.vəˈʎət/ /kə.vəˈʎɛt/ /kə.βəˈʎɛt/ n masc
puente mecánico
(billar) Instrument utilitzat per a guiar el final de la fletxa del tac quan la bola que es vol colpejar queda massa lluny perquè el jugador faci el pont.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
tiovivo carrusel
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavallfort /kaˌvaʎˈfɔɾt/ /kaˌβaʎˈfɔrt/ /kaˌβaʎˈfɔɾt/ /kəˌvaʎˈfɔɾt/ /kəˌβaʎˈfɔrt/ n masc
churro

cavalló /ka.vaˈʎo/ /ka.βaˈʎo/ /kə.vəˈjo/ /kə.vəˈʎo/ /kə.βəˈʎo/ n masc
caballón
Munt de terra que queda entre dos solcs.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cau cav cava cavada cavades cavam cavant cavar cavara cavaran cavarem cavaren cavares cavareu cavaria cavarien cavaries cavarà cavaràs cavaré cavaríem cavaríeu cavassen cavasses cavassin cavassis cavat cavats cavau cavava cavaven cavaves cave cavem caven caves cavessen cavesses cavessin cavessis caveu cavi cavin cavis cavo cavà cavàrem cavàreu cavàs cavàssem cavàsseu cavàssim cavàssiu cavàvem cavàveu cavés cavéssem cavésseu cavéssim cavéssiu caví occ sept val v
cavar

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
caviar

cavilat /ka.viˈɫat/ /ka.βiˈɫat/ /kə.viˈɫat/ /kə.βiˈɫat/ n masc
carrasco espinoso

cavil·lar /ka.viɫˈɫaɾ/ /ka.βiɫˈɫa/ /ka.βiˈɫa/ /kə.viɫˈɫa/ /kə.βiɫˈɫa/ /kə.βiˈɫa/ alg ant bal cavil cavil·la cavil·lada cavil·lades cavil·laia cavil·laien cavil·laies cavil·lam cavil·lant cavil·lar cavil·lara cavil·laran cavil·larem cavil·laren cavil·lares cavil·lareu cavil·laria cavil·larien cavil·laries cavil·lariva cavil·lariven cavil·larives cavil·larà cavil·laràs cavil·laré cavil·laríem cavil·laríeu cavil·larívem cavil·laríveu cavil·lassen cavil·lasses cavil·lassin cavil·lassis cavil·lat cavil·lats cavil·lau cavil·lava cavil·laven cavil·laves cavil·lavi cavil·lavo cavil·le cavil·leguem cavil·leguessa cavil·leguessen cavil·leguesses cavil·legueu cavil·legués cavil·leguéssom cavil·leguéssou cavil·lem cavil·len cavil·les cavil·lessa cavil·lessen cavil·lesses cavil·lessi cavil·lessin cavil·lessis cavil·leu cavil·li cavil·lin cavil·lis cavil·lo cavil·los cavil·là cavil·làiem cavil·làieu cavil·làrem cavil·làreu cavil·làs cavil·làssem cavil·làsseu cavil·làssim cavil·làssiu cavil·làvem cavil·làvets cavil·làveu cavil·làvom cavil·lés cavil·léssem cavil·lésseu cavil·léssim cavil·léssiu cavil·lí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cavilar

cavil·losament /ka.viɫˌɫo.zaˈment/ /ka.βiɫˌɫo.zaˈmen/ /ka.βiˌɫo.zaˈmen/ /kə.viɫˌɫo.zəˈmen/ /kə.viɫˌɫo.zəˈment/ /kə.βiɫˌɫo.zəˈmen/ /kə.βiˌɫo.zəˈmen/ adv
cavilosamente

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
cavidad
Espai buid a dins d'un sòlid.

cavitat abdominal n fem
cavidad abdominal

cavitat bucal n fem
cavidad bucal

cavitat pleural n fem
cavidad pleural

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
caza
Acció de caçar.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n masc
caza
Avió militar destinat a combatre aeronaus enemigues.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
cazador

caçadora /ka.saˈðo.ɾa/ /kə.səˈðo.ɾə/ n fem
cazadora

caçamines /ˌka.saˈmi.nes/ /ˌka.səˈmi.nəs/ n masc
dragaminas
Embarcació de guerra que desactiva mines aquàtiques.

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cace cacem cacen caces cacessen cacesses cacessin cacessis caceu caci cacin cacis cacés cacéssem cacésseu cacéssim cacéssiu cací caç caça caçada caçades caçam caçant caçar caçara caçaran caçarem caçaren caçares caçareu caçaria caçarien caçaries caçarà caçaràs caçaré caçaríem caçaríeu caçassen caçasses caçassin caçassis caçat caçats caçau caçava caçaven caçaves caço caçà caçàrem caçàreu caçàs caçàssem caçàsseu caçàssim caçàssiu caçàvem caçàveu occ sept val v
cazar

caçó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
cazon

ce n fem
ce
Lletra c/C.

ce trencada n fem
cedilla

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
cebolla

cebuà /se.buˈa/ /sə.βuˈa/ n masc
cebuano
Llengua de la família austronèsica del grup visaia parlada a Cebu (Filipines) i illes adjacents.

cec cega adj
ciego ciega
Que no hi veu.

cec n masc
ciego
Privat de la capacitat de veure-hi.
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cecidi /seˈsi.ði/ /səˈsi.ði/ n masc
cecidio cecidium

cecidogen /se.siˈðɔ.d͡ʒen/ /se.siˈðɔ.ʒen/ /sə.siˈðɔ.ʒən/ adj masc
cecidógeno

cedir /seˈði/ /seˈðiɾ/ /səˈði/ bal cedeix cedeixen cedeixes cedeixi cedeixin cedeixis cedeixo cedesc cedesqui cedesquin cedesquis cedia cedida cedides cedien cedies cediguem cedigueu cedim cedint cedir cedira cediran cedirem cediren cedires cedireu cediria cedirien cediries cedirà cediràs cediré cediríem cediríeu cedisc cedisca cedisquen cedisques cedissen cedisses cedissin cedissis cedit cedits cediu cedix cedixen cedixes cedixo cedí cedíem cedíeu cedírem cedíreu cedís cedíssem cedísseu cedíssim cedíssiu n-occ occ sept val v
ceder

cefalea /se.faˈle.a/ /sə.fəˈle.ə/ n fem
cefalalgia

cefaloraquidi /ˌsɛ.fa.ɫo.raˈki.ði/ /ˌsɛ.fə.ɫo.rəˈki.ði/ /ˌsɛ.fə.ɫu.rəˈki.ði/ adj masc
cefalorraquídeo

cefalosporina /se.fa.ɫos.poˈɾi.na/ /sə.fə.ɫos.poˈɾi.nə/ /sə.fə.ɫus.puˈɾi.nə/ n fem
cefalosporina

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ n fem
cefalalgia

cegament /ˌse.ɣaˈmen/ /ˌse.ɣaˈment/ /ˌse.ɣəˈmen/ /ˌse.ɣəˈment/ adv
ciegamente

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ceg cega cegada cegades cegam cegant cegar cegara cegaran cegarem cegaren cegares cegareu cegaria cegarien cegaries cegarà cegaràs cegaré cegaríem cegaríeu cegassen cegasses cegassin cegassis cegat cegats cegau cegava cegaven cegaves cego cegue ceguem ceguen cegues ceguessen ceguesses ceguessin ceguessis cegueu cegui ceguin ceguis cegués ceguéssem ceguésseu ceguéssim ceguéssiu ceguí cegà cegàrem cegàreu cegàs cegàssem cegàsseu cegàssim cegàssiu cegàvem cegàveu occ sept val v
cegar

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ n fem
ceguera

cel n masc
cielo firmamento
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.
cielo
Regió superior considerada com la residència de déu.

cel shading n masc
cel shading

celada n fem
celada
Casc que cobreix cap i nuca però no la cara.
trampa
Emboscada, trampa, engany.

celadament /seˌɫa.ðaˈmen/ /seˌɫa.ðaˈment/ /səˌɫa.ðəˈmen/ /səˌɫa.ðəˈment/ adv
celadamente

celadont /se.ɫaˈðon/ /sə.ɫəˈðon/ /sə.ɫəˈðont/ n masc
celadón

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
celebración

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) celebr celebra celebrada celebrades celebram celebrant celebrar celebrara celebraran celebrarem celebraren celebrares celebrareu celebraria celebrarien celebraries celebrarà celebraràs celebraré celebraríem celebraríeu celebrassen celebrasses celebrassin celebrassis celebrat celebrats celebrau celebrava celebraven celebraves celebre celebrem celebren celebres celebressen celebresses celebressin celebressis celebreu celebri celebrin celebris celebro celebrà celebràrem celebràreu celebràs celebràssem celebràsseu celebràssim celebràssiu celebràvem celebràveu celebrés celebréssem celebrésseu celebréssim celebréssiu celebrí occ sept val v
celebrar
Acomplir amb solemnitat seguint un ritual.
Alegrar-se per un fet.
celebrar festejar
Fer activitats festives.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
celebridad

celemí /se.leˈmi/ /sə.ləˈmi/ n masc
celemín
(arcaisme) Mesura de grans, que conté la dotzena part de la faneca.
(arcaisme) Quantitat que hi cap en la mesura del mateix nom.

celeritat /se.ɫe.ɾiˈtat/ /sə.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
celeridad

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
celesta

celestialment /se.ɫes.tiˌaɫˈmen/ /se.ɫes.tiˌaɫˈment/ /sə.ɫəs.tiˌaɫˈmen/ /sə.ɫəs.tiˌaɫˈment/ adv
celestialmente

celidònia /se.liˈðɔ.ni.a/ /sə.liˈðɔ.ni.ə/ n fem
celidonia mayor

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
ceja
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

cella de la fava n fem
hebra de las habas

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
bodega cava

celobert /ˌsɛ.ɫoˈbɛɾt/ /ˌsɛ.ɫuˈbɛrt/ /ˌsɛ.ɫuˈβɛrt/ n masc
patio

celomicet /se.ɫo.miˈset/ /sə.ɫo.miˈsɛt/ /sə.ɫu.miˈsɛt/ n masc
celomicete

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ adj
celta
Propi dels celtes.

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ n neut
celta
Individu pertanyent a la cultura principal que habità Europa en l'antiguitat.

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
celda

cel·lo /ˈse.ɫo/ /ˈsɛ.ɫo/ /ˈsɛ.ɫu/ /ˈsɛɫ.ɫo/ /ˈsɛɫ.ɫu/ n masc
celo sellotape

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
celofán

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
celular

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
celulosa

celíac /seˈɫi.ak/ /səˈɫi.ək/ n masc
celíaco

celístia /seˈɫis.ti.a/ /səˈɫis.ti.ə/ n fem
estrellas

cement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
cemento

cementar /se.menˈta/ /se.menˈtaɾ/ /sə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cement cementa cementada cementades cementam cementant cementar cementara cementaran cementarem cementaren cementares cementareu cementaria cementarien cementaries cementarà cementaràs cementaré cementaríem cementaríeu cementassen cementasses cementassin cementassis cementat cementats cementau cementava cementaven cementaves cemente cementem cementen cementes cementessen cementesses cementessin cementessis cementeu cementi cementin cementis cemento cementà cementàrem cementàreu cementàs cementàssem cementàsseu cementàssim cementàssiu cementàvem cementàveu cementés cementéssem cementésseu cementéssim cementéssiu cementí occ sept val v
cementar

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
cementerio camposanto

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
ceniza

cendrar /senˈdɾa/ /senˈdɾaɾ/ /sənˈdɾa/ alg ant bal cendr cendra cendrada cendrades cendraia cendraien cendraies cendram cendrant cendrar cendrara cendraran cendrarem cendraren cendrares cendrareu cendraria cendrarien cendraries cendrariva cendrariven cendrarives cendrarà cendraràs cendraré cendraríem cendraríeu cendrarívem cendraríveu cendrassen cendrasses cendrassin cendrassis cendrat cendrats cendrau cendrava cendraven cendraves cendravi cendravo cendre cendreguem cendreguessa cendreguessen cendreguesses cendregueu cendregués cendreguéssom cendreguéssou cendrem cendren cendres cendressa cendressen cendresses cendressi cendressin cendressis cendreu cendri cendrin cendris cendro cendros cendrs cendrà cendràiem cendràieu cendràrem cendràreu cendràs cendràssem cendràsseu cendràssim cendràssiu cendràvem cendràvets cendràveu cendràvom cendrés cendréssem cendrésseu cendréssim cendréssiu cendrí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
acrisolar

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
cenicero

cenocític /se.noˈsi.tik/ /sə.noˈsi.tik/ /sə.nuˈsi.tik/ adj masc
cenocítico

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
cenotafio

cens /ˈsens/ /ˈsens/ /ˈsɛns/ n masc
censo

censal /senˈsaɫ/ /sənˈsaɫ/ n masc
censal

censar /senˈsa/ /senˈsaɾ/ /sənˈsa/ alg ant bal cens censa censada censades censaia censaien censaies censam censant censar censara censaran censarem censaren censares censareu censaria censarien censaries censariva censariven censarives censarà censaràs censaré censaríem censaríeu censarívem censaríveu censassen censasses censassin censassis censat censats censau censava censaven censaves censavi censavo cense censeguem censeguessa censeguessen censeguesses censegueu censegués censeguéssom censeguéssou censem censen censes censessa censessen censesses censessi censessin censessis censeu censi censin censis censo censos censs censà censàiem censàieu censàrem censàreu censàs censàssem censàsseu censàssim censàssiu censàvem censàvets censàveu censàvom censés censéssem censésseu censéssim censéssiu censí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
censar

censatari /sen.saˈta.ɾi/ /sən.səˈta.ɾi/ adj masc
censatario
En l'emfiteusi, tenidor del domini útil de la cosa donada a nua percepció
censitario
Relatiu al cens electoral o l'impost per a ser elector, elegible o exercir certs drets polítics

censura /senˈsu.ɾa/ /sənˈsu.ɾə/ n fem
censura

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) censur censura censurada censurades censuram censurant censurar censurara censuraran censurarem censuraren censurares censurareu censuraria censurarien censuraries censurarà censuraràs censuraré censuraríem censuraríeu censurassen censurasses censurassin censurassis censurat censurats censurau censurava censuraven censuraves censure censurem censuren censures censuressen censuresses censuressin censuressis censureu censuri censurin censuris censuro censurà censuràrem censuràreu censuràs censuràssem censuràsseu censuràssim censuràssiu censuràvem censuràveu censurés censuréssem censurésseu censuréssim censuréssiu censurí occ sept val v
censurar
Reprendre, criticar algú per les seves opinions o comportament.
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
cien ciento

centau /senˈtaw/ /sənˈtaw/ n masc
centavo

centellejar /sen.te.ʎeˈd͡ʒa/ /sen.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /sen.te.ʎeˈʒa/ /sən.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /sən.tə.ʎəˈʒa/ alg bal centellege centellegem centellegen centelleges centellegessen centellegesses centellegessin centellegessis centellegeu centellegi centellegin centellegis centellegés centellegéssem centellegésseu centellegéssim centellegéssiu centellegí centelleig centelleja centellejada centellejades centellejam centellejant centellejar centellejara centellejaran centellejarem centellejaren centellejares centellejareu centellejaria centellejarien centellejaries centellejarà centellejaràs centellejaré centellejaríem centellejaríeu centellejassen centellejasses centellejassin centellejassis centellejat centellejats centellejau centellejava centellejaven centellejaves centellejo centellejà centellejàrem centellejàreu centellejàs centellejàssem centellejàsseu centellejàssim centellejàssiu centellejàvem centellejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
centellear

centenar /sen.teˈna/ /sen.teˈnaɾ/ /sən.təˈna/ n masc
centena

centenari /sen.teˈna.ɾi/ /sən.təˈna.ɾi/ adj masc
centenario
Que té cent anys.

centenari /sen.teˈna.ɾi/ /sən.təˈna.ɾi/ n masc
centenario
Dia que es commemoren cent anys d'un esdeveniment.

centil n masc
centil

centrada /senˈtɾa.ða/ /sənˈtɾa.ðə/ n fem
centro
(esports de pilota) Passada en què la pilota, la bola o el disc es desplaça des d'una banda del camp de joc fins a l'àrea situada davant de la porteria contrària.
(esports de pilota) Acció de posar la pilota, la bola o el disc en joc des del centre del camp de joc al començament del partit o de cada part i després de la consecució d'un gol.

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ adj
central

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ n neut
central
(handbol, hoquei sobre gel) Jugador que ocupa la posició del mig en la línia davantera, encarregat generalment de dirigir el joc d'atac de l'equip.
centro
(futbol americà) Jugador situat al mig de la línia ofensiva, que s'encarrega de fer l'esnap.

central nuclear n fem
central nuclear

centrar /senˈtɾa/ /senˈtɾaɾ/ alg ant bal cent centr centra centrada centrades centraia centraien centraies centram centrant centrar centrara centraran centrarem centraren centrares centrareu centraria centrarien centraries centrariva centrariven centrarives centrarà centraràs centraré centraríem centraríeu centrarívem centraríveu centrassen centrasses centrassin centrassis centrat centrats centrau centrava centraven centraves centravi centravo centre centreguem centreguessa centreguessen centreguesses centregueu centregués centreguéssom centreguéssou centrem centren centres centressa centressen centresses centressi centressin centressis centreu centri centrin centris centro centros centrs centrà centràiem centràieu centràrem centràreu centràs centràssem centràsseu centràssim centràssiu centràvem centràvets centràveu centràvom centrés centréssem centrésseu centréssim centréssiu centrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
centrar
Situar una cosa en el centre de visió.
Ignorar els elements poc importants d'una activitat.
(esports de pilota) Fer una passada en què la pilota, la bola o el disc es desplaça des d'una banda del camp de joc fins a l'àrea situada davant de la porteria contrària.
(esports de pilota) Posar la pilota, la bola o el disc en joc des del centre del camp al començament del partit o de cada part i després de la consecució d'un gol.
(pilota basca) empalar

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
centro
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centre cívic n masc
centro cívico

centre d'acolliment per a infants i adolescents n masc
centro de acogida de menores

centre d'atenció a la infància i l'adolescència n masc
centro de atención a la infancia y la adolescencia

centre d'autoaprenentatge n masc
centro de autoaprendizaje

centre d'educació especial n masc
centro de educación especial

centre d'educació infantil i primària n masc
centro de educación infantil y primaria

centre d'educació superior n masc
centro de educación superior

centre d'inserció sociolaboral n masc
centro de inserción sociolaboral

centre d'interès n masc
centro de interés

centre de primera acollida n masc
centro de primera acogida

centre de recerca n masc
centro de investigación

centre de recursos pedagògics n masc
centro de profesores

centre del camp n masc
centro del campo

centre educatiu n masc
centro de enseñanza

centre experimental n masc
centro experimental

centre obert infantil i juvenil n masc
centro abierto infantil y juvenil

centre ocupacional n masc
centro ocupacional

centre residencial d'acció educativa n masc
centro residencial de acción educativa

centre subvencionat d'ensenyament n masc
centro subvencionado de enseñanza

centrifugació /sen.tɾi.fu.ɣa.siˈo/ /sən.tɾi.fu.ɣə.siˈo/ n fem
centrifugación

centrifugar /sen.tɾi.fuˈɣa/ /sen.tɾi.fuˈɣaɾ/ /sən.tɾi.fuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) centrifug centrifuga centrifugada centrifugades centrifugam centrifugant centrifugar centrifugara centrifugaran centrifugarem centrifugaren centrifugares centrifugareu centrifugaria centrifugarien centrifugaries centrifugarà centrifugaràs centrifugaré centrifugaríem centrifugaríeu centrifugassen centrifugasses centrifugassin centrifugassis centrifugat centrifugats centrifugau centrifugava centrifugaven centrifugaves centrifugo centrifugue centrifuguem centrifuguen centrifugues centrifuguessen centrifuguesses centrifuguessin centrifuguessis centrifugueu centrifugui centrifuguin centrifuguis centrifugués centrifuguéssem centrifuguésseu centrifuguéssim centrifuguéssiu centrifuguí centrifugà centrifugàrem centrifugàreu centrifugàs centrifugàssem centrifugàsseu centrifugàssim centrifugàssiu centrifugàvem centrifugàveu occ sept val v
centrifugar

centrífug /senˈtɾi.fuk/ /sənˈtɾi.fuk/ adj masc
centrífugo

centuplicar /sen.tu.pɫiˈka/ /sen.tu.pɫiˈkaɾ/ /sən.tu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) centuplic centuplica centuplicada centuplicades centuplicam centuplicant centuplicar centuplicara centuplicaran centuplicarem centuplicaren centuplicares centuplicareu centuplicaria centuplicarien centuplicaries centuplicarà centuplicaràs centuplicaré centuplicaríem centuplicaríeu centuplicassen centuplicasses centuplicassin centuplicassis centuplicat centuplicats centuplicau centuplicava centuplicaven centuplicaves centuplico centuplicà centuplicàrem centuplicàreu centuplicàs centuplicàssem centuplicàsseu centuplicàssim centuplicàssiu centuplicàvem centuplicàveu centuplique centupliquem centupliquen centupliques centupliquessen centupliquesses centupliquessin centupliquessis centupliqueu centupliqui centupliquin centupliquis centupliqués centupliquéssem centupliquésseu centupliquéssim centupliquéssiu centupliquí occ sept val v
centuplicar

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ n masc
centurión

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ number
centésimo

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
centímetro
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cenyir /seˈɲi/ /seˈɲiɾ/ bal cenyeix cenyeixen cenyeixes cenyeixi cenyeixin cenyeixis cenyeixo cenyesc cenyesqui cenyesquin cenyesquis cenyia cenyida cenyides cenyien cenyies cenyiguem cenyigueu cenyim cenyint cenyir cenyira cenyiran cenyirem cenyiren cenyires cenyireu cenyiria cenyirien cenyiries cenyirà cenyiràs cenyiré cenyiríem cenyiríeu cenyisc cenyisca cenyisquen cenyisques cenyissen cenyisses cenyissin cenyissis cenyit cenyits cenyiu cenyix cenyixen cenyixes cenyixo cenyí cenyíem cenyíeu cenyírem cenyíreu cenyís cenyíssem cenyísseu cenyíssim cenyíssiu n-occ occ sept val v
ceñir

cenyit /seˈɲit/ /səˈɲit/ adj masc
ceñido

cep /ˈsep/ /ˈsəp/ /ˈsɛp/ n masc
cepa

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
cetro

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
cera esperma

cerca de camins n fem
búsqueda de caminos

cerca-raons /ˌseɾ.ka.raˈons/ /ˌsəɾ.kə.rəˈons/ /ˌsɛr.kə.rəˈons/ n neut
pendenciero
Persona que es dedica a cercar discussions sovint.

cerca-renous /ˌseɾ.ka.reˈnɔws/ /ˌsəɾ.kə.rəˈnɔws/ /ˌsɛr.kə.rəˈnɔws/ n neut
buscarruidos

cercador /ser.kaˈðo/ /seɾ.kaˈðoɾ/ /sər.kəˈðo/ n masc
buscador
Qui cerca.
(informàtica) Eina de cerca consistent en una base de dades de pàgines web indexades automàticament, que permet a l'usuari de fer consultes a partir d'una o més paraules que apareguin en els documents indexats per mitjà d'un llenguatge d'interrogació.

cercapous /ˌseɾ.kaˈpows/ /ˌsəɾ.kəˈpows/ /ˌsɛr.kəˈpows/ n masc
garabato

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cerc cerca cercada cercades cercam cercant cercar cercara cercaran cercarem cercaren cercares cercareu cercaria cercarien cercaries cercarà cercaràs cercaré cercaríem cercaríeu cercassen cercasses cercassin cercassis cercat cercats cercau cercava cercaven cercaves cerco cercà cercàrem cercàreu cercàs cercàssem cercàsseu cercàssim cercàssiu cercàvem cercàveu cerque cerquem cerquen cerques cerquessen cerquesses cerquessin cerquessis cerqueu cerqui cerquin cerquis cerqués cerquéssem cerquésseu cerquéssim cerquéssiu cerquí occ sept val v
buscar
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercar món v
ver mundo

cercatalents /ˌseɾ.ka.taˈɫens/ /ˌsəɾ.kə.təˈɫens/ /ˌsɛr.kə.təˈɫens/ n neut
cazatalentos

cercavila /ˌser.kaˈβi.ɫa/ /ˌseɾ.kaˈvi.ɫa/ /ˌseɾ.kaˈβi.ɫa/ /ˌsəɾ.kəˈvi.ɫə/ /ˌsɛr.kəˈvi.ɫə/ /ˌsɛr.kəˈβi.ɫə/ n fem
pasacalles

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
círculo circunferencia
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.
círculo
(basquetbol) Cadascuna de les tres àrees d'una pista de joc limitades per una circumferència d'1,8 m de radi.

cercle central n masc
círculo central

cercle d'espera n masc
círculo de espera

cercle de llançament n masc
círculo de lanzamiento

cercle de servei n masc
círculo de enfrentamiento

cercosporiosi /seɾ.kos.po.ɾiˈɔ.zi/ /sər.kus.pu.ɾiˈɔ.zi/ /səɾ.kos.po.ɾiˈɔ.zi/ n fem
cercosporiosis

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
cereal

cerealístic /se.ɾe.aˈɫis.tik/ /sə.ɾe.əˈɫis.tik/ adj masc
cerealístico

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
cerebelo

cerebel·lós /se.ɾe.beɫˈɫos/ /se.ɾe.βeˈɫos/ /sə.ɾə.bəɫˈɫos/ /sə.ɾə.βəɫˈɫos/ /sə.ɾə.βəˈɫos/ adj
cerebeloso

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
cerebral

ceri cèria adj masc
cerio
De cera.

ceri n masc
cerio
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerilla /seˈɾi.ʎa/ /səˈɾi.ʎə/ n fem
cerilla
Candela molt prima en espiral.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
ceremonia

cerndre /ˈsɛn.dɾe/ /ˈsɛn.dɾə/ bal cern cerna cerndran cerndre cerndrem cerndreu cerndria cerndrien cerndries cerndrà cerndràs cerndré cerndríem cerndríeu cernem cernen cernent cernera cerneren cerneres cernes cernessen cernesses cernessin cernessis cerneu cerni cernia cernien cernies cernin cernis cerno cerns cernuda cernudes cernut cernuts cerné cernérem cernéreu cernés cernéssem cernésseu cernéssim cernéssiu cerní cerníem cerníeu occ sept val v
cribar

cernos /ˈser.nus/ /ˈseɾ.nos/ n masc
kernos

cerra /ˈsə.rə/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
cerda

cerro /ˈsɛ.ro/ /ˈsɛ.ru/ n masc
cerro

cert /ˈsɛrt/ adj masc
cierto
Conforme a la realitat, veritable.
Segur, sens dubte.
Algú o alguna cosa determinada però no especificada.

cert /ˈsɛrt/ adv
cierto

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
ciertamente

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
certeza

certificar /seɾ.ti.fiˈka/ /seɾ.ti.fiˈkaɾ/ /sər.ti.fiˈka/ alg ant bal cent certific certifica certificada certificades certificaia certificaien certificaies certificam certificant certificar certificara certificaran certificarem certificaren certificares certificareu certificaria certificarien certificaries certificariva certificariven certificarives certificarà certificaràs certificaré certificaríem certificaríeu certificarívem certificaríveu certificassen certificasses certificassin certificassis certificat certificats certificau certificava certificaven certificaves certificavi certificavo certifico certificos certificà certificàiem certificàieu certificàrem certificàreu certificàs certificàssem certificàsseu certificàssim certificàssiu certificàvem certificàvets certificàveu certificàvom certifique certifiqueguem certifiqueguessa certifiqueguessen certifiqueguesses certifiquegueu certifiquegués certifiqueguéssom certifiqueguéssou certifiquem certifiquen certifiques certifiquessa certifiquessen certifiquesses certifiquessi certifiquessin certifiquessis certifiqueu certifiqui certifiquin certifiquis certifiqués certifiquéssem certifiquésseu certifiquéssim certifiquéssiu certifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
certificar
Donar una cosa per certa.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ adj
certificado
Enviament postal amb garantia de lliurament al destinatari.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
certificación certificado
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

certificat d'aptitud pedagògica n masc
certificado de aptitud pedagógica

certificat d'escolaritat n masc
certificado de escolaridad

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
cervato cervatillo

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
cerebro seso
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervellera /ser.βeˈʎe.ɾa/ /seɾ.veˈʎe.ɾa/ /seɾ.βeˈʎe.ɾa/ /sər.bəˈʎe.ɾə/ /səɾ.vəˈʎe.ɾə/ n fem
capacete

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
cerveza caña
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

cervesòfil /ser.βeˈzɔ.fiɫ/ /seɾ.veˈzɔ.fiɫ/ /seɾ.βeˈzɔ.fiɫ/ /sər.bəˈzɔ.fiɫ/ /səɾ.vəˈzɔ.fiɫ/ n masc
cervezófilo

cervical /ser.βiˈkaɫ/ /seɾ.viˈkaɫ/ /seɾ.βiˈkaɫ/ /sər.biˈkaɫ/ /səɾ.viˈkaɫ/ adj
cervical

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ adj masc
cerámico

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
cerámica

cerç /ˈsɛrs/ n masc
cierzo

cesi n masc
cesio

cessar /seˈsa/ /seˈsaɾ/ /səˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ces cessa cessada cessades cessam cessant cessar cessara cessaran cessarem cessaren cessares cessareu cessaria cessarien cessaries cessarà cessaràs cessaré cessaríem cessaríeu cessassen cessasses cessassin cessassis cessat cessats cessau cessava cessaven cessaves cesse cessem cessen cesses cessessen cessesses cessessin cessessis cesseu cessi cessin cessis cesso cessà cessàrem cessàreu cessàs cessàssem cessàsseu cessàssim cessàssiu cessàvem cessàveu cessés cesséssem cessésseu cesséssim cesséssiu cessí occ sept val v
cesar
(intransitiu) Arribar a la fi.
Deixar un càrrec.

cessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
dejada

cessió al porter n fem
cesión al portero

cesta /ˈses.ta/ /ˈses.tə/ n fem
cesta

cesta punta n fem
cesta
(pilota basca) Modalitat masculina de pilota basca practicada amb una cesta punta en un frontó llarg, en partits per parelles de quaranta punts.
(pilota basca) Cesta de 62 a 68 cm de llargada i amb un fons de 13 a 15 cm de profunditat.

cester n masc
cestero

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
cesárea

cetacis /seˈta.sis/ /səˈta.sis/ n masc
cetáceos

chavacano n masc
chabacano

chenin /t͡ʃeˈnin/ /ʃəˈnin/ n masc
agudelo

cherokee /t͡ʃeˈɾɔ.ki/ /t͡ʃəˈɾɔ.ki/ n neut
cherokee
(masculí singular) Llengua ameríndia de la família iroquesa originària del sud dels Apalatxes.

choctaw n masc
chacta

cian /siˈan/ n masc
cian

ciberassetjament escolar n masc
ciberacoso

ciberatac /si.be.ɾaˈtak/ /si.βə.ɾəˈtak/ n masc
ciberataque

ciberguerra /si.beɾˈɣɛ.ra/ /si.βerˈɣɛ.ra/ /si.βeɾˈɣɛ.rɛ/ /si.βərˈɡɛ.rə/ n fem
ciberguerra

cibernètic /si.beɾˈnɛ.tik/ /si.βərˈnɛ.tik/ adj masc
cibernético

cicatritzant /si.ka.tɾiˈd͡zan/ /si.ka.tɾiˈzan/ /si.ka.tɾiˈzant/ /si.kə.tɾiˈd͡zan/ /si.kə.tɾiˈd͡zant/ adj
cicatrizante

cicatritzar /si.ka.tɾiˈd͡za/ /si.ka.tɾiˈza/ /si.ka.tɾiˈzaɾ/ /si.kə.tɾiˈd͡za/ alg ant bal cent cicatritz cicatritza cicatritzada cicatritzades cicatritzaia cicatritzaien cicatritzaies cicatritzam cicatritzant cicatritzar cicatritzara cicatritzaran cicatritzarem cicatritzaren cicatritzares cicatritzareu cicatritzaria cicatritzarien cicatritzaries cicatritzariva cicatritzariven cicatritzarives cicatritzarà cicatritzaràs cicatritzaré cicatritzaríem cicatritzaríeu cicatritzarívem cicatritzaríveu cicatritzassen cicatritzasses cicatritzassin cicatritzassis cicatritzat cicatritzats cicatritzau cicatritzava cicatritzaven cicatritzaves cicatritzavi cicatritzavo cicatritze cicatritzeguem cicatritzeguessa cicatritzeguessen cicatritzeguesses cicatritzegueu cicatritzegués cicatritzeguéssom cicatritzeguéssou cicatritzem cicatritzen cicatritzes cicatritzessa cicatritzessen cicatritzesses cicatritzessi cicatritzessin cicatritzessis cicatritzeu cicatritzi cicatritzin cicatritzis cicatritzo cicatritzos cicatritzs cicatritzà cicatritzàiem cicatritzàieu cicatritzàrem cicatritzàreu cicatritzàs cicatritzàssem cicatritzàsseu cicatritzàssim cicatritzàssiu cicatritzàvem cicatritzàvets cicatritzàveu cicatritzàvom cicatritzés cicatritzéssem cicatritzésseu cicatritzéssim cicatritzéssiu cicatritzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cicatrizar

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
cicatriz alforza

cicerone /si.seˈɾo.ne/ /si.səˈɾo.nə/ n neut
cicerone

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
ciclo

cicle formatiu n masc
ciclo formativo

cicle formatiu de grau mitjà n masc
ciclo formativo de grado medio

cicle formatiu de grau superior n masc
ciclo formativo de grado superior

cicle inicial d'educació primària n masc
primer ciclo de educación primaria

cicle mitjà d'educació primària n masc
segundo ciclo de educación primaria

cicle superior d'educació primària n masc
tercer ciclo de educación primaria

cicle universitari n masc
ciclo universitario

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
ciclismo

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
ciclista

cicloheximida /ˌsi.kɫo.eɡ.ziˈmi.ða/ /ˌsi.kɫo.əɡ.ziˈmi.ðə/ /ˌsi.kɫu.əɡ.ziˈmi.ðə/ n fem
cicloheximida

ciclomotor /ˌsi.kɫo.moˈtoɾ/ /ˌsi.kɫu.muˈtor/ n masc
ciclomotor

cicloturisme n masc
cicloturismo

cicloïdal /si.kɫo.iˈðaɫ/ /si.kɫu.iˈðaɫ/ adj
cicloidal

cicló /siˈkɫo/ n masc
ciclón

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
cicuta

cientment /siˌemˈmen/ /siˌemˈment/ adv
cientemente

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
científico
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
científico
Persona que es dedica a la recerca.

científicament /si.enˌti.fi.kaˈmen/ /si.enˌti.fi.kaˈment/ /si.ənˌti.fi.kəˈmen/ /si.ənˌti.fi.kəˈment/ adv
científicamente

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
cigarra chicharra
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
cigala
Crustaci de la família dels decàpodes palinurs, que habita a les roques i la sorra del litoral, i és molt valorat gastronòmicament.
polla
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
puro cigarro

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
cigarrillo

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
cisne

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
cigüeña

cigró /siˈɣɾo/ n masc
garbanzo

cilici n masc
cilicio

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
cilindro
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cilíndric /siˈɫin.dɾik/ adj masc
cilíndrico

cim /ˈsim/ n masc
cima cumbre

cimbiforme /sim.biˈfor.mə/ /sim.biˈfoɾ.me/ adj
cimbiforme

cimejar /si.meˈd͡ʒa/ /si.meˈd͡ʒaɾ/ /si.meˈʒa/ /si.məˈd͡ʒa/ /si.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. cimege cimegem cimegen cimeges cimegessen cimegesses cimegessin cimegessis cimegeu cimegi cimegin cimegis cimegés cimegéssem cimegésseu cimegéssim cimegéssiu cimegí cimeja cimejada cimejades cimejant cimejar cimejara cimejaran cimejarem cimejaren cimejares cimejareu cimejaria cimejarien cimejaries cimejarà cimejaràs cimejaré cimejaríem cimejaríeu cimejassen cimejasses cimejat cimejats cimejava cimejaven cimejaves cimejo cimejà cimejàrem cimejàreu cimejàssem cimejàsseu cimejàvem cimejàveu occ sept val val (1) v
coronar

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
cemento

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
cimera
Ornament de la part superior de l’elm.
cumbre
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
cinabrio

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
cinco
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc bitlles n masc
casín

cinc-centes /siŋˈsen.tes/ /siŋˈsen.təs/ number
quinientas
Forma femenina de cinc-cents.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
quinientos

cineasta /si.neˈas.ta/ /si.neˈas.tə/ n neut
cineasta

cinegètic /si.neˈd͡ʒɛ.tik/ /si.neˈʒɛ.tik/ /si.nəˈʒɛ.tik/ adj masc
cinegético

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
cine cinematógrafo

cinematografia n masc
cine

cinemàtica /si.neˈma.ti.ka/ /si.nəˈma.ti.kə/ n fem
Cinemática

cinemàtica directa n fem
cinemática directa

cinemàtica inversa n fem
cinemática inversa

cinesina /si.neˈzi.na/ /si.nəˈzi.nə/ n fem
cinesina

cingla /ˈsiŋ.ɡɫa/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n fem
cincha

cinglar /siŋˈɡɫa/ /siŋˈɡɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cingl cingla cinglada cinglades cinglam cinglant cinglar cinglara cinglaran cinglarem cinglaren cinglares cinglareu cinglaria cinglarien cinglaries cinglarà cinglaràs cinglaré cinglaríem cinglaríeu cinglassen cinglasses cinglassin cinglassis cinglat cinglats cinglau cinglava cinglaven cinglaves cingle cinglem cinglen cingles cinglessen cinglesses cinglessin cinglessis cingleu cingli cinglin cinglis cinglo cinglà cinglàrem cinglàreu cinglàs cinglàssem cinglàsseu cinglàssim cinglàssiu cinglàvem cinglàveu cinglés cingléssem cinglésseu cingléssim cingléssiu cinglí occ sept val v
ensillar

cingle /ˈsiŋ.ɡɫe/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n masc
risco

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
cinología

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
cincuenta

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ number
cincuenta

cinquanta-cinquè /siŋˌkwan.ta.siŋˈke/ /siŋˌkwan.tə.siŋˈkə/ /siŋˌkwan.tə.siŋˈkɛ/ number
quincuagésimo

cinquanta-dos /siŋˌkwan.taˈðos/ /siŋˌkwan.təˈðos/ number
cincuenta

cinquanta-dosè /siŋˌkwan.ta.ðoˈze/ /siŋˌkwan.tə.ðoˈzə/ /siŋˌkwan.tə.ðuˈzɛ/ number
quincuagésimo

cinquanta-nou /siŋˌkwan.taˈnɔw/ /siŋˌkwan.təˈnɔw/ number
cincuenta

cinquanta-novè /siŋˌkwan.ta.noˈve/ /siŋˌkwan.ta.noˈβe/ /siŋˌkwan.tə.noˈvə/ /siŋˌkwan.tə.nuˈvɛ/ /siŋˌkwan.tə.nuˈβɛ/ number
quincuagésimo

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ number
cincuenta

cinquanta-quatrè /siŋˌkwan.ta.kwaˈtɾe/ /siŋˌkwan.tə.kwəˈtɾə/ /siŋˌkwan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
quincuagésimo

cinquanta-set /siŋˌkwan.taˈsɛt/ /siŋˌkwan.təˈsɛt/ number
cincuenta

cinquanta-setè /siŋˌkwan.ta.seˈte/ /siŋˌkwan.tə.səˈtə/ /siŋˌkwan.tə.səˈtɛ/ number
quincuagésimo

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ number
cincuenta

cinquanta-sisè /siŋˌkwan.ta.siˈze/ /siŋˌkwan.tə.siˈzə/ /siŋˌkwan.tə.siˈzɛ/ number
quincuagésimo

cinquanta-tres /siŋˌkwan.taˈtɾes/ /siŋˌkwan.təˈtɾəs/ /siŋˌkwan.təˈtɾɛs/ number
cincuenta

cinquanta-tresè /siŋˌkwan.ta.tɾeˈze/ /siŋˌkwan.tə.tɾəˈzə/ /siŋˌkwan.tə.tɾəˈzɛ/ number
quincuagésimo

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ number
cincuenta

cinquanta-una /siŋˌkwan.taˈu.na/ /siŋˌkwan.təˈu.nə/ number
cincuenta
Forma femenina de cinquanta-un.

cinquanta-unè /siŋˌkwan.ta.uˈne/ /siŋˌkwan.tə.uˈnə/ /siŋˌkwan.tə.uˈnɛ/ number
quincuagésimo

cinquanta-vuit /siŋˌkwan.taˈvujt/ /siŋˌkwan.taˈβujt/ /siŋˌkwan.təˈvujt/ /siŋˌkwan.təˈβujt/ number
cincuenta

cinquanta-vuitè /siŋˌkwan.ta.vujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βwiˈte/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtə/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtɛ/ /siŋˌkwan.tə.βujˈtɛ/ number
quincuagésimo

cinquantejar /siŋ.kwan.teˈd͡ʒa/ /siŋ.kwan.teˈd͡ʒaɾ/ /siŋ.kwan.teˈʒa/ /siŋ.kwən.təˈd͡ʒa/ /siŋ.kwən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cinquantege cinquantegem cinquantegen cinquanteges cinquantegessen cinquantegesses cinquantegessin cinquantegessis cinquantegeu cinquantegi cinquantegin cinquantegis cinquantegés cinquantegéssem cinquantegésseu cinquantegéssim cinquantegéssiu cinquantegí cinquanteig cinquanteja cinquantejada cinquantejades cinquantejam cinquantejant cinquantejar cinquantejara cinquantejaran cinquantejarem cinquantejaren cinquantejares cinquantejareu cinquantejaria cinquantejarien cinquantejaries cinquantejarà cinquantejaràs cinquantejaré cinquantejaríem cinquantejaríeu cinquantejassen cinquantejasses cinquantejassin cinquantejassis cinquantejat cinquantejats cinquantejau cinquantejava cinquantejaven cinquantejaves cinquantejo cinquantejà cinquantejàrem cinquantejàreu cinquantejàs cinquantejàssem cinquantejàsseu cinquantejàssim cinquantejàssiu cinquantejàvem cinquantejàveu occ sept val v
rondar

cinquantena /siŋ.kwanˈte.na/ /siŋ.kwənˈtə.nə/ /siŋ.kwənˈtɛ.nə/ n fem
cincuentena

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
quincuagésimo

cinquena falta n fem
quinta falta

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
quinto

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ n fem
cinta
Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.
(pilota basca) Tira de roba que serveix per a subjectar el guant d'una cesta al canell.

cinta adhesiva n fem
cinta adhesiva

cinta elàstica n fem
cinta elástica

cinta magnètica n fem
cinta magnética

cinta tensora n fem
cincha

cintar /sinˈta/ /sinˈtaɾ/ alg ant bal cent cint cinta cintada cintades cintaia cintaien cintaies cintam cintant cintar cintara cintaran cintarem cintaren cintares cintareu cintaria cintarien cintaries cintariva cintariven cintarives cintarà cintaràs cintaré cintaríem cintaríeu cintarívem cintaríveu cintassen cintasses cintassin cintassis cintat cintats cintau cintava cintaven cintaves cintavi cintavo cinte cinteguem cinteguessa cinteguessen cinteguesses cintegueu cintegués cinteguéssom cinteguéssou cintem cinten cintes cintessa cintessen cintesses cintessi cintessin cintessis cinteu cinti cintin cintis cinto cintos cints cintà cintàiem cintàieu cintàrem cintàreu cintàs cintàssem cintàsseu cintàssim cintàssiu cintàvem cintàvets cintàveu cintàvom cintés cintéssem cintésseu cintéssim cintéssiu cintí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
circundar

cintra /ˈsin.tɾa/ /ˈsin.tɾə/ n fem
cintra

cintrar /sinˈtɾa/ /sinˈtɾaɾ/ alg ant bal cent cintr cintra cintrada cintrades cintraia cintraien cintraies cintram cintrant cintrar cintrara cintraran cintrarem cintraren cintrares cintrareu cintraria cintrarien cintraries cintrariva cintrariven cintrarives cintrarà cintraràs cintraré cintraríem cintraríeu cintrarívem cintraríveu cintrassen cintrasses cintrassin cintrassis cintrat cintrats cintrau cintrava cintraven cintraves cintravi cintravo cintre cintreguem cintreguessa cintreguessen cintreguesses cintregueu cintregués cintreguéssom cintreguéssou cintrem cintren cintres cintressa cintressen cintresses cintressi cintressin cintressis cintreu cintri cintrin cintris cintro cintros cintrs cintrà cintràiem cintràieu cintràrem cintràreu cintràs cintràssem cintràsseu cintràssim cintràssiu cintràvem cintràvets cintràveu cintràvom cintrés cintréssem cintrésseu cintréssim cintréssiu cintrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cintrar

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
cintura

cintura escapular n fem
cintura escapular

cintura pelviana n fem
cintura pelviana

cinturó n masc
cinturón cinto
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

cinèfil /siˈnɛ.fiɫ/ n masc
cinéfilo

cinètic /siˈnɛ.tik/ adj masc
cinético

ciprinodòntid /si.pɾi.noˈðɔn.tit/ /si.pɾi.nuˈðɔn.tit/ n masc
cipriodóntido

circ n masc
circo
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ adv
circa

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ adj masc
circadiano

circassià /sir.kə.siˈa/ /siɾ.ka.siˈa/ adj masc
circasiano
Relatiu o pertanyent a Circàssia.

circassià /sir.kə.siˈa/ /siɾ.ka.siˈa/ n masc
circasiano
Persona que habita o és originària de Circàssia.

circuit /sirˈkujt/ n masc
circuito
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circulació /sir.ku.ɫə.siˈo/ /siɾ.ku.ɫa.siˈo/ n fem
circulación
Acció de circular
Trànsit de vehicles per una via.
(esports de pilota) Moviment de la pilota o d'un atacant durant la fase d'atac.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
circular
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
circular
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ alg ant bal cent circul circula circulada circulades circulaia circulaien circulaies circulam circulant circular circulara circularan circularem circularen circulares circulareu circularia circularien circularies circulariva circulariven circularives circularà circularàs circularé circularíem circularíeu circularívem circularíveu circulassen circulasses circulassin circulassis circulat circulats circulau circulava circulaven circulaves circulavi circulavo circule circuleguem circuleguessa circuleguessen circuleguesses circulegueu circulegués circuleguéssom circuleguéssou circulem circulen circules circulessa circulessen circulesses circulessi circulessin circulessis circuleu circuli circulin circulis circulo circulos circuls circulà circulàiem circulàieu circulàrem circulàreu circulàs circulàssem circulàsseu circulàssim circulàssiu circulàvem circulàvets circulàveu circulàvom circulés circuléssem circulésseu circuléssim circuléssiu circulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
circular
Moure's donant una o diverses voltes pe un mateix camí.
(esports de pilota) Estar en moviment, la pilota o un atacant, durant la fase d'atac.

circularitzar /sir.ku.ɫa.ɾiˈd͡za/ /sir.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ /siɾ.ku.ɫa.ɾiˈza/ /siɾ.ku.ɫa.ɾiˈzaɾ/ circularitza circularitzada circularitzades circularitzant circularitzar circularitzaran circularitzarem circularitzaren circularitzares circularitzareu circularitzaria circularitzarien circularitzaries circularitzarà circularitzaràs circularitzaré circularitzaríem circularitzaríeu circularitzat circularitzats circularitzava circularitzaven circularitzaves circularitzem circularitzen circularitzes circularitzessen circularitzesses circularitzessin circularitzessis circularitzeu circularitzi circularitzin circularitzis circularitzo circularitzà circularitzàrem circularitzàreu circularitzàvem circularitzàveu circularitzés circularitzéssem circularitzésseu circularitzéssim circularitzéssiu circularitzí v
circularizar

circularment /sir.kuˌɫarˈmen/ /siɾ.kuˌɫaɾˈmen/ /siɾ.kuˌɫaɾˈment/ adv
circularmente

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ alg ant bal cent circumcid circumcida circumcidada circumcidades circumcidaia circumcidaien circumcidaies circumcidam circumcidant circumcidar circumcidara circumcidaran circumcidarem circumcidaren circumcidares circumcidareu circumcidaria circumcidarien circumcidaries circumcidariva circumcidariven circumcidarives circumcidarà circumcidaràs circumcidaré circumcidaríem circumcidaríeu circumcidarívem circumcidaríveu circumcidassen circumcidasses circumcidassin circumcidassis circumcidat circumcidats circumcidau circumcidava circumcidaven circumcidaves circumcidavi circumcidavo circumcide circumcideguem circumcideguessa circumcideguessen circumcideguesses circumcidegueu circumcidegués circumcideguéssom circumcideguéssou circumcidem circumciden circumcides circumcidessa circumcidessen circumcidesses circumcidessi circumcidessin circumcidessis circumcideu circumcidi circumcidin circumcidis circumcido circumcidos circumcids circumcidà circumcidàiem circumcidàieu circumcidàrem circumcidàreu circumcidàs circumcidàssem circumcidàsseu circumcidàssim circumcidàssiu circumcidàvem circumcidàvets circumcidàveu circumcidàvom circumcidés circumcidéssem circumcidésseu circumcidéssim circumcidéssiu circumcidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
circuncidar

circumdar /sir.kumˈda/ /siɾ.kumˈda/ /siɾ.kumˈdaɾ/ alg ant bal cent circumd circumda circumdada circumdades circumdaia circumdaien circumdaies circumdam circumdant circumdar circumdara circumdaran circumdarem circumdaren circumdares circumdareu circumdaria circumdarien circumdaries circumdariva circumdariven circumdarives circumdarà circumdaràs circumdaré circumdaríem circumdaríeu circumdarívem circumdaríveu circumdassen circumdasses circumdassin circumdassis circumdat circumdats circumdau circumdava circumdaven circumdaves circumdavi circumdavo circumde circumdeguem circumdeguessa circumdeguessen circumdeguesses circumdegueu circumdegués circumdeguéssom circumdeguéssou circumdem circumden circumdes circumdessa circumdessen circumdesses circumdessi circumdessin circumdessis circumdeu circumdi circumdin circumdis circumdo circumdos circumds circumdà circumdàiem circumdàieu circumdàrem circumdàreu circumdàs circumdàssem circumdàsseu circumdàssim circumdàssiu circumdàvem circumdàvets circumdàveu circumdàvom circumdés circumdéssem circumdésseu circumdéssim circumdéssiu circumdí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
circumdar

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
circunferencia

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
circunnavegación ümbermaailmareis

circumnavegar /sir.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.na.veˈɣaɾ/ /siɾ.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.nə.vəˈɣa/ alg bal circumnaveg circumnavega circumnavegada circumnavegades circumnavegam circumnavegant circumnavegar circumnavegara circumnavegaran circumnavegarem circumnavegaren circumnavegares circumnavegareu circumnavegaria circumnavegarien circumnavegaries circumnavegarà circumnavegaràs circumnavegaré circumnavegaríem circumnavegaríeu circumnavegassen circumnavegasses circumnavegassin circumnavegassis circumnavegat circumnavegats circumnavegau circumnavegava circumnavegaven circumnavegaves circumnavego circumnavegue circumnaveguem circumnaveguen circumnavegues circumnaveguessen circumnaveguesses circumnaveguessin circumnaveguessis circumnavegueu circumnavegui circumnaveguin circumnaveguis circumnavegués circumnaveguéssem circumnaveguésseu circumnaveguéssim circumnaveguéssiu circumnaveguí circumnavegà circumnavegàrem circumnavegàreu circumnavegàs circumnavegàssem circumnavegàsseu circumnavegàssim circumnavegàssiu circumnavegàvem circumnavegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
circunnavegar

circumscripció /siɾ.kums.kɾip.siˈo/ n fem
circumscripción

circumstanciadament /sir.kums.tan.siˌa.ðaˈmen/ /sir.kums.tən.siˌa.ðəˈmen/ /siɾ.kums.tan.siˌa.ðaˈmen/ /siɾ.kums.tan.siˌa.ðaˈment/ /siɾ.kums.tən.siˌa.ðəˈment/ adv
circunstanciadamente

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
circunstancia

circumval·lació /sir.kum.baɫ.ɫa.siˈo/ /sir.kum.bə.ɫə.siˈo/ /siɾ.kum.ba.ɫa.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vaɫ.ɫa.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
circunvalación

circumval·lar /sir.kum.baɫˈɫa/ /sir.kum.bəɫˈɫa/ /sir.kum.bəˈɫa/ /siɾ.kum.baˈɫa/ /siɾ.kuɱ.vaɫˈɫaɾ/ /siɾ.kuɱ.vəɫˈɫa/ alg ant bal cent circumval circumval·la circumval·lada circumval·lades circumval·laia circumval·laien circumval·laies circumval·lam circumval·lant circumval·lar circumval·lara circumval·laran circumval·larem circumval·laren circumval·lares circumval·lareu circumval·laria circumval·larien circumval·laries circumval·lariva circumval·lariven circumval·larives circumval·larà circumval·laràs circumval·laré circumval·laríem circumval·laríeu circumval·larívem circumval·laríveu circumval·lassen circumval·lasses circumval·lassin circumval·lassis circumval·lat circumval·lats circumval·lau circumval·lava circumval·laven circumval·laves circumval·lavi circumval·lavo circumval·le circumval·leguem circumval·leguessa circumval·leguessen circumval·leguesses circumval·legueu circumval·legués circumval·leguéssom circumval·leguéssou circumval·lem circumval·len circumval·les circumval·lessa circumval·lessen circumval·lesses circumval·lessi circumval·lessin circumval·lessis circumval·leu circumval·li circumval·lin circumval·lis circumval·lo circumval·los circumval·là circumval·làiem circumval·làieu circumval·làrem circumval·làreu circumval·làs circumval·làssem circumval·làsseu circumval·làssim circumval·làssiu circumval·làvem circumval·làvets circumval·làveu circumval·làvom circumval·lés circumval·léssem circumval·lésseu circumval·léssim circumval·léssiu circumval·lí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
circunvalar

circumvolució /sir.kum.bo.lu.siˈo/ /sir.kum.bu.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vo.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vu.ɫu.siˈo/ n fem
circunvolución

circumvolució cingular n fem
circunvolución cingulada

cirera d'arboç /siˌɾe.ɾa.ðaɾˈbos/ n fem
madroño

cirerer /si.ɾeˈɾe/ /si.ɾeˈɾeɾ/ n masc
cerezo

ciri /ˈsi.ɾi/ n masc
cirio cirio pascual
Candela de cera d'un sol ble, llarga i gruixuda més del normal.
(futbol) Xut defectuós en què la pilota surt projectada verticalment.
cirio pascual globo
(rugbi) Xut al vol consistent a impulsar la pilota a gran altura per sobre l'equip defensor.

cirialera /si.ɾi.aˈɫe.ɾa/ /si.ɾi.əˈɫe.ɾə/ n fem
salicor

cirrus n masc
cirro

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
cirugía

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
cirujano

cisa /ˈsi.za/ /ˈsi.zə/ n fem
sisa
Acció i efecte de cisar.
Tall fet en un vestit per després adaptar-hi les mànigues.

cisalla /siˈza.ʎa/ n fem
cizalla

cisar /siˈza/ /siˈzaɾ/ alg ant bal cent cis cisa cisada cisades cisaia cisaien cisaies cisam cisant cisar cisara cisaran cisarem cisaren cisares cisareu cisaria cisarien cisaries cisariva cisariven cisarives cisarà cisaràs cisaré cisaríem cisaríeu cisarívem cisaríveu cisassen cisasses cisassin cisassis cisat cisats cisau cisava cisaven cisaves cisavi cisavo cise ciseguem ciseguessa ciseguessen ciseguesses cisegueu cisegués ciseguéssom ciseguéssou cisem cisen cises cisessa cisessen cisesses cisessi cisessin cisessis ciseu cisi cisin cisis ciso cisos ciss cisà cisàiem cisàieu cisàrem cisàreu cisàs cisàssem cisàsseu cisàssim cisàssiu cisàvem cisàvets cisàveu cisàvom cisés ciséssem cisésseu ciséssim ciséssiu cisí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sisar

cisell /siˈzeʎ/ n masc
cincel escoplo

cisellar /si.zeˈʎa/ /si.zeˈʎaɾ/ /si.zəˈʎa/ alg ant bal cent cisell cisella cisellada cisellades cisellaia cisellaien cisellaies cisellam cisellant cisellar cisellara cisellaran cisellarem cisellaren cisellares cisellareu cisellaria cisellarien cisellaries cisellariva cisellariven cisellarives cisellarà cisellaràs cisellaré cisellaríem cisellaríeu cisellarívem cisellaríveu cisellassen cisellasses cisellassin cisellassis cisellat cisellats cisellau cisellava cisellaven cisellaves cisellavi cisellavo ciselle ciselleguem ciselleguessa ciselleguessen ciselleguesses cisellegueu cisellegués ciselleguéssom ciselleguéssou cisellem cisellen ciselles cisellessa cisellessen cisellesses cisellessi cisellessin cisellessis ciselleu ciselli cisellin cisellis cisello cisellos cisells cisellà cisellàiem cisellàieu cisellàrem cisellàreu cisellàs cisellàssem cisellàsseu cisellàssim cisellàssiu cisellàvem cisellàvets cisellàveu cisellàvom cisellés ciselléssem cisellésseu ciselléssim ciselléssiu cisellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ciselar

cisgènere /sizˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /siʒˈʒɛ.nə.ɾə/ /siˈʒɛ.nə.ɾə/ cisgènere adj
cisexual

cisma /ˈsiz.ma/ /ˈsiz.mə/ n masc
cisma
Divisió o separació entre els individus d'algun cos o comunitat.
Discòrdia, desavinença.

cismàtic /sizˈma.tik/ adj masc
cismático
Que s'aparta del seu legítim cap.
Que introdueix el cisma o discòrdia en alguna comunitat.

cissexualitat /si.sek.su.a.ɫiˈtat/ /si.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
cisexualidad

cissoïdal /si.so.iˈðaɫ/ /si.su.iˈðaɫ/ adj
cisoidal

cista /ˈsis.ta/ /ˈsis.tə/ n fem
cista

cistell n masc
cesta

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
canasta
(basquetbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de basquetbol constituïdes pel tauler, el cèrcol i la xarxa i situades al mig de cada línia de fons, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.
(basquetbol, corfbol) Acció i efecte d'introduir la pilota de dalt a baix en el cèrcol o en el cilindre de vímet de la cistella contrària.
cesta canasta
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cistella de dos punts n fem
canasta de dos puntos

cistella de pilotes n fem
cesto de pelotas

cistella de tres punts n fem
canasta triple

cistellet farcit xinès n masc
cestita rellena al vapor

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
cisterna

cistidi /sisˈti.ði/ n masc
cistidio

cistitis /sisˈti.tis/ n fem
cistitis

cistosorus /sis.toˈzɔ.ɾus/ /sis.tuˈzɔ.ɾus/ n masc
cistosoro

cistre /ˈsis.tɾe/ /ˈsis.tɾə/ n masc
cistro

cistòfor /sisˈtɔ.foɾ/ /sisˈtɔ.fur/ n masc
cistóforo

cita /ˈsi.ta/ n fem
cita
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.
(castellanisme) citació, referència a un altre autor dins el propi treball.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
citación
Escrit que demana la compareixença.
cita
Referència a un altre autor en suport del que es diu.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cit cita citada citades citam citant citar citara citaran citarem citaren citares citareu citaria citarien citaries citarà citaràs citaré citaríem citaríeu citassen citasses citassin citassis citat citats citau citava citaven citaves cite citem citen cites citessen citesses citessin citessis citeu citi citin citis cito cità citàrem citàreu citàs citàssem citàsseu citàssim citàssiu citàvem citàveu cités citéssem citésseu citéssim citéssiu cití occ sept val v
citar
Avisar a algú assenyalant-li dia, hora i lloc per tractar d'algun negoci.
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

cito- prefix
cito-

citopatologia /si.to.pa.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.to.pa.to.ɫoˈʒi.a/ /si.to.pə.to.ɫoˈʒi.ə/ /si.tu.pə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
citopatología

citosquelet /si.tos.keˈɫet/ /si.tos.kəˈɫət/ /si.tus.kəˈɫɛt/ n masc
citoesqueleto

citostàtic /si.tosˈta.tik/ /si.tusˈta.tik/ adj masc
citoestático

citra vina n fem
chitravina

citrinina /si.tɾiˈni.na/ /si.tɾiˈni.nə/ n fem
citrinina

citòlisi /siˈtɔ.ɫi.zi/ n fem
citólisis

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
ciudadania

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
ciudadela

ciutadellenc /siw.ta.ðeˈʎeŋ/ /siw.ta.ðeˈʎeŋk/ /siw.tə.ðəˈʎəŋk/ /siw.tə.ðəˈʎɛŋ/ /siw.tə.ðəˈʎɛŋk/ adj masc
ciudadelano

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
ciudadano

ciutat n fem
ciudad urbe

ciutat dual n fem
ciudad dual

ciutat educadora n fem
ciudad educadora

ciutat universitària n fem
ciudad universitaria

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
avena

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
civeta

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
civil
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilitat /si.vi.ɫiˈtat/ /si.vi.ɫiˈtat/ /si.βi.ɫiˈtat/ n fem
civilidad

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
civilización

civilitzar /si.vi.liˈzaɾ/ /si.vi.ɫiˈd͡za/ /si.βi.liˈd͡za/ /si.βi.liˈzaɾ/ /si.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) civilitz civilitza civilitzada civilitzades civilitzam civilitzant civilitzar civilitzara civilitzaran civilitzarem civilitzaren civilitzares civilitzareu civilitzaria civilitzarien civilitzaries civilitzarà civilitzaràs civilitzaré civilitzaríem civilitzaríeu civilitzassen civilitzasses civilitzassin civilitzassis civilitzat civilitzats civilitzau civilitzava civilitzaven civilitzaves civilitze civilitzem civilitzen civilitzes civilitzessen civilitzesses civilitzessin civilitzessis civilitzeu civilitzi civilitzin civilitzis civilitzo civilitzà civilitzàrem civilitzàreu civilitzàs civilitzàssem civilitzàsseu civilitzàssim civilitzàssiu civilitzàvem civilitzàveu civilitzés civilitzéssem civilitzésseu civilitzéssim civilitzéssiu civilitzí occ sept val v
civilizar

civilitzat /si.vi.ɫiˈd͡zat/ /si.vi.ɫiˈzat/ /si.βi.ɫiˈd͡zat/ /si.βi.ɫiˈzat/ adj masc
civilizado

civilment /siˌviɫˈmen/ /siˌviɫˈment/ /siˌβiɫˈmen/ adv
civilmente
Segons el dret civil.
Amb civilitat.

civisme /siˈviz.me/ /siˈviz.mə/ /siˈβiz.me/ /siˈβiz.mə/ n masc
civismo

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
ciencia

ciència aplicada n fem
ciencia aplicada

ciència cognitiva n fem
ciencia cognitiva

ciències de l'educació n fem
ciencias de la educación

ciències humanes n fem
ciencias humanas

ciències naturals n fem
ciencias de la naturaleza

ciències socials n fem
ciencias sociales

claca /ˈkɫa.ka/ /ˈkɫa.kə/ n fem
claque

clacar /kɫaˈka/ /kɫaˈkaɾ/ /kɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) clac claca clacada clacades clacam clacant clacar clacara clacaran clacarem clacaren clacares clacareu clacaria clacarien clacaries clacarà clacaràs clacaré clacaríem clacaríeu clacassen clacasses clacassin clacassis clacat clacats clacau clacava clacaven clacaves claco clacà clacàrem clacàreu clacàs clacàssem clacàsseu clacàssim clacàssiu clacàvem clacàveu claque claquem claquen claques claquessen claquesses claquessin claquessis claqueu claqui claquin claquis claqués claquéssem claquésseu claquéssim claquéssiu claquí occ sept val v
graznar

cladosporiosi /kɫa.ðos.po.ɾiˈɔ.zi/ /kɫə.ðos.po.ɾiˈɔ.zi/ /kɫə.ðus.pu.ɾiˈɔ.zi/ n fem
cladosporiosis

clam /ˈkɫam/ n masc
clamor

clamar /kɫaˈma/ /kɫaˈmaɾ/ /kɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clam clama clamada clamades clamam clamant clamar clamara clamaran clamarem clamaren clamares clamareu clamaria clamarien clamaries clamarà clamaràs clamaré clamaríem clamaríeu clamassen clamasses clamassin clamassis clamat clamats clamau clamava clamaven clamaves clame clamem clamen clames clamessen clamesses clamessin clamessis clameu clami clamin clamis clamo clamà clamàrem clamàreu clamàs clamàssem clamàsseu clamàssim clamàssiu clamàvem clamàveu clamés claméssem clamésseu claméssim claméssiu clamí occ sept val v
clamar

clamidoconidi /kɫa.mi.ðo.koˈni.ði/ /kɫə.mi.ðo.koˈni.ði/ /kɫə.mi.ðu.kuˈni.ði/ n masc
clamidoconidio

clamidòspora /kɫa.miˈðɔs.po.ɾa/ /kɫə.miˈðɔs.po.ɾə/ /kɫə.miˈðɔs.pu.ɾə/ n fem
clamidóspora

clamor /kɫaˈmo/ /kɫaˈmoɾ/ /kɫəˈmo/ n
clamor

clan /ˈklan/ n masc
clan

clandestinament /kɫan.desˌti.naˈmen/ /kɫan.desˌti.naˈment/ /kɫən.dəsˌti.nəˈmen/ /kɫən.dəsˌti.nəˈment/ adv
clandestinamente

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ adj masc
clandestino

clapa /ˈkɫa.pa/ /ˈkɫa.pə/ n fem
claro
Petita extensió d'alguna cosa (herba, cabells, pèl, fongs, etc) que creix de manera distingible del seu entorn.

clapar /kɫaˈpa/ /kɫaˈpaɾ/ /kɫəˈpa/ alg ant bal cent clap clapa clapada clapades clapaia clapaien clapaies clapam clapant clapar clapara claparan claparem claparen clapares clapareu claparia claparien claparies clapariva clapariven claparives claparà claparàs claparé claparíem claparíeu claparívem claparíveu clapassen clapasses clapassin clapassis clapat clapats clapau clapava clapaven clapaves clapavi clapavo clape clapeguem clapeguessa clapeguessen clapeguesses clapegueu clapegués clapeguéssom clapeguéssou clapem clapen clapes clapessa clapessen clapesses clapessi clapessin clapessis clapeu clapi clapin clapis clapo clapos claps clapà clapàiem clapàieu clapàrem clapàreu clapàs clapàssem clapàsseu clapàssim clapàssiu clapàvem clapàvets clapàveu clapàvom clapés clapéssem clapésseu clapéssim clapéssiu clapí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sobar

clapat /kɫaˈpat/ /kɫəˈpat/ adj masc
manchado
Que és ple de clapes.
remendado
De pelatge amb clapes destacades sobre el color base.

clapir /kɫaˈpi/ /kɫaˈpiɾ/ /kɫəˈpi/ bal clapeix clapeixen clapeixes clapeixi clapeixin clapeixis clapeixo clapesc clapesqui clapesquin clapesquis clapia clapida clapides clapien clapies clapiguem clapigueu clapim clapint clapir clapira clapiran clapirem clapiren clapires clapireu clapiria clapirien clapiries clapirà clapiràs clapiré clapiríem clapiríeu clapisc clapisca clapisquen clapisques clapissen clapisses clapissin clapissis clapit clapits clapiu clapix clapixen clapixes clapixo clapí clapíem clapíeu clapírem clapíreu clapís clapíssem clapísseu clapíssim clapíssiu n-occ occ sept val v
latir
Lladrar el gos amb un crit sec i agut, especialment quan veu o segueix peces de caça.

clapit /kɫaˈpit/ /kɫəˈpit/ n masc
latido

clapotejar /kɫa.po.teˈd͡ʒa/ /kɫa.po.teˈd͡ʒaɾ/ /kɫa.po.teˈʒa/ /kɫə.po.təˈd͡ʒa/ /kɫə.pu.təˈʒa/ alg bal clapotege clapotegem clapotegen clapoteges clapotegessen clapotegesses clapotegessin clapotegessis clapotegeu clapotegi clapotegin clapotegis clapotegés clapotegéssem clapotegésseu clapotegéssim clapotegéssiu clapotegí clapoteig clapoteja clapotejada clapotejades clapotejam clapotejant clapotejar clapotejara clapotejaran clapotejarem clapotejaren clapotejares clapotejareu clapotejaria clapotejarien clapotejaries clapotejarà clapotejaràs clapotejaré clapotejaríem clapotejaríeu clapotejassen clapotejasses clapotejassin clapotejassis clapotejat clapotejats clapotejau clapotejava clapotejaven clapotejaves clapotejo clapotejà clapotejàrem clapotejàreu clapotejàs clapotejàssem clapotejàsseu clapotejàssim clapotejàssiu clapotejàvem clapotejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
chapotear

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
claro
Net, pur.
Lluminós.
Color d'un to apagat, no pujat, càlid, fluix.
Evident, fàcil de comprendre.

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adv
claro

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ n masc
claro
Espai sense obstacles, per exemple en un bosc.

clar i català adv
en plata

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
clara
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.
clara con limón
(barceloní, gironí, valencià) Cervesa amb llimonada.

claraboia /kɫa.ɾaˈbɔ.ja/ /kɫa.ɾaˈβɔ.ja/ /kɫa.ɾaˈβɔ.jɔ/ /kɫə.ɾəˈβɔ.jə/ n fem
claraboya
En un edifici, part del sostre feta amb material translúcid o transparent, o bé, obertura sense sostre, pensada per a deixar passar la llum.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
claramente

claredat /kɫa.ɾeˈðat/ /kɫə.ɾəˈðat/ n fem
claridad
Allò que és clar.

clarejar /kɫa.ɾeˈd͡ʒa/ /kɫa.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /kɫa.ɾeˈʒa/ /kɫə.ɾəˈd͡ʒa/ /kɫə.ɾəˈʒa/ alg bal clarege claregem claregen clareges claregessen claregesses claregessin claregessis claregeu claregi claregin claregis claregés claregéssem claregésseu claregéssim claregéssiu claregí clareig clareja clarejada clarejades clarejam clarejant clarejar clarejara clarejaran clarejarem clarejaren clarejares clarejareu clarejaria clarejarien clarejaries clarejarà clarejaràs clarejaré clarejaríem clarejaríeu clarejassen clarejasses clarejassin clarejassis clarejat clarejats clarejau clarejava clarejaven clarejaves clarejo clarejà clarejàrem clarejàreu clarejàs clarejàssem clarejàsseu clarejàssim clarejàssiu clarejàvem clarejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
clarear

clarificar /kɫa.ɾi.fiˈka/ /kɫa.ɾi.fiˈkaɾ/ /kɫə.ɾi.fiˈka/ alg ant bal cent clarific clarifica clarificada clarificades clarificaia clarificaien clarificaies clarificam clarificant clarificar clarificara clarificaran clarificarem clarificaren clarificares clarificareu clarificaria clarificarien clarificaries clarificariva clarificariven clarificarives clarificarà clarificaràs clarificaré clarificaríem clarificaríeu clarificarívem clarificaríveu clarificassen clarificasses clarificassin clarificassis clarificat clarificats clarificau clarificava clarificaven clarificaves clarificavi clarificavo clarifico clarificos clarificà clarificàiem clarificàieu clarificàrem clarificàreu clarificàs clarificàssem clarificàsseu clarificàssim clarificàssiu clarificàvem clarificàvets clarificàveu clarificàvom clarifique clarifiqueguem clarifiqueguessa clarifiqueguessen clarifiqueguesses clarifiquegueu clarifiquegués clarifiqueguéssom clarifiqueguéssou clarifiquem clarifiquen clarifiques clarifiquessa clarifiquessen clarifiquesses clarifiquessi clarifiquessin clarifiquessis clarifiqueu clarifiqui clarifiquin clarifiquis clarifiqués clarifiquéssem clarifiquésseu clarifiquéssim clarifiquéssiu clarifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
clarificar
Aclarir algun embolic.
Fer més net un líquid reduint-ne la densitat d'allò que el fa tèrbol.

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
clarinete

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
clarinetista

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
clarividencia
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

clarió /kɫa.ɾiˈo/ /kɫə.ɾiˈo/ n masc
clarión

clarobscur /ˌkɫa.ɾopsˈkur/ /ˌkɫa.ɾopsˈkuɾ/ /ˌkɫa.ɾosˈkuɾ/ /ˌkɫa.ɾupsˈkur/ n masc
claroscuro

claror /kɫaˈɾo/ /kɫaˈɾoɾ/ /kɫəˈɾo/ n fem
luz

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
clarín

clarí de claus n masc
clarín cromático

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
clase
Tipus, mena
Aula.
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
grup, grup classe
estil propi, distinció

classe magistral n fem
clase magistral

classe mixta n fem
clase mixta

classe particular n fem
clase particular

classejar /kɫa.seˈd͡ʒa/ /kɫa.seˈd͡ʒaɾ/ /kɫa.seˈʒa/ /kɫə.səˈd͡ʒa/ /kɫə.səˈʒa/ alg bal classege classegem classegen classeges classegessen classegesses classegessin classegessis classegeu classegi classegin classegis classegés classegéssem classegésseu classegéssim classegéssiu classegí classeig classeja classejada classejades classejam classejant classejar classejara classejaran classejarem classejaren classejares classejareu classejaria classejarien classejaries classejarà classejaràs classejaré classejaríem classejaríeu classejassen classejasses classejassin classejassis classejat classejats classejau classejava classejaven classejaves classejo classejà classejàrem classejàreu classejàs classejàssem classejàsseu classejàssim classejàssiu classejàvem classejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
clasificar

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
clasificación
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) classific classifica classificada classificades classificam classificant classificar classificara classificaran classificarem classificaren classificares classificareu classificaria classificarien classificaries classificarà classificaràs classificaré classificaríem classificaríeu classificassen classificasses classificassin classificassis classificat classificats classificau classificava classificaven classificaves classifico classificà classificàrem classificàreu classificàs classificàssem classificàsseu classificàssim classificàssiu classificàvem classificàveu classifique classifiquem classifiquen classifiques classifiquessen classifiquesses classifiquessin classifiquessis classifiqueu classifiqui classifiquin classifiquis classifiqués classifiquéssem classifiquésseu classifiquéssim classifiquéssiu classifiquí occ sept val v
clasificar
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.
clasificarse
(pronominal) Assolir un lloc determinat en una competició.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
cogote acogotar desasnar
Part del coll que està al darrere.
acogotar cervigudo descogotado
Nuca de les persones.

clatellada /kɫa.teˈʎa.ða/ /kɫə.təˈʎa.ðə/ n fem
cogotazo

clau clau adj
clave
Que és el més important o rellevant

clau n fem
llave clave
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
clave
Pista que permet resoldre un entrellat.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.
Símbol emprat en esquemes, matemàtiques, programació informàtica i lògica per expressar els elements d'un conjunt; la forma d'inici és {, i la forma d'acabament }.

clau n masc
clavo
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
clave

claudicar /kɫaw.ðiˈka/ /kɫaw.ðiˈkaɾ/ /kɫəw.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) claudic claudica claudicada claudicades claudicam claudicant claudicar claudicara claudicaran claudicarem claudicaren claudicares claudicareu claudicaria claudicarien claudicaries claudicarà claudicaràs claudicaré claudicaríem claudicaríeu claudicassen claudicasses claudicassin claudicassis claudicat claudicats claudicau claudicava claudicaven claudicaves claudico claudicà claudicàrem claudicàreu claudicàs claudicàssem claudicàsseu claudicàssim claudicàssiu claudicàvem claudicàveu claudique claudiquem claudiquen claudiques claudiquessen claudiquesses claudiquessin claudiquessis claudiqueu claudiqui claudiquin claudiquis claudiqués claudiquéssem claudiquésseu claudiquéssim claudiquéssiu claudiquí occ sept val v
claudicar
Deixar de resistir, cedir.
(arcaisme) Coixejar, caminar defectuosament o desarreglada.

claudàtor /kɫawˈða.toɾ/ /kɫəwˈða.tor/ n masc
corchete

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
llavero
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.
clavero
En algunes ordres militars era el cavaller que tenia certa dignitat i el càrrec de guardar i defensar el seu principal castell o convent.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
claustro
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.
(anatomia) Làmina prima de substància grisa en cada hemisferi cerebral.

claustre de professors n masc
claustro

claustre universitari n masc
claustro

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clau clav clava clavada clavades clavam clavant clavar clavara clavaran clavarem clavaren clavares clavareu clavaria clavarien clavaries clavarà clavaràs clavaré clavaríem clavaríeu clavassen clavasses clavassin clavassis clavat clavats clavau clavava clavaven clavaves clave clavem claven claves clavessen clavesses clavessin clavessis claveu clavi clavin clavis clavo clavà clavàrem clavàreu clavàs clavàssem clavàsseu clavàssim clavàssiu clavàvem clavàveu clavés clavéssem clavésseu clavéssim clavéssiu claví occ sept val v
clavar
Fixar mitjançant claus.

clavari n masc
clavario

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
cloaca

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
clavel
Flor de la clavellina.

clavellada /kɫa.veˈʎa.ða/ /kɫa.βeˈʎa.ða/ /kɫə.vəˈʎa.ðə/ /kɫə.βəˈʎa.ðə/ n fem
raya mosaica

clavellina /kɫa.veˈʎi.na/ /kɫa.βeˈʎi.na/ /kɫə.vəˈʎi.nə/ /kɫə.βəˈʎi.nə/ n fem
clavellina
Planta de diverses espècies del gènere Dianthus que produeix clavells, unes flors ornamentals.
Clavell petit.

clavetejar /kɫa.ve.teˈd͡ʒaɾ/ /kɫa.βe.teˈd͡ʒa/ /kɫa.βe.teˈʒa/ /kɫə.və.təˈd͡ʒa/ /kɫə.və.təˈʒa/ /kɫə.βə.təˈʒa/ alg bal clavetege clavetegem clavetegen claveteges clavetegessen clavetegesses clavetegessin clavetegessis clavetegeu clavetegi clavetegin clavetegis clavetegés clavetegéssem clavetegésseu clavetegéssim clavetegéssiu clavetegí claveteig claveteja clavetejada clavetejades clavetejam clavetejant clavetejar clavetejara clavetejaran clavetejarem clavetejaren clavetejares clavetejareu clavetejaria clavetejarien clavetejaries clavetejarà clavetejaràs clavetejaré clavetejaríem clavetejaríeu clavetejassen clavetejasses clavetejassin clavetejassis clavetejat clavetejats clavetejau clavetejava clavetejaven clavetejaves clavetejo clavetejà clavetejàrem clavetejàreu clavetejàs clavetejàssem clavetejàsseu clavetejàssim clavetejàssiu clavetejàvem clavetejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
clavetear

clavicordi /kɫa.viˈkɔɾ.ði/ /kɫa.βiˈkɔr.ði/ /kɫa.βiˈkɔɾ.ði/ /kɫə.viˈkɔɾ.ði/ /kɫə.βiˈkɔr.di/ n masc
clavicordio

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
clave

clavilla /kɫaˈvi.ʎa/ /kɫaˈβi.ʎa/ /kɫəˈvi.jə/ /kɫəˈvi.ʎə/ /kɫəˈβi.ʎə/ n fem
clavija
Petit cilindre de metall o fusta, que serveix per a tibar les cordes d'un instrument musical.

claviorgue /kla.viˈɔɾ.ɣe/ /kla.βiˈɔɾ.ɣe/ /kɫə.viˈɔɾ.ɣə/ /kɫə.βiˈɔr.gə/ n masc
claviórgano

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
clavícula

clear n masc
clear

clear defensiu n masc
clear alto

clear ofensiu n masc
clear bajo

cleda /ˈkɫe.ða/ /ˈkɫɛ.ðə/ n fem
redil

clemàstecs /kɫeˈmas.teks/ /kɫəˈmas.teks/ /kɫəˈmas.təks/ n masc
llar

clenxa /ˈkɫeɲ.t͡ʃa/ /ˈkɫəɲ.ʃə/ /ˈkɫɛɲ.ʃə/ n fem
raya
Línia que apareix quan, en pentinar, se separen els cabells del cap en dues parts.
(argot) Dosi de cocaïna, o altres drogues en pols, disposada en línia per a inhalar-la pel nas.

clenxinar /kɫeɲ.t͡ʃiˈna/ /kɫeɲ.t͡ʃiˈnaɾ/ /kɫəɲ.ʃiˈna/ alg ant bal cent clenxina clenxinada clenxinades clenxinaia clenxinaien clenxinaies clenxinam clenxinant clenxinar clenxinara clenxinaran clenxinarem clenxinaren clenxinares clenxinareu clenxinaria clenxinarien clenxinaries clenxinariva clenxinariven clenxinarives clenxinarà clenxinaràs clenxinaré clenxinaríem clenxinaríeu clenxinarívem clenxinaríveu clenxinassen clenxinasses clenxinassin clenxinassis clenxinat clenxinats clenxinau clenxinava clenxinaven clenxinaves clenxinavi clenxinavo clenxine clenxineguem clenxineguessa clenxineguessen clenxineguesses clenxinegueu clenxinegués clenxineguéssom clenxineguéssou clenxinem clenxinen clenxines clenxinessa clenxinessen clenxinesses clenxinessi clenxinessin clenxinessis clenxineu clenxini clenxinin clenxinis clenxino clenxinos clenxinà clenxinàiem clenxinàieu clenxinàrem clenxinàreu clenxinàs clenxinàssem clenxinàsseu clenxinàssim clenxinàssiu clenxinàvem clenxinàvets clenxinàveu clenxinàvom clenxinés clenxinéssem clenxinésseu clenxinéssim clenxinéssiu clenxiní clenxín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
peinar

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ n fem
cleptomanía

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
clérigo

clericalment /kɫe.ɾiˌkaɫˈmen/ /kɫe.ɾiˌkaɫˈment/ /kɫə.ɾiˌkaɫˈmen/ /kɫə.ɾiˌkaɫˈment/ adv
clericalmente

clericat /kɫe.ɾiˈkat/ /kɫə.ɾiˈkat/ n masc
clericato

clic /ˈkɫik/ n masc
clic
(informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

clicar /kɫiˈka/ /kɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) clic clica clicada clicades clicam clicant clicar clicara clicaran clicarem clicaren clicares clicareu clicaria clicarien clicaries clicarà clicaràs clicaré clicaríem clicaríeu clicassen clicasses clicassin clicassis clicat clicats clicau clicava clicaven clicaves clico clicà clicàrem clicàreu clicàs clicàssem clicàsseu clicàssim clicàssiu clicàvem clicàveu clique cliquem cliquen cliques cliquessen cliquesses cliquessin cliquessis cliqueu cliqui cliquin cliquis cliqués cliquéssem cliquésseu cliquéssim cliquéssiu cliquí occ val v
clicar

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
cliente

clientelisme /kɫi.en.teˈɫiz.me/ n masc
clientelismo

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
clima

clima de l'aula n masc
clima de la clase

clima educatiu n masc
clima educativo

climatitzar /kɫi.ma.tiˈd͡za/ /kɫi.ma.tiˈza/ /kɫi.ma.tiˈzaɾ/ /kɫi.mə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent climatitz climatitza climatitzada climatitzades climatitzaia climatitzaien climatitzaies climatitzam climatitzant climatitzar climatitzara climatitzaran climatitzarem climatitzaren climatitzares climatitzareu climatitzaria climatitzarien climatitzaries climatitzariva climatitzariven climatitzarives climatitzarà climatitzaràs climatitzaré climatitzaríem climatitzaríeu climatitzarívem climatitzaríveu climatitzassen climatitzasses climatitzassin climatitzassis climatitzat climatitzats climatitzau climatitzava climatitzaven climatitzaves climatitzavi climatitzavo climatitze climatitzeguem climatitzeguessa climatitzeguessen climatitzeguesses climatitzegueu climatitzegués climatitzeguéssom climatitzeguéssou climatitzem climatitzen climatitzes climatitzessa climatitzessen climatitzesses climatitzessi climatitzessin climatitzessis climatitzeu climatitzi climatitzin climatitzis climatitzo climatitzos climatitzs climatitzà climatitzàiem climatitzàieu climatitzàrem climatitzàreu climatitzàs climatitzàssem climatitzàsseu climatitzàssim climatitzàssiu climatitzàvem climatitzàvets climatitzàveu climatitzàvom climatitzés climatitzéssem climatitzésseu climatitzéssim climatitzéssiu climatitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
climatizar

climàtic /kɫiˈma.tik/ adj masc
climático

clip /ˈkɫip/ n masc
clip
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.
calapié
(ciclisme) Fixació que subjecta el peu al pedal de la bicicleta.

clipeat /kɫi.peˈat/ adj masc
clipeado

clipi /ˈkɫi.pi/ n masc
clípeo

clissar /kɫiˈsa/ /kɫiˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) clis clissa clissada clissades clissam clissant clissar clissara clissaran clissarem clissaren clissares clissareu clissaria clissarien clissaries clissarà clissaràs clissaré clissaríem clissaríeu clissassen clissasses clissassin clissassis clissat clissats clissau clissava clissaven clissaves clisse clissem clissen clisses clissessen clissesses clissessin clissessis clisseu clissi clissin clissis clisso clissà clissàrem clissàreu clissàs clissàssem clissàsseu clissàssim clissàssiu clissàvem clissàveu clissés clisséssem clissésseu clisséssim clisséssiu clissí occ val v
clisar

clistoteci /kɫis.toˈtɛ.si/ /kɫis.tuˈtɛ.si/ n masc
cleistotecio

clivella /kɫiˈve.ʎa/ /kɫiˈve.ʎə/ /kɫiˈβe.ʎa/ /kɫiˈβe.ʎə/ n fem
grieta

clivellar /kɫi.veˈʎaɾ/ /kɫi.vəˈʎa/ /kɫi.βeˈʎa/ /kɫi.βəˈʎa/ /kɾi.viˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clivell clivella clivellada clivellades clivellam clivellant clivellar clivellara clivellaran clivellarem clivellaren clivellares clivellareu clivellaria clivellarien clivellaries clivellarà clivellaràs clivellaré clivellaríem clivellaríeu clivellassen clivellasses clivellassin clivellassis clivellat clivellats clivellau clivellava clivellaven clivellaves clivelle clivellem clivellen clivelles clivellessen clivellesses clivellessin clivellessis clivelleu clivelli clivellin clivellis clivello clivellà clivellàrem clivellàreu clivellàs clivellàssem clivellàsseu clivellàssim clivellàssiu clivellàvem clivellàveu clivellés clivelléssem clivellésseu clivelléssim clivelléssiu clivellí occ sept val v
resquebrajar

clivellat /kɫi.veˈʎat/ /kɫi.vəˈʎat/ /kɫi.βeˈʎat/ /kɫi.βəˈʎat/ adj masc
cuarteado
D’una superfície pintada, que s’esquerda formant un reticle.

clivellat /kɫi.veˈʎat/ /kɫi.vəˈʎat/ /kɫi.βeˈʎat/ /kɫi.βəˈʎat/ n masc
moteado
(botànica) Nom comú de les malalties de les plantes caracteritzades pel desenvolupament de taques o clapes de diferent color o tonalitat en les fulles o els fruits o pel desenvolupament de fissures més o menys profundes en els fruits.

cloc-cloc /ˌkɫɔkˈkɫɔk/ Interjection
clo clo

cloenda /kɫoˈen.da/ /kɫoˈen.də/ /kɫuˈen.də/ n fem
tabique
Envà per a separar locals d’un edifici.
clausura
Acte final que conclou un esdeveniment públic.

clofolla /kɫoˈfo.ʎa/ /kɫoˈfo.ʎə/ /kɫuˈfo.ʎə/ n fem
cáscara
Embolcall dur i llenyós d’un fruit.

clon /ˈkɫon/ n masc
clon

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clon clona clonada clonades clonam clonant clonar clonara clonaran clonarem clonaren clonares clonareu clonaria clonarien clonaries clonarà clonaràs clonaré clonaríem clonaríeu clonassen clonasses clonassin clonassis clonat clonats clonau clonava clonaven clonaves clone clonem clonen clones clonessen clonesses clonessin clonessis cloneu cloni clonin clonis clono clonà clonàrem clonàreu clonàs clonàssem clonàsseu clonàssim clonàssiu clonàvem clonàveu clonés clonéssem clonésseu clonéssim clonéssiu cloní occ sept val v
clonar

cloqueig /kɫoˈket͡ʃ/ /kɫoˈkət͡ʃ/ /kɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
cloqueo

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cloquege cloquegem cloquegen cloqueges cloquegessen cloquegesses cloquegessin cloquegessis cloquegeu cloquegi cloquegin cloquegis cloquegés cloquegéssem cloquegésseu cloquegéssim cloquegéssiu cloquegí cloqueig cloqueja cloquejada cloquejades cloquejam cloquejant cloquejar cloquejara cloquejaran cloquejarem cloquejaren cloquejares cloquejareu cloquejaria cloquejarien cloquejaries cloquejarà cloquejaràs cloquejaré cloquejaríem cloquejaríeu cloquejassen cloquejasses cloquejassin cloquejassis cloquejat cloquejats cloquejau cloquejava cloquejaven cloquejaves cloquejo cloquejà cloquejàrem cloquejàreu cloquejàs cloquejàssem cloquejàsseu cloquejàssim cloquejàssiu cloquejàvem cloquejàveu occ sept val v
cloquear

clor n masc
cloro

clorar /kloˈɾa/ /kloˈɾaɾ/ /kɫuˈɾa/ alg ant bal cent clor clora clorada clorades cloraia cloraien cloraies cloram clorant clorar clorara cloraran clorarem cloraren clorares clorareu cloraria clorarien cloraries clorariva clorariven clorarives clorarà cloraràs cloraré cloraríem cloraríeu clorarívem cloraríveu clorassen clorasses clorassin clorassis clorat clorats clorau clorava cloraven cloraves cloravi cloravo clore cloreguem cloreguessa cloreguessen cloreguesses cloregueu cloregués cloreguéssom cloreguéssou clorem cloren clores cloressa cloressen cloresses cloressi cloressin cloressis cloreu clori clorin cloris cloro cloros clors clorà cloràiem cloràieu cloràrem cloràreu cloràs cloràssem cloràsseu cloràssim cloràssiu cloràvem cloràvets cloràveu cloràvom clorés cloréssem clorésseu cloréssim cloréssiu clorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
clorar

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
clorofila

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
cloroformo

cloroformitzar /kɫo.ɾo.for.miˈd͡za/ /kɫo.ɾo.foɾ.miˈd͡za/ /kɫo.ɾo.foɾ.miˈza/ /kɫo.ɾo.foɾ.miˈzaɾ/ /kɫu.ɾu.fur.miˈd͡za/ alg ant bal cent cloroformitz cloroformitza cloroformitzada cloroformitzades cloroformitzaia cloroformitzaien cloroformitzaies cloroformitzam cloroformitzant cloroformitzar cloroformitzara cloroformitzaran cloroformitzarem cloroformitzaren cloroformitzares cloroformitzareu cloroformitzaria cloroformitzarien cloroformitzaries cloroformitzariva cloroformitzariven cloroformitzarives cloroformitzarà cloroformitzaràs cloroformitzaré cloroformitzaríem cloroformitzaríeu cloroformitzarívem cloroformitzaríveu cloroformitzassen cloroformitzasses cloroformitzassin cloroformitzassis cloroformitzat cloroformitzats cloroformitzau cloroformitzava cloroformitzaven cloroformitzaves cloroformitzavi cloroformitzavo cloroformitze cloroformitzeguem cloroformitzeguessa cloroformitzeguessen cloroformitzeguesses cloroformitzegueu cloroformitzegués cloroformitzeguéssom cloroformitzeguéssou cloroformitzem cloroformitzen cloroformitzes cloroformitzessa cloroformitzessen cloroformitzesses cloroformitzessi cloroformitzessin cloroformitzessis cloroformitzeu cloroformitzi cloroformitzin cloroformitzis cloroformitzo cloroformitzos cloroformitzs cloroformitzà cloroformitzàiem cloroformitzàieu cloroformitzàrem cloroformitzàreu cloroformitzàs cloroformitzàssem cloroformitzàsseu cloroformitzàssim cloroformitzàssiu cloroformitzàvem cloroformitzàvets cloroformitzàveu cloroformitzàvom cloroformitzés cloroformitzéssem cloroformitzésseu cloroformitzéssim cloroformitzéssiu cloroformitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cloroformar

cloroplast /kɫo.ɾoˈpɫast/ /kɫu.ɾuˈpɫast/ n masc
cloroplasto

clos /ˈkɫɔs/ closa closos adj masc
cerrado

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
caparazón

closcamoll /ˌkɫɔs.kaˈmɔʎ/ /ˌkɫɔs.kəˈmɔʎ/ adj masc
casquivano

clot /ˈkɫɔt/ n masc
hoyo

clota /ˈkɫɔ.ta/ /ˈkɫɔ.tɔ/ /ˈkɫɔ.tə/ n fem
hoya

clotada /kɫoˈta.ða/ /kɫoˈta.ðə/ /kɫuˈta.ðə/ n fem
hondonada

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
hoyuelo

cloure /ˈkɫɔw.ɾe/ /ˈkɫɔw.ɾə/ bal cloc cloem cloent cloeu cloga cloguem cloguen cloguera clogueren clogueres clogues cloguessen cloguesses cloguessin cloguessis clogueu clogui cloguin cloguis clogué cloguérem cloguéreu clogués cloguéssem cloguésseu cloguéssim cloguéssiu cloguí clos closa closes closos clou clouen clouran cloure clourem cloureu clouria clourien clouries clourà clouràs clouré clouríem clouríeu clous cloíem cloíeu cloïa cloïen cloïes occ val v
cerrar
Tancar una obertura, aïllar-la de l’exterior.
concluir
Terminar, acabar.
cerrar entrecoger
Acabar de treure les dents el bestiar.

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
almeja

club n masc
club
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
clásico

clàvia /ˈkɫa.vi.a/ /ˈkɫa.vi.ə/ /ˈkɫa.βi.a/ /ˈkɫa.βi.ə/ n fem
pezonera

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
claxon

clímax /ˈkɫi.maks/ /ˈkɫi.məks/ n masc
clímax

clínex /ˈkɫi.neks/ /ˈkɫi.nəks/ n masc
clínex

clínic /ˈkɫi.nik/ adj masc
clínico

clínica /ˈkɫi.ni.ka/ /ˈkɫi.ni.kə/ n fem
clínica

clíping /ˈkɫi.piŋ/ /ˈkɫi.piŋk/ n masc
bloqueo ilegal por atrás

clític /ˈkɫi.tik/ adj masc
clítico

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
clítoris

coa /ˈko.a/ /ˈko.ə/ n
chous
Enòcoa baixa i de forma convexa.

coaccionar /ko.ak.si.oˈna/ /ko.ak.si.oˈnaɾ/ /ku.ək.si.uˈna/ alg ant bal cent coaccion coacciona coaccionada coaccionades coaccionaia coaccionaien coaccionaies coaccionam coaccionant coaccionar coaccionara coaccionaran coaccionarem coaccionaren coaccionares coaccionareu coaccionaria coaccionarien coaccionaries coaccionariva coaccionariven coaccionarives coaccionarà coaccionaràs coaccionaré coaccionaríem coaccionaríeu coaccionarívem coaccionaríveu coaccionassen coaccionasses coaccionassin coaccionassis coaccionat coaccionats coaccionau coaccionava coaccionaven coaccionaves coaccionavi coaccionavo coaccione coaccioneguem coaccioneguessa coaccioneguessen coaccioneguesses coaccionegueu coaccionegués coaccioneguéssom coaccioneguéssou coaccionem coaccionen coacciones coaccionessa coaccionessen coaccionesses coaccionessi coaccionessin coaccionessis coaccioneu coaccioni coaccionin coaccionis coacciono coaccionos coaccions coaccionà coaccionàiem coaccionàieu coaccionàrem coaccionàreu coaccionàs coaccionàssem coaccionàsseu coaccionàssim coaccionàssiu coaccionàvem coaccionàvets coaccionàveu coaccionàvom coaccionés coaccionéssem coaccionésseu coaccionéssim coaccionéssiu coaccioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coaccionar

coacció /ko.ak.siˈo/ /ko.ək.siˈo/ /ku.ək.siˈo/ n fem
coacción

coadjuvar /ko.ad.d͡ʒuˈvaɾ/ /ko.ad.d͡ʒuˈβa/ /ko.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈβa/ alg ant bal cent coadjuv coadjuva coadjuvada coadjuvades coadjuvaia coadjuvaien coadjuvaies coadjuvam coadjuvant coadjuvar coadjuvara coadjuvaran coadjuvarem coadjuvaren coadjuvares coadjuvareu coadjuvaria coadjuvarien coadjuvaries coadjuvariva coadjuvariven coadjuvarives coadjuvarà coadjuvaràs coadjuvaré coadjuvaríem coadjuvaríeu coadjuvarívem coadjuvaríveu coadjuvassen coadjuvasses coadjuvassin coadjuvassis coadjuvat coadjuvats coadjuvau coadjuvava coadjuvaven coadjuvaves coadjuvavi coadjuvavo coadjuve coadjuveguem coadjuveguessa coadjuveguessen coadjuveguesses coadjuvegueu coadjuvegués coadjuveguéssom coadjuveguéssou coadjuvem coadjuven coadjuves coadjuvessa coadjuvessen coadjuvesses coadjuvessi coadjuvessin coadjuvessis coadjuveu coadjuvi coadjuvin coadjuvis coadjuvo coadjuvos coadjuvs coadjuvà coadjuvàiem coadjuvàieu coadjuvàrem coadjuvàreu coadjuvàs coadjuvàssem coadjuvàsseu coadjuvàssim coadjuvàssiu coadjuvàvem coadjuvàvets coadjuvàveu coadjuvàvom coadjuvés coadjuvéssem coadjuvésseu coadjuvéssim coadjuvéssiu coadjuví eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coadyuvar

coagular /ko.a.ɣuˈɫa/ /ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /ko.ə.ɣuˈɫa/ /ku.ə.ɣuˈɫa/ alg ant bal cent coagul coagula coagulada coagulades coagulaia coagulaien coagulaies coagulam coagulant coagular coagulara coagularan coagularem coagularen coagulares coagulareu coagularia coagularien coagularies coagulariva coagulariven coagularives coagularà coagularàs coagularé coagularíem coagularíeu coagularívem coagularíveu coagulassen coagulasses coagulassin coagulassis coagulat coagulats coagulau coagulava coagulaven coagulaves coagulavi coagulavo coagule coaguleguem coaguleguessa coaguleguessen coaguleguesses coagulegueu coagulegués coaguleguéssom coaguleguéssou coagulem coagulen coagules coagulessa coagulessen coagulesses coagulessi coagulessin coagulessis coaguleu coaguli coagulin coagulis coagulo coagulos coaguls coagulà coagulàiem coagulàieu coagulàrem coagulàreu coagulàs coagulàssem coagulàsseu coagulàssim coagulàssiu coagulàvem coagulàvets coagulàveu coagulàvom coagulés coaguléssem coagulésseu coaguléssim coaguléssiu coagulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coagular

coalició /ko.a.ɫi.siˈo/ /ko.ə.ɫi.siˈo/ /ku.ə.ɫi.siˈo/ n fem
coalición

coalitzar-se /ko.a.ɫiˈd͡zar.se/ /ko.a.ɫiˈzaɾ.se/ /ko.ə.ɫiˈd͡zaɾ.sə/ /ku.ə.ɫi.d͡zərˈsə/ /ku.ə.ɫiˈd͡zar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) coalitz coalitza coalitzada coalitzades coalitzam coalitzant coalitzar coalitzara coalitzaran coalitzarem coalitzaren coalitzares coalitzareu coalitzaria coalitzarien coalitzaries coalitzarà coalitzaràs coalitzaré coalitzaríem coalitzaríeu coalitzassen coalitzasses coalitzassin coalitzassis coalitzat coalitzats coalitzau coalitzava coalitzaven coalitzaves coalitze coalitzem coalitzen coalitzes coalitzessen coalitzesses coalitzessin coalitzessis coalitzeu coalitzi coalitzin coalitzis coalitzo coalitzà coalitzàrem coalitzàreu coalitzàs coalitzàssem coalitzàsseu coalitzàssim coalitzàssiu coalitzàvem coalitzàveu coalitzés coalitzéssem coalitzésseu coalitzéssim coalitzéssiu coalitzí occ sept val v
coligarse

coaptar /ko.apˈta/ /ko.apˈtaɾ/ /ko.əpˈta/ /ku.əpˈta/ alg ant bal cent coapt coapta coaptada coaptades coaptaia coaptaien coaptaies coaptam coaptant coaptar coaptara coaptaran coaptarem coaptaren coaptares coaptareu coaptaria coaptarien coaptaries coaptariva coaptariven coaptarives coaptarà coaptaràs coaptaré coaptaríem coaptaríeu coaptarívem coaptaríveu coaptassen coaptasses coaptassin coaptassis coaptat coaptats coaptau coaptava coaptaven coaptaves coaptavi coaptavo coapte coapteguem coapteguessa coapteguessen coapteguesses coaptegueu coaptegués coapteguéssom coapteguéssou coaptem coapten coaptes coaptessa coaptessen coaptesses coaptessi coaptessin coaptessis coapteu coapti coaptin coaptis coapto coaptos coapts coaptà coaptàiem coaptàieu coaptàrem coaptàreu coaptàs coaptàssem coaptàsseu coaptàssim coaptàssiu coaptàvem coaptàvets coaptàveu coaptàvom coaptés coaptéssem coaptésseu coaptéssim coaptéssiu coaptí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coaptar

coartar /ko.arˈta/ /ko.aɾˈta/ /ko.aɾˈtaɾ/ /ko.əɾˈta/ /ku.ərˈta/ alg ant bal cent coart coarta coartada coartades coartaia coartaien coartaies coartam coartant coartar coartara coartaran coartarem coartaren coartares coartareu coartaria coartarien coartaries coartariva coartariven coartarives coartarà coartaràs coartaré coartaríem coartaríeu coartarívem coartaríveu coartassen coartasses coartassin coartassis coartat coartats coartau coartava coartaven coartaves coartavi coartavo coarte coarteguem coarteguessa coarteguessen coarteguesses coartegueu coartegués coarteguéssom coarteguéssou coartem coarten coartes coartessa coartessen coartesses coartessi coartessin coartessis coarteu coarti coartin coartis coarto coartos coarts coartà coartàiem coartàieu coartàrem coartàreu coartàs coartàssem coartàsseu coartàssim coartàssiu coartàvem coartàvets coartàveu coartàvom coartés coartéssem coartésseu coartéssim coartéssiu coartí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coartar

coavaluació n fem
coevaluación

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
cobalto

cobejar /ko.beˈd͡ʒaɾ/ /ko.bəˈd͡ʒa/ /ko.βeˈd͡ʒa/ /ko.βeˈʒa/ /ku.bəˈʒa/ /ku.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cobege cobegem cobegen cobeges cobegessen cobegesses cobegessin cobegessis cobegeu cobegi cobegin cobegis cobegés cobegéssem cobegésseu cobegéssim cobegéssiu cobegí cobeig cobeja cobejada cobejades cobejam cobejant cobejar cobejara cobejaran cobejarem cobejaren cobejares cobejareu cobejaria cobejarien cobejaries cobejarà cobejaràs cobejaré cobejaríem cobejaríeu cobejassen cobejasses cobejassin cobejassis cobejat cobejats cobejau cobejava cobejaven cobejaves cobejo cobejà cobejàrem cobejàreu cobejàs cobejàssem cobejàsseu cobejàssim cobejàssiu cobejàvem cobejàveu occ sept val v
codiciar

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ adj masc
cubierto
(heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ n masc
cubierta
Lloc a l’abric de la intempèrie.
cubierto
Estri que es col·loca a taula per ajudar a menjar; nom genèric de ganivet, cullera i forquilla.
(figurat) Lloc destinat a les persones convidades a taula.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
cubierta
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobertament /koˌbɛɾ.taˈment/ /koˌbɛɾ.təˈment/ /koˌβɛr.taˈmen/ /koˌβɛɾ.taˈmen/ /kuˌbɛr.təˈmen/ /kuˌβɛr.təˈmen/ adv
encubiertamente

cobertor /ko.beɾˈtoɾ/ /ko.bəɾˈto/ /ko.βerˈto/ /ku.bərˈto/ /ku.βərˈto/ n masc
cenefa

cobla /ˈko.bɫa/ /ˈko.βɫa/ /ˈko.βɫə/ /ˈkob.bɫa/ /ˈkob.bɫə/ n fem
cobla

coblejar /ko.bɫeˈd͡ʒaɾ/ /ko.βɫeˈd͡ʒa/ /ko.βɫeˈʒa/ /kob.bɫeˈʒa/ /kob.bɫəˈd͡ʒa/ /ku.βɫəˈʒa/ /kub.bɫəˈʒa/ alg bal coblege coblegem coblegen cobleges coblegessen coblegesses coblegessin coblegessis coblegeu coblegi coblegin coblegis coblegés coblegéssem coblegésseu coblegéssim coblegéssiu coblegí cobleig cobleja coblejada coblejades coblejam coblejant coblejar coblejara coblejaran coblejarem coblejaren coblejares coblejareu coblejaria coblejarien coblejaries coblejarà coblejaràs coblejaré coblejaríem coblejaríeu coblejassen coblejasses coblejassin coblejassis coblejat coblejats coblejau coblejava coblejaven coblejaves coblejo coblejà coblejàrem coblejàreu coblejàs coblejàssem coblejàsseu coblejàssim coblejàssiu coblejàvem coblejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
coplear

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
cobra

cobrament /ko.bɾaˈment/ /ko.bɾəˈment/ /ko.βɾaˈmen/ /ku.bɾəˈmen/ /ku.βɾəˈmen/ n masc
cobro

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cobr cobra cobrada cobrades cobram cobrant cobrar cobrara cobraran cobrarem cobraren cobrares cobrareu cobraria cobrarien cobraries cobrarà cobraràs cobraré cobraríem cobraríeu cobrassen cobrasses cobrassin cobrassis cobrat cobrats cobrau cobrava cobraven cobraves cobre cobrem cobren cobres cobressen cobresses cobressin cobressis cobreu cobri cobrin cobris cobro cobrà cobràrem cobràreu cobràs cobràssem cobràsseu cobràssim cobràssiu cobràvem cobràveu cobrés cobréssem cobrésseu cobréssim cobréssiu cobrí occ sept val v
cobrar

cobricelar /ko.bɾi.seˈɫaɾ/ /ko.bɾi.səˈɫa/ /ko.βɾi.seˈɫa/ /ku.bɾi.səˈɫa/ /ku.βɾi.səˈɫa/ alg ant bal cent cobricel cobricela cobricelada cobricelades cobricelaia cobricelaien cobricelaies cobricelam cobricelant cobricelar cobricelara cobricelaran cobricelarem cobricelaren cobricelares cobricelareu cobricelaria cobricelarien cobricelaries cobricelariva cobricelariven cobricelarives cobricelarà cobricelaràs cobricelaré cobricelaríem cobricelaríeu cobricelarívem cobricelaríveu cobricelassen cobricelasses cobricelassin cobricelassis cobricelat cobricelats cobricelau cobricelava cobricelaven cobricelaves cobricelavi cobricelavo cobricele cobriceleguem cobriceleguessa cobriceleguessen cobriceleguesses cobricelegueu cobricelegués cobriceleguéssom cobriceleguéssou cobricelem cobricelen cobriceles cobricelessa cobricelessen cobricelesses cobricelessi cobricelessin cobricelessis cobriceleu cobriceli cobricelin cobricelis cobricelo cobricelos cobricels cobricelà cobricelàiem cobricelàieu cobricelàrem cobricelàreu cobricelàs cobricelàssem cobricelàsseu cobricelàssim cobricelàssiu cobricelàvem cobricelàvets cobricelàveu cobricelàvom cobricelés cobriceléssem cobricelésseu cobriceléssim cobriceléssiu cobricelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
velar

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ bal cobert coberta cobertes coberts cobreix cobreixen cobreixes cobreixi cobreixin cobreixis cobreixo cobresc cobresqui cobresquin cobresquis cobria cobrien cobries cobriguem cobrigueu cobrim cobrint cobrir cobrira cobriran cobrirem cobriren cobrires cobrireu cobriria cobririen cobriries cobrirà cobriràs cobriré cobriríem cobriríeu cobrisc cobrisca cobrisquen cobrisques cobrissen cobrisses cobrissin cobrissis cobriu cobrix cobrixen cobrixes cobrixo cobrí cobríem cobríeu cobrírem cobríreu cobrís cobríssem cobrísseu cobríssim cobríssiu n-occ occ sept val v
cubrir
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.
Muntar un mascle a una femella per fecundar-la.

cobrir la canxa v
cubrir cancha

cobrir una base v
cubrir una base

coc /ˈkɔk/ n masc
coco
Bacteri esfèric.

coca /ˈko.ka/ /ˈko.kə/ n fem
torta
Bescuit de poc gruix, la massa del qual fermenta abans d'enfornar.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
cocaína

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
cocción

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
coco

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
cocodrilo

cocó /koˈko/ /kuˈko/ n masc
cadolla

coda /ˈko.ða/ /ˈko.ðə/ n fem
coda
(música) Fragment final d'una composició musical que té caràcter conclusiu.
(filologia) Part de la síl·laba amb les consonants que segueixen el nucli vocàlic.

codeïna /ko.ðeˈi.na/ /ko.ðəˈi.nə/ /ku.ðəˈi.nə/ n fem
codeina

codi n masc
código

codi de regió n masc
código regional

codicil /ko.ðiˈsiɫ/ /ku.ðiˈsiɫ/ n masc
codicilo

codificar /ko.ði.fiˈka/ /ko.ði.fiˈkaɾ/ /ku.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) codific codifica codificada codificades codificam codificant codificar codificara codificaran codificarem codificaren codificares codificareu codificaria codificarien codificaries codificarà codificaràs codificaré codificaríem codificaríeu codificassen codificasses codificassin codificassis codificat codificats codificau codificava codificaven codificaves codifico codificà codificàrem codificàreu codificàs codificàssem codificàsseu codificàssim codificàssiu codificàvem codificàveu codifique codifiquem codifiquen codifiques codifiquessen codifiquesses codifiquessin codifiquessis codifiqueu codifiqui codifiquin codifiquis codifiqués codifiquéssem codifiquésseu codifiquéssim codifiquéssiu codifiquí occ sept val v
codificar
Transformar un text seguint un codi acordat.
Aplegar lleis i costums jurídiques en un llibre.

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
membrillo

coeducació n fem
coeducación

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
coeficiente

coent /koˈen/ /koˈent/ /kuˈen/ adj
ardiente
Que cou com una cremada.

coentor /ko.enˈto/ /ko.enˈtoɾ/ /ko.ənˈto/ /ku.ənˈto/ n fem
escozor
Impressió de coent o picant.

coercir /ko.erˈsi/ /ko.eɾˈsiɾ/ /ku.ərˈsi/ alg ant bal centr coerceix coerceixa coerceixen coerceixes coerceixi coerceixin coerceixis coerceixo coerceixs coercesc coercesca coercesquen coercesques coercesqui coercesquin coercesquis coercia coercida coercides coercien coercies coerciguem coerciguera coercigueren coercigueres coerciguessen coerciguesses coerciguessin coerciguessis coercigueu coercigueva coercigueven coercigueves coercigué coerciguérem coerciguéreu coercigués coerciguéssem coerciguésseu coerciguéssim coerciguéssiu coerciguévem coerciguéveu coercim coercint coercir coercira coerciran coercirem coerciren coercires coercireu coerciria coercirien coerciries coerciriva coerciriven coercirives coercirà coerciràs coerciré coerciríem coerciríeu coercirívem coerciríveu coercisc coercisca coercisco coerciscos coercisquem coercisquen coercisques coercisqueu coercissa coercissen coercisses coercissi coercissin coercissis coercist coercit coercits coerciu coerciva coerciven coercives coercix coercixa coercixen coercixes coercixi coercixin coercixis coercixo coercixos coercí coercíem coercíets coercíeu coercírem coercíreu coercís coercíscon coercíssem coercísseu coercíssim coercíssiu coercíssom coercíssou coercívem coercíveu coercíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coercer

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
cohete
Artefacte pirotècnic amb un cilindre de pólvora que és projectat enlaire i detona llançant un doll de partícules.
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

coetani /ko.eˈta.ni/ /ko.əˈta.ni/ /ku.əˈta.ni/ adj masc
coetáneo

coetern /ˌko.eˈtɛɾn/ /ˌko.əˈtɛrn/ adj masc
coeterno

coexistir /ko.eɡ.zisˈti/ /ko.eɡ.zisˈtiɾ/ /ko.əɡ.zisˈti/ /ku.əɡ.zisˈti/ alg ant bal centr coexisteix coexisteixa coexisteixen coexisteixes coexisteixi coexisteixin coexisteixis coexisteixo coexisteixs coexistesc coexistesca coexistesquen coexistesques coexistesqui coexistesquin coexistesquis coexistia coexistida coexistides coexistien coexisties coexistiguem coexistiguera coexistigueren coexistigueres coexistiguessen coexistiguesses coexistiguessin coexistiguessis coexistigueu coexistigueva coexistigueven coexistigueves coexistigué coexistiguérem coexistiguéreu coexistigués coexistiguéssem coexistiguésseu coexistiguéssim coexistiguéssiu coexistiguévem coexistiguéveu coexistim coexistint coexistir coexistira coexistiran coexistirem coexistiren coexistires coexistireu coexistiria coexistirien coexistiries coexistiriva coexistiriven coexistirives coexistirà coexistiràs coexistiré coexistiríem coexistiríeu coexistirívem coexistiríveu coexistisc coexistisca coexistisco coexistiscos coexistisquem coexistisquen coexistisques coexistisqueu coexistissa coexistissen coexistisses coexistissi coexistissin coexistissis coexistist coexistit coexistits coexistiu coexistiva coexistiven coexistives coexistix coexistixa coexistixen coexistixes coexistixi coexistixin coexistixis coexistixo coexistixos coexistí coexistíem coexistíets coexistíeu coexistírem coexistíreu coexistís coexistíscon coexistíssem coexistísseu coexistíssim coexistíssiu coexistíssom coexistíssou coexistívem coexistíveu coexistíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coexistir

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
cofa
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cofinançar /ko.fi.nanˈsa/ /ko.fi.nanˈsaɾ/ /ko.fi.nənˈsa/ /ku.fi.nənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cofinance cofinancem cofinancen cofinances cofinancessen cofinancesses cofinancessin cofinancessis cofinanceu cofinanci cofinancin cofinancis cofinancés cofinancéssem cofinancésseu cofinancéssim cofinancéssiu cofinancí cofinanç cofinança cofinançada cofinançades cofinançam cofinançant cofinançar cofinançara cofinançaran cofinançarem cofinançaren cofinançares cofinançareu cofinançaria cofinançarien cofinançaries cofinançarà cofinançaràs cofinançaré cofinançaríem cofinançaríeu cofinançassen cofinançasses cofinançassin cofinançassis cofinançat cofinançats cofinançau cofinançava cofinançaven cofinançaves cofinanço cofinançà cofinançàrem cofinançàreu cofinançàs cofinançàssem cofinançàsseu cofinançàssim cofinançàssiu cofinançàvem cofinançàveu occ sept val v
cofinanciar

cofoi /koˈfɔj/ /kuˈfoj/ /kuˈfɔj/ adj masc
satisfecho

cofoiament /koˌfɔ.jaˈmen/ /koˌfɔ.jaˈment/ /koˌfɔ.jəˈment/ /kuˌfo.jəˈmen/ /kuˌfɔ.jəˈmen/ adv
ufanamente

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ n masc
cofre

cogestió educativa n fem
cogestión educativa

cognat /koŋˈnat/ /koɡˈnat/ /kuŋˈnat/ n masc
cognado

cognició n fem
cognición

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ adj masc
cognitivo

cognitivisme n masc
cognitivismo

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
apellido

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
pepino
(botànica) El fruit comestible del cogombre.
(botànica) Planta que pertany a la família de les cucurbitàcies (Cucumis sativus).

cogulla /koˈɣu.ʎa/ /koˈɣu.ʎə/ /kuˈɣu.ʎə/ n fem
cogulla

cohabitar /ko.a.βiˈta/ /ko.a.βiˈtaɾ/ /ko.ə.βiˈta/ alg ant bal cent cohabit cohabita cohabitada cohabitades cohabitaia cohabitaien cohabitaies cohabitam cohabitant cohabitar cohabitara cohabitaran cohabitarem cohabitaren cohabitares cohabitareu cohabitaria cohabitarien cohabitaries cohabitariva cohabitariven cohabitarives cohabitarà cohabitaràs cohabitaré cohabitaríem cohabitaríeu cohabitarívem cohabitaríveu cohabitassen cohabitasses cohabitassin cohabitassis cohabitat cohabitats cohabitau cohabitava cohabitaven cohabitaves cohabitavi cohabitavo cohabite cohabiteguem cohabiteguessa cohabiteguessen cohabiteguesses cohabitegueu cohabitegués cohabiteguéssom cohabiteguéssou cohabitem cohabiten cohabites cohabitessa cohabitessen cohabitesses cohabitessi cohabitessin cohabitessis cohabiteu cohabiti cohabitin cohabitis cohabito cohabitos cohabits cohabità cohabitàiem cohabitàieu cohabitàrem cohabitàreu cohabitàs cohabitàssem cohabitàsseu cohabitàssim cohabitàssiu cohabitàvem cohabitàvets cohabitàveu cohabitàvom cohabités cohabitéssem cohabitésseu cohabitéssim cohabitéssiu cohabití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cohabitar

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
coherencia

cohesionar /ko.e.zi.oˈna/ /ko.e.zi.oˈnaɾ/ /ko.ə.zi.oˈna/ /ku.ə.zi.uˈna/ alg ant bal cent cohesion cohesiona cohesionada cohesionades cohesionaia cohesionaien cohesionaies cohesionam cohesionant cohesionar cohesionara cohesionaran cohesionarem cohesionaren cohesionares cohesionareu cohesionaria cohesionarien cohesionaries cohesionariva cohesionariven cohesionarives cohesionarà cohesionaràs cohesionaré cohesionaríem cohesionaríeu cohesionarívem cohesionaríveu cohesionassen cohesionasses cohesionassin cohesionassis cohesionat cohesionats cohesionau cohesionava cohesionaven cohesionaves cohesionavi cohesionavo cohesione cohesioneguem cohesioneguessa cohesioneguessen cohesioneguesses cohesionegueu cohesionegués cohesioneguéssom cohesioneguéssou cohesionem cohesionen cohesiones cohesionessa cohesionessen cohesionesses cohesionessi cohesionessin cohesionessis cohesioneu cohesioni cohesionin cohesionis cohesiono cohesionos cohesions cohesionà cohesionàiem cohesionàieu cohesionàrem cohesionàreu cohesionàs cohesionàssem cohesionàsseu cohesionàssim cohesionàssiu cohesionàvem cohesionàvets cohesionàveu cohesionàvom cohesionés cohesionéssem cohesionésseu cohesionéssim cohesionéssiu cohesioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cohesionar

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
cohesión

cohesió social n fem
cohesión social

cohibir /ko.iˈβi/ /ko.iˈβiɾ/ /ku.iˈβi/ alg ant bal centr cohibeix cohibeixa cohibeixen cohibeixes cohibeixi cohibeixin cohibeixis cohibeixo cohibeixs cohibesc cohibesca cohibesquen cohibesques cohibesqui cohibesquin cohibesquis cohibia cohibida cohibides cohibien cohibies cohibiguem cohibiguera cohibigueren cohibigueres cohibiguessen cohibiguesses cohibiguessin cohibiguessis cohibigueu cohibigueva cohibigueven cohibigueves cohibigué cohibiguérem cohibiguéreu cohibigués cohibiguéssem cohibiguésseu cohibiguéssim cohibiguéssiu cohibiguévem cohibiguéveu cohibim cohibint cohibir cohibira cohibiran cohibirem cohibiren cohibires cohibireu cohibiria cohibirien cohibiries cohibiriva cohibiriven cohibirives cohibirà cohibiràs cohibiré cohibiríem cohibiríeu cohibirívem cohibiríveu cohibisc cohibisca cohibisco cohibiscos cohibisquem cohibisquen cohibisques cohibisqueu cohibissa cohibissen cohibisses cohibissi cohibissin cohibissis cohibist cohibit cohibits cohibiu cohibiva cohibiven cohibives cohibix cohibixa cohibixen cohibixes cohibixi cohibixin cohibixis cohibixo cohibixos cohibí cohibíem cohibíets cohibíeu cohibírem cohibíreu cohibís cohibíscon cohibíssem cohibísseu cohibíssim cohibíssiu cohibíssom cohibíssou cohibívem cohibíveu cohibíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cohibir

cohobar /ko.oˈβa/ /ko.oˈβaɾ/ /ku.uˈβa/ alg ant bal cent cohob cohoba cohobada cohobades cohobaia cohobaien cohobaies cohobam cohobant cohobar cohobara cohobaran cohobarem cohobaren cohobares cohobareu cohobaria cohobarien cohobaries cohobariva cohobariven cohobarives cohobarà cohobaràs cohobaré cohobaríem cohobaríeu cohobarívem cohobaríveu cohobassen cohobasses cohobassin cohobassis cohobat cohobats cohobau cohobava cohobaven cohobaves cohobavi cohobavo cohobe cohobeguem cohobeguessa cohobeguessen cohobeguesses cohobegueu cohobegués cohobeguéssom cohobeguéssou cohobem cohoben cohobes cohobessa cohobessen cohobesses cohobessi cohobessin cohobessis cohobeu cohobi cohobin cohobis cohobo cohobos cohobs cohobà cohobàiem cohobàieu cohobàrem cohobàreu cohobàs cohobàssem cohobàsseu cohobàssim cohobàssiu cohobàvem cohobàvets cohobàveu cohobàvom cohobés cohobéssem cohobésseu cohobéssim cohobéssiu cohobí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cohobar

cohonestar /ko.o.nesˈta/ /ko.o.nesˈtaɾ/ /ko.o.nəsˈta/ /ku.u.nəsˈta/ alg ant bal cent cohonest cohonesta cohonestada cohonestades cohonestaia cohonestaien cohonestaies cohonestam cohonestant cohonestar cohonestara cohonestaran cohonestarem cohonestaren cohonestares cohonestareu cohonestaria cohonestarien cohonestaries cohonestariva cohonestariven cohonestarives cohonestarà cohonestaràs cohonestaré cohonestaríem cohonestaríeu cohonestarívem cohonestaríveu cohonestassen cohonestasses cohonestassin cohonestassis cohonestat cohonestats cohonestau cohonestava cohonestaven cohonestaves cohonestavi cohonestavo cohoneste cohonesteguem cohonesteguessa cohonesteguessen cohonesteguesses cohonestegueu cohonestegués cohonesteguéssom cohonesteguéssou cohonestem cohonesten cohonestes cohonestessa cohonestessen cohonestesses cohonestessi cohonestessin cohonestessis cohonesteu cohonesti cohonestin cohonestis cohonesto cohonestos cohonests cohonestà cohonestàiem cohonestàieu cohonestàrem cohonestàreu cohonestàs cohonestàssem cohonestàsseu cohonestàssim cohonestàssiu cohonestàvem cohonestàvets cohonestàveu cohonestàvom cohonestés cohonestéssem cohonestésseu cohonestéssim cohonestéssiu cohonestí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cohonestar

cohort /koˈɔɾt/ /kuˈɔrt/ n fem
cohorte
Cos d'infanteria entre els romans, compost per la desena part d'una legió, entre cinc-cents i sis-cents soldats.
Conjunt d'alumnes que coincideixen o han coincidit en una mateixa classe o curs durant un determinat període de temps.

coincidir /kojn.siˈði/ /kojn.siˈðiɾ/ /kujn.siˈði/ bal coincideix coincideixen coincideixes coincideixi coincideixin coincideixis coincideixo coincidesc coincidesqui coincidesquin coincidesquis coincidia coincidida coincidides coincidien coincidies coincidiguem coincidigueu coincidim coincidint coincidir coincidira coincidiran coincidirem coincidiren coincidires coincidireu coincidiria coincidirien coincidiries coincidirà coincidiràs coincidiré coincidiríem coincidiríeu coincidisc coincidisca coincidisquen coincidisques coincidissen coincidisses coincidissin coincidissis coincidit coincidits coincidiu coincidix coincidixen coincidixes coincidixo coincidí coincidíem coincidíeu coincidírem coincidíreu coincidís coincidíssem coincidísseu coincidíssim coincidíssiu n-occ occ sept val v
coincidir

coit /ˈkɔjt/ n masc
coito

coix /ˈkojʃ/ adj masc
cojo

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ alg bal coixege coixegem coixegen coixeges coixegessen coixegesses coixegessin coixegessis coixegeu coixegi coixegin coixegis coixegés coixegéssem coixegésseu coixegéssim coixegéssiu coixegí coixeig coixeja coixejada coixejades coixejam coixejant coixejar coixejara coixejaran coixejarem coixejaren coixejares coixejareu coixejaria coixejarien coixejaries coixejarà coixejaràs coixejaré coixejaríem coixejaríeu coixejassen coixejasses coixejassin coixejassis coixejat coixejats coixejau coixejava coixejaven coixejaves coixejo coixejà coixejàrem coixejàreu coixejàs coixejàssem coixejàsseu coixejàssim coixejàssiu coixejàvem coixejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
cojear

coixinera /ko.ʃiˈne.ɾa/ /ko.ʃiˈne.ɾə/ /koj.ʃiˈne.ɾa/ /ku.ʃiˈne.ɾə/ n fem
funda de almohada

coixinet /ko.ʃiˈnet/ /ko.ʃiˈnət/ /koj.ʃiˈnet/ /ku.ʃiˈnɛt/ n masc
cojinete
(mecànica) Peça, relativament tova, que es col·loca com a separació d'algunes peces d'un mecanisme per evitar el fregament directe i absorbir impactes.
almohadilla
Símbol consistent en dues ratlles obliqües paral·leles i dues horitzontals: #; emprat en informàtica i telecomunicacions.

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
almohada cojín
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.
almohadilla almohada
(beisbol) Cadascun dels tres sacs de lona blanca plens d'escuma, de 38 cm de costat i de 7 a 12 cm de gruix, situats a la primera base, la segona base i la tercera base, que ha de tocar un corredor per a guanyar una base.

col n fem
col repollo

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ n fem
cola
Substància que es fa servir per enganxar dues superfícies de manera permanent.
Beguda efervescent, tònica i estimulant, aromatitzada amb extractes de llavors de l’arbre Cola.

colada /koˈɫa.ða/ /koˈɫa.ðə/ /kuˈɫa.ðə/ n fem
colada
(metal·lúrgia) Metall fos.
(geologia) Lava que flueix fins que es consolida en estat sòlid.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
colador

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ alg ant bal cent col cola colada colades colaia colaien colaies colam colant colar colara colaran colarem colaren colares colareu colaria colarien colaries colariva colariven colarives colarà colaràs colaré colaríem colaríeu colarívem colaríveu colassen colasses colassin colassis colat colats colau colava colaven colaves colavi colavo cole coleguem coleguessa coleguessen coleguesses colegueu colegués coleguéssom coleguéssou colem colen coles colessa colessen colesses colessi colessin colessis coleu coli colin colis colo colos cols colà colàiem colàieu colàrem colàreu colàs colàssem colàsseu colàssim colàssiu colàvem colàvets colàveu colàvom colés coléssem colésseu coléssim coléssiu colí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colar

coldre /ˈkɔɫ.dɾe/ /ˈkɔɫ.dɾə/ alg bal centr col colc coldran coldre coldrem coldreu coldria coldrien coldries coldrà coldràs coldré coldríem coldríeu coleia coleien coleies colem colen colent colessen colesses coleu coleva coleven coleves colga colgam colgau colgo colgos colguda colgudes colguem colguen colguent colguera colgueren colgueres colgues colguessa colguessen colguesses colguessin colguessis colgueu colgui colguin colguis colgut colguts colgué colguérem colguéreu colgués colguéssem colguésseu colguéssim colguéssiu colguéssom colguéssou colguí coli colia colien colies colin colis coliva coliven colives cols colt colta coltes colts colèiem colèieu colèvem colèveu colèvom colèvou colés coléssem colésseu colíem colíeu colívem colíveu colívom colívou eiv n-occ occ v.cent val v
celebrar
Guardar, celebrar una festa.
cocer
Referit a un refredat, curar-lo, covar-lo, patir-lo, passar-lo.

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ n fem
colecistectomía

colerètic /ko.ɫeˈɾɛ.tik/ /ku.ɫəˈɾɛ.tik/ adj masc
colerético
Referent a l'estimulació de la formació de bilis per part del fetge.

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
colesterol

colgar /koɫˈɣa/ /koɫˈɣaɾ/ /kuɫˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) colg colga colgada colgades colgam colgant colgar colgara colgaran colgarem colgaren colgares colgareu colgaria colgarien colgaries colgarà colgaràs colgaré colgaríem colgaríeu colgassen colgasses colgassin colgassis colgat colgats colgau colgava colgaven colgaves colgo colgue colguem colguen colgues colguessen colguesses colguessin colguessis colgueu colgui colguin colguis colgués colguéssem colguésseu colguéssim colguéssiu colguí colgà colgàrem colgàreu colgàs colgàssem colgàsseu colgàssim colgàssiu colgàvem colgàveu occ sept val v
enterrar
Cobrir una cosa completament de terra.

colgar-se v
acostarse
ficar-se al llit

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
colibrí picaflor

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
coliflor

colina /koˈɫi.na/ /koˈɫi.nə/ /kuˈɫi.nə/ n fem
colina

colinèrgic /ko.ɫiˈnɛɾ.d͡ʒik/ /ko.ɫiˈnɛɾ.ʒik/ /ku.ɫiˈnɛr.ʒik/ adj masc
colinérgico

colitis /koˈɫi.tis/ /kuˈɫi.tis/ n fem
colitis

coll n masc
cuello
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.
(esports de raqueta) Part de l'empunyadura d'una raqueta més pròxima al cap.
(golf) Part del cap d'un bastó que l'uneix amb la vara.
cuello abra
Part més baixa, i relativament plana, que es troba entre dos cims, alhora que separa dues valls oposades.
cuello
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
collar
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.
(futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se el coll.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
collar

collidor /ko.ʎiˈðo/ /ko.ʎiˈðoɾ/ /ku.jiˈðo/ /ku.ʎiˈðo/ adj masc
cogedero
Susceptible de ser collit.

collidor /ko.ʎiˈðo/ /ko.ʎiˈðoɾ/ /ku.jiˈðo/ /ku.ʎiˈðo/ n masc
recolector
Qui cull fruits.

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ alg bal collia collida collides collien collies colliguem colligueu collim collint collir collira colliran collirem colliren collires collireu colliria collirien colliries collirà colliràs colliré colliríem colliríeu collissen collisses collissin collissis collit collits colliu collí collíem collíeu collírem collíreu collís collíssem collísseu collíssim collíssiu cull culla cullen culles culli cullin cullis cullo culls occ sept val v
coger
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.
recoger
Arreplegar del terra.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
cosecha

collonada /ko.ʎoˈna.ða/ /ko.ʎoˈna.ðə/ /ku.juˈna.ðə/ /ku.ʎuˈna.ðə/ n fem
cojonada

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
cojones
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

collonut /ko.ʎoˈnut/ /ku.juˈnut/ /ku.ʎuˈnut/ adj masc
cojonudo

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ n masc
torcecuello

colltrencar-se /ˌkoʎ.tɾeŋˈkaɾ.se/ /ˌkoʎ.tɾəŋˈkar.sə/ alg ant bal cent colltrenc colltrenca colltrencada colltrencades colltrencaia colltrencaien colltrencaies colltrencam colltrencant colltrencar colltrencara colltrencaran colltrencarem colltrencaren colltrencares colltrencareu colltrencaria colltrencarien colltrencaries colltrencariva colltrencariven colltrencarives colltrencarà colltrencaràs colltrencaré colltrencaríem colltrencaríeu colltrencarívem colltrencaríveu colltrencassen colltrencasses colltrencassin colltrencassis colltrencat colltrencats colltrencau colltrencava colltrencaven colltrencaves colltrencavi colltrencavo colltrenco colltrencos colltrencà colltrencàiem colltrencàieu colltrencàrem colltrencàreu colltrencàs colltrencàssem colltrencàsseu colltrencàssim colltrencàssiu colltrencàvem colltrencàvets colltrencàveu colltrencàvom colltrenque colltrenqueguem colltrenqueguessa colltrenqueguessen colltrenqueguesses colltrenquegueu colltrenquegués colltrenqueguéssom colltrenqueguéssou colltrenquem colltrenquen colltrenques colltrenquessa colltrenquessen colltrenquesses colltrenquessi colltrenquessin colltrenquessis colltrenqueu colltrenqui colltrenquin colltrenquis colltrenqués colltrenquéssem colltrenquésseu colltrenquéssim colltrenquéssiu colltrenquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
romperse

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ n masc
cojón
(sovint plural, vulgarisme) testicle

colobra /koˈɫo.bɾa/ /koˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.βɾə/ n fem
culebra

colocàsia /ko.ɫoˈka.zi.a/ /ko.ɫoˈka.zi.ə/ /ku.ɫuˈka.zi.ə/ n fem
colocasia

colofó /ko.ɫoˈfo/ /ku.ɫuˈfo/ n masc
colofón
Inscripció al final d'un llibre que indica les dades bibliogràfiques.
Complement final.

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
paloma palomo

coloma /koˈɫo.ma/ /koˈɫo.mə/ /kuˈɫo.mə/ n fem
paloma hembra

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ adj masc
colombiano
Relatiu o pertanyent a Colòmbia.

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ n masc
colombiano
Persona que habita o és originària de Colòmbia.

colomí /ko.ɫoˈmi/ /ku.ɫuˈmi/ n masc
pichón

colon /koˈɫon/ /kuˈɫon/ n masc
colono
(sovint en plural) Persona que forma part d'una colònia.
colón
Unitat monetària de Costa Rica.

colonial /ko.ɫo.niˈaɫ/ /ku.ɫu.niˈaɫ/ adj
colonial

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
colonialismo

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
colonización

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ alg ant bal cent colonitz colonitza colonitzada colonitzades colonitzaia colonitzaien colonitzaies colonitzam colonitzant colonitzar colonitzara colonitzaran colonitzarem colonitzaren colonitzares colonitzareu colonitzaria colonitzarien colonitzaries colonitzariva colonitzariven colonitzarives colonitzarà colonitzaràs colonitzaré colonitzaríem colonitzaríeu colonitzarívem colonitzaríveu colonitzassen colonitzasses colonitzassin colonitzassis colonitzat colonitzats colonitzau colonitzava colonitzaven colonitzaves colonitzavi colonitzavo colonitze colonitzeguem colonitzeguessa colonitzeguessen colonitzeguesses colonitzegueu colonitzegués colonitzeguéssom colonitzeguéssou colonitzem colonitzen colonitzes colonitzessa colonitzessen colonitzesses colonitzessi colonitzessin colonitzessis colonitzeu colonitzi colonitzin colonitzis colonitzo colonitzos colonitzs colonitzà colonitzàiem colonitzàieu colonitzàrem colonitzàreu colonitzàs colonitzàssem colonitzàsseu colonitzàssim colonitzàssiu colonitzàvem colonitzàvets colonitzàveu colonitzàvom colonitzés colonitzéssem colonitzésseu colonitzéssim colonitzéssiu colonitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colonizar

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
color

color d'ala de mosca n
color ala de mosca

colorant /ko.ɫoˈɾan/ /ko.ɫoˈɾant/ /ku.ɫuˈɾan/ adj
colorante colouring
Que colora.

colorant /ko.ɫoˈɾan/ /ko.ɫoˈɾant/ /ku.ɫuˈɾan/ n masc
colorante colouring
Substància que pot impregnar color a certs materials.

colorar /ko.loˈɾa/ /ko.loˈɾaɾ/ /ku.ɫuˈɾa/ alg ant bal cent color colora colorada colorades coloraia coloraien coloraies coloram colorant colorar colorara coloraran colorarem coloraren colorares colorareu coloraria colorarien coloraries colorariva colorariven colorarives colorarà coloraràs coloraré coloraríem coloraríeu colorarívem coloraríveu colorassen colorasses colorassin colorassis colorat colorats colorau colorava coloraven coloraves coloravi coloravo colore coloreguem coloreguessa coloreguessen coloreguesses coloregueu coloregués coloreguéssom coloreguéssou colorem coloren colores coloressa coloressen coloresses coloressi coloressin coloressis coloreu colori colorin coloris coloro coloros colors colorà coloràiem coloràieu coloràrem coloràreu coloràs coloràssem coloràsseu coloràssim coloràssiu coloràvem coloràvets coloràveu coloràvom colorés coloréssem colorésseu coloréssim coloréssiu colorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colorear

colpejar /koɫ.peˈd͡ʒa/ /koɫ.peˈd͡ʒaɾ/ /koɫ.peˈʒa/ /koɫ.pəˈd͡ʒa/ /kuɫ.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) colpege colpegem colpegen colpeges colpegessen colpegesses colpegessin colpegessis colpegeu colpegi colpegin colpegis colpegés colpegéssem colpegésseu colpegéssim colpegéssiu colpegí colpeig colpeja colpejada colpejades colpejam colpejant colpejar colpejara colpejaran colpejarem colpejaren colpejares colpejareu colpejaria colpejarien colpejaries colpejarà colpejaràs colpejaré colpejaríem colpejaríeu colpejassen colpejasses colpejassin colpejassis colpejat colpejats colpejau colpejava colpejaven colpejaves colpejo colpejà colpejàrem colpejàreu colpejàs colpejàssem colpejàsseu colpejàssim colpejàssiu colpejàvem colpejàveu occ sept val v
atacar
(esports de pilota) Impulsar la pilota, la bola, el volant o el disc per mitjà d'un contacte brusc amb la raqueta, l'estic, el bastó, la pala, el tac, la mà o el peu.

colpir /koɫˈpi/ /koɫˈpiɾ/ /kuɫˈpi/ alg ant bal centr colpeix colpeixa colpeixen colpeixes colpeixi colpeixin colpeixis colpeixo colpeixs colpesc colpesca colpesquen colpesques colpesqui colpesquin colpesquis colpia colpida colpides colpien colpies colpiguem colpiguera colpigueren colpigueres colpiguessen colpiguesses colpiguessin colpiguessis colpigueu colpigueva colpigueven colpigueves colpigué colpiguérem colpiguéreu colpigués colpiguéssem colpiguésseu colpiguéssim colpiguéssiu colpiguévem colpiguéveu colpim colpint colpir colpira colpiran colpirem colpiren colpires colpireu colpiria colpirien colpiries colpiriva colpiriven colpirives colpirà colpiràs colpiré colpiríem colpiríeu colpirívem colpiríveu colpisc colpisca colpisco colpiscos colpisquem colpisquen colpisques colpisqueu colpissa colpissen colpisses colpissi colpissin colpissis colpist colpit colpits colpiu colpiva colpiven colpives colpix colpixa colpixen colpixes colpixi colpixin colpixis colpixo colpixos colpí colpíem colpíets colpíeu colpírem colpíreu colpís colpíscon colpíssem colpísseu colpíssim colpíssiu colpíssom colpíssou colpívem colpíveu colpíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
golpear

colpisme /koɫˈpiz.me/ /koɫˈpiz.mə/ /kuɫˈpiz.mə/ n masc
golpismo

coltell /koɫˈteʎ/ /kuɫˈteʎ/ n masc
cuchillo
Eina de tall formada per una fulla d'acer més aviat curta i un mànec tradicionalment de fusta.
lirio
(botànica) Planta del gènere Gladiolus.

coltellada /koɫ.teˈʎa.ða/ /koɫ.təˈʎa.ðə/ /kuɫ.təˈʎa.ðə/ n fem
navajazo

coltellejar /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /koɫ.te.ʎeˈʒa/ /koɫ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /kuɫ.tə.ʎəˈʒa/ alg bal coltellege coltellegem coltellegen coltelleges coltellegessen coltellegesses coltellegessin coltellegessis coltellegeu coltellegi coltellegin coltellegis coltellegés coltellegéssem coltellegésseu coltellegéssim coltellegéssiu coltellegí coltelleig coltelleja coltellejada coltellejades coltellejam coltellejant coltellejar coltellejara coltellejaran coltellejarem coltellejaren coltellejares coltellejareu coltellejaria coltellejarien coltellejaries coltellejarà coltellejaràs coltellejaré coltellejaríem coltellejaríeu coltellejassen coltellejasses coltellejassin coltellejassis coltellejat coltellejats coltellejau coltellejava coltellejaven coltellejaves coltellejo coltellejà coltellejàrem coltellejàreu coltellejàs coltellejàssem coltellejàsseu coltellejàssim coltellejàssiu coltellejàvem coltellejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
rajar

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
columna
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
columna vertebral

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
columnata

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
colza

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
codo
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.
dogleg
(golf) Revolt relativament pronunciat d'un carrer.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
colaboración

col·laborador /ko.ɫa.βo.ɾaˈðo/ /ko.ɫa.βo.ɾaˈðoɾ/ /koɫ.ɫa.bo.ɾaˈðoɾ/ /koɫ.ɫa.βo.ɾaˈðo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾəˈðo/ /ku.ɫə.βu.ɾəˈðo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾəˈðo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾəˈðo/ n masc
colaborador

col·laborador educatiu n masc
colaborador educativo

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·labor col·labora col·laborada col·laborades col·laboram col·laborant col·laborar col·laborara col·laboraran col·laborarem col·laboraren col·laborares col·laborareu col·laboraria col·laborarien col·laboraries col·laborarà col·laboraràs col·laboraré col·laboraríem col·laboraríeu col·laborassen col·laborasses col·laborassin col·laborassis col·laborat col·laborats col·laborau col·laborava col·laboraven col·laboraves col·labore col·laborem col·laboren col·labores col·laboressen col·laboresses col·laboressin col·laboressis col·laboreu col·labori col·laborin col·laboris col·laboro col·laborà col·laboràrem col·laboràreu col·laboràs col·laboràssem col·laboràsseu col·laboràssim col·laboràssiu col·laboràvem col·laboràveu col·laborés col·laboréssem col·laborésseu col·laboréssim col·laboréssiu col·laborí occ sept val v
colaborar
Participar en alguna tasca de grup.

col·laboratiu /ko.ɫa.βo.ɾaˈtiw/ /koɫ.ɫa.bo.ɾaˈtiw/ /koɫ.ɫə.bo.ɾəˈtiw/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾəˈtiw/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾəˈtiw/ adj masc
colaborativo

col·lació /ko.ɫa.siˈo/ /koɫ.ɫa.siˈo/ /koɫ.ɫə.siˈo/ /ku.ɫə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.siˈo/ n fem
colación

col·lagen /koɫˈɫa.d͡ʒen/ /koɫˈɫa.ʒen/ /koɫˈɫa.ʒən/ /koˈɫa.d͡ʒen/ /koˈɫa.ʒen/ /kuɫˈɫa.ʒən/ /kuˈɫa.ʒən/ n masc
colágeno

col·lapsar /ko.ɫapˈsa/ /koɫ.ɫapˈsa/ /koɫ.ɫapˈsaɾ/ /koɫ.ɫəpˈsa/ /ku.ɫəpˈsa/ /kuɫ.ɫəpˈsa/ alg ant bal cent col·laps col·lapsa col·lapsada col·lapsades col·lapsaia col·lapsaien col·lapsaies col·lapsam col·lapsant col·lapsar col·lapsara col·lapsaran col·lapsarem col·lapsaren col·lapsares col·lapsareu col·lapsaria col·lapsarien col·lapsaries col·lapsariva col·lapsariven col·lapsarives col·lapsarà col·lapsaràs col·lapsaré col·lapsaríem col·lapsaríeu col·lapsarívem col·lapsaríveu col·lapsassen col·lapsasses col·lapsassin col·lapsassis col·lapsat col·lapsats col·lapsau col·lapsava col·lapsaven col·lapsaves col·lapsavi col·lapsavo col·lapse col·lapseguem col·lapseguessa col·lapseguessen col·lapseguesses col·lapsegueu col·lapsegués col·lapseguéssom col·lapseguéssou col·lapsem col·lapsen col·lapses col·lapsessa col·lapsessen col·lapsesses col·lapsessi col·lapsessin col·lapsessis col·lapseu col·lapsi col·lapsin col·lapsis col·lapso col·lapsos col·lapss col·lapsà col·lapsàiem col·lapsàieu col·lapsàrem col·lapsàreu col·lapsàs col·lapsàssem col·lapsàsseu col·lapsàssim col·lapsàssiu col·lapsàvem col·lapsàvets col·lapsàveu col·lapsàvom col·lapsés col·lapséssem col·lapsésseu col·lapséssim col·lapséssiu col·lapsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colapsar

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ n masc
colapso

col·lar /koɫˈɫa/ /koɫˈɫaɾ/ /koˈɫa/ /kuɫˈɫa/ /kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) col col·la col·lada col·lades col·lam col·lant col·lar col·laran col·larem col·laren col·lares col·lareu col·laria col·larien col·laries col·larà col·laràs col·laré col·laríem col·laríeu col·lassen col·lasses col·lassin col·lassis col·lat col·lats col·lau col·lava col·laven col·laves col·le col·lem col·len col·les col·lessen col·lesses col·lessin col·lessis col·leu col·li col·lin col·lis col·lo col·là col·làrem col·làreu col·làs col·làssem col·làsseu col·làssim col·làssiu col·làvem col·làveu col·lés col·léssem col·lésseu col·léssim col·léssiu col·lí occ v
colar

col·lateral /ko.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ /ku.ɫə.təˈɾaɫ/ /kuɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
colateral

col·leccionable /ko.ɫek.si.oˈna.βɫe/ /koɫ.ɫek.si.oˈna.bɫe/ /koɫ.ɫek.si.oˈnab.bɫe/ /koɫ.ɫək.si.oˈnab.bɫə/ /ku.ɫək.si.uˈna.βɫə/ /kuɫ.ɫək.si.uˈnab.bɫə/ adj
coleccionable
Que pot ser col·leccionat.

col·leccionable /ko.ɫek.si.oˈna.βɫe/ /koɫ.ɫek.si.oˈna.bɫe/ /koɫ.ɫek.si.oˈnab.bɫe/ /koɫ.ɫək.si.oˈnab.bɫə/ /ku.ɫək.si.uˈna.βɫə/ /kuɫ.ɫək.si.uˈnab.bɫə/ n masc
coleccionable
Obra en fascicles.

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·leccion col·lecciona col·leccionada col·leccionades col·leccionam col·leccionant col·leccionar col·leccionara col·leccionaran col·leccionarem col·leccionaren col·leccionares col·leccionareu col·leccionaria col·leccionarien col·leccionaries col·leccionarà col·leccionaràs col·leccionaré col·leccionaríem col·leccionaríeu col·leccionassen col·leccionasses col·leccionassin col·leccionassis col·leccionat col·leccionats col·leccionau col·leccionava col·leccionaven col·leccionaves col·leccione col·leccionem col·leccionen col·lecciones col·leccionessen col·leccionesses col·leccionessin col·leccionessis col·leccioneu col·leccioni col·leccionin col·leccionis col·lecciono col·leccionà col·leccionàrem col·leccionàreu col·leccionàs col·leccionàssem col·leccionàsseu col·leccionàssim col·leccionàssiu col·leccionàvem col·leccionàveu col·leccionés col·leccionéssem col·leccionésseu col·leccionéssim col·leccionéssiu col·leccioní occ sept val v
coleccionar

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
colección

col·lecta /koɫˈɫɛk.ta/ /koɫˈɫɛk.tə/ /koˈɫɛk.ta/ /koˈɫɛk.tɛ/ /kuɫˈɫɛk.tə/ /kuˈɫɛk.tə/ n fem
colecta

col·lectar /ko.ɫekˈta/ /koɫ.ɫekˈta/ /koɫ.ɫekˈtaɾ/ /koɫ.ɫəkˈta/ /ku.ɫəkˈta/ /kuɫ.ɫəkˈta/ alg ant bal cent col·lect col·lecta col·lectada col·lectades col·lectaia col·lectaien col·lectaies col·lectam col·lectant col·lectar col·lectara col·lectaran col·lectarem col·lectaren col·lectares col·lectareu col·lectaria col·lectarien col·lectaries col·lectariva col·lectariven col·lectarives col·lectarà col·lectaràs col·lectaré col·lectaríem col·lectaríeu col·lectarívem col·lectaríveu col·lectassen col·lectasses col·lectassin col·lectassis col·lectat col·lectats col·lectau col·lectava col·lectaven col·lectaves col·lectavi col·lectavo col·lecte col·lecteguem col·lecteguessa col·lecteguessen col·lecteguesses col·lectegueu col·lectegués col·lecteguéssom col·lecteguéssou col·lectem col·lecten col·lectes col·lectessa col·lectessen col·lectesses col·lectessi col·lectessin col·lectessis col·lecteu col·lecti col·lectin col·lectis col·lecto col·lectos col·lects col·lectà col·lectàiem col·lectàieu col·lectàrem col·lectàreu col·lectàs col·lectàssem col·lectàsseu col·lectàssim col·lectàssiu col·lectàvem col·lectàvets col·lectàveu col·lectàvom col·lectés col·lectéssem col·lectésseu col·lectéssim col·lectéssiu col·lectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colectar

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ adj masc
colectivo
Que fan diverses persones de forma conjunta, afectant a totes elles.

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ n masc
colectivo
Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lectivitat /ko.ɫek.ti.βiˈtat/ /koɫ.ɫek.ti.viˈtat/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈtat/ /koɫ.ɫək.ti.viˈtat/ /ku.ɫək.ti.βiˈtat/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈtat/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
colectividad

col·lectivitzar /ko.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /ko.ɫek.ti.βiˈza/ /koɫ.ɫek.ti.viˈzaɾ/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /koɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /ku.ɫək.ti.βiˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈd͡za/ alg ant bal cent col·lectivitz col·lectivitza col·lectivitzada col·lectivitzades col·lectivitzaia col·lectivitzaien col·lectivitzaies col·lectivitzam col·lectivitzant col·lectivitzar col·lectivitzara col·lectivitzaran col·lectivitzarem col·lectivitzaren col·lectivitzares col·lectivitzareu col·lectivitzaria col·lectivitzarien col·lectivitzaries col·lectivitzariva col·lectivitzariven col·lectivitzarives col·lectivitzarà col·lectivitzaràs col·lectivitzaré col·lectivitzaríem col·lectivitzaríeu col·lectivitzarívem col·lectivitzaríveu col·lectivitzassen col·lectivitzasses col·lectivitzassin col·lectivitzassis col·lectivitzat col·lectivitzats col·lectivitzau col·lectivitzava col·lectivitzaven col·lectivitzaves col·lectivitzavi col·lectivitzavo col·lectivitze col·lectivitzeguem col·lectivitzeguessa col·lectivitzeguessen col·lectivitzeguesses col·lectivitzegueu col·lectivitzegués col·lectivitzeguéssom col·lectivitzeguéssou col·lectivitzem col·lectivitzen col·lectivitzes col·lectivitzessa col·lectivitzessen col·lectivitzesses col·lectivitzessi col·lectivitzessin col·lectivitzessis col·lectivitzeu col·lectivitzi col·lectivitzin col·lectivitzis col·lectivitzo col·lectivitzos col·lectivitzs col·lectivitzà col·lectivitzàiem col·lectivitzàieu col·lectivitzàrem col·lectivitzàreu col·lectivitzàs col·lectivitzàssem col·lectivitzàsseu col·lectivitzàssim col·lectivitzàssiu col·lectivitzàvem col·lectivitzàvets col·lectivitzàveu col·lectivitzàvom col·lectivitzés col·lectivitzéssem col·lectivitzésseu col·lectivitzéssim col·lectivitzéssiu col·lectivitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colectivizar

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
colega

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ n masc
colegio

col·legi major n masc
colegio mayor

col·legial /ko.le.d͡ʒiˈaɫ/ /koɫ.ɫe.d͡ʒiˈaɫ/ /kuɫ.ɫə.ʒiˈaɫ/ n masc
colegial

col·legialment /ko.ɫe.d͡ʒiˌaɫˈmen/ /ko.ɫe.ʒiˌaɫˈmen/ /koɫ.ɫe.d͡ʒiˌaɫˈment/ /koɫ.ɫe.ʒiˌaɫˈmen/ /koɫ.ɫə.ʒiˌaɫˈment/ /ku.ɫə.ʒiˌaɫˈmen/ /kuɫ.ɫə.ʒiˌaɫˈmen/ adv
colegiadamente

col·legiat /ko.ɫe.d͡ʒiˈat/ /ko.ɫe.ʒiˈat/ /koɫ.ɫe.d͡ʒiˈat/ /koɫ.ɫe.ʒiˈat/ /koɫ.ɫə.ʒiˈat/ /ku.ɫə.ʒiˈat/ /kuɫ.ɫə.ʒiˈat/ adj masc
colegiado
Que s'organitza mitjançant un òrgan format per diversos responsables d'igual grau.
(també substantivat) Que pertany a un col·legi professional.

col·legir /ko.ɫeˈd͡ʒi/ /ko.ɫeˈʒi/ /koɫ.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /koɫ.ɫeˈʒi/ /koɫ.ɫəˈʒi/ /ku.ɫəˈʒi/ /kuɫ.ɫəˈʒi/ alg ant bal centr col·legeix col·legeixa col·legeixen col·legeixes col·legeixi col·legeixin col·legeixis col·legeixo col·legeixs col·legesc col·legesca col·legesquen col·legesques col·legesqui col·legesquin col·legesquis col·legia col·legida col·legides col·legien col·legies col·legiguem col·legiguera col·legigueren col·legigueres col·legiguessen col·legiguesses col·legiguessin col·legiguessis col·legigueu col·legigueva col·legigueven col·legigueves col·legigué col·legiguérem col·legiguéreu col·legigués col·legiguéssem col·legiguésseu col·legiguéssim col·legiguéssiu col·legiguévem col·legiguéveu col·legim col·legint col·legir col·legira col·legiran col·legirem col·legiren col·legires col·legireu col·legiria col·legirien col·legiries col·legiriva col·legiriven col·legirives col·legirà col·legiràs col·legiré col·legiríem col·legiríeu col·legirívem col·legiríveu col·legisc col·legisca col·legisco col·legiscos col·legisquem col·legisquen col·legisques col·legisqueu col·legissa col·legissen col·legisses col·legissi col·legissin col·legissis col·legist col·legit col·legits col·legiu col·legiva col·legiven col·legives col·legix col·legixa col·legixen col·legixes col·legixi col·legixin col·legixis col·legixo col·legixos col·legí col·legíem col·legíets col·legíeu col·legírem col·legíreu col·legís col·legíscon col·legíssem col·legísseu col·legíssim col·legíssiu col·legíssom col·legíssou col·legívem col·legíveu col·legíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colegir

col·lidir /koɫ.ɫiˈði/ /koɫ.ɫiˈðiɾ/ /kuɫ.ɫiˈði/ alg ant bal centr col·lideix col·lideixa col·lideixen col·lideixes col·lideixi col·lideixin col·lideixis col·lideixo col·lideixs col·lidesc col·lidesca col·lidesquen col·lidesques col·lidesqui col·lidesquin col·lidesquis col·lidia col·lidida col·lidides col·lidien col·lidies col·lidiguem col·lidiguera col·lidigueren col·lidigueres col·lidiguessen col·lidiguesses col·lidiguessin col·lidiguessis col·lidigueu col·lidigueva col·lidigueven col·lidigueves col·lidigué col·lidiguérem col·lidiguéreu col·lidigués col·lidiguéssem col·lidiguésseu col·lidiguéssim col·lidiguéssiu col·lidiguévem col·lidiguéveu col·lidim col·lidint col·lidir col·lidira col·lidiran col·lidirem col·lidiren col·lidires col·lidireu col·lidiria col·lidirien col·lidiries col·lidiriva col·lidiriven col·lidirives col·lidirà col·lidiràs col·lidiré col·lidiríem col·lidiríeu col·lidirívem col·lidiríveu col·lidisc col·lidisca col·lidisco col·lidiscos col·lidisquem col·lidisquen col·lidisques col·lidisqueu col·lidissa col·lidissen col·lidisses col·lidissi col·lidissin col·lidissis col·lidist col·lidit col·lidits col·lidiu col·lidiva col·lidiven col·lidives col·lidix col·lidixa col·lidixen col·lidixes col·lidixi col·lidixin col·lidixis col·lidixo col·lidixos col·lidí col·lidíem col·lidíets col·lidíeu col·lidírem col·lidíreu col·lidís col·lidíscon col·lidíssem col·lidísseu col·lidíssim col·lidíssiu col·lidíssom col·lidíssou col·lidívem col·lidíveu col·lidíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colidir

col·ligar /ko.ɫiˈɣa/ /koɫ.ɫiˈɣa/ /koɫ.ɫiˈɣaɾ/ /ku.ɫiˈɣa/ /kuɫ.ɫiˈɣa/ alg bal col·lig col·liga col·ligada col·ligades col·ligam col·ligant col·ligar col·ligara col·ligaran col·ligarem col·ligaren col·ligares col·ligareu col·ligaria col·ligarien col·ligaries col·ligarà col·ligaràs col·ligaré col·ligaríem col·ligaríeu col·ligassen col·ligasses col·ligassin col·ligassis col·ligat col·ligats col·ligau col·ligava col·ligaven col·ligaves col·ligo col·ligue col·liguem col·liguen col·ligues col·liguessen col·liguesses col·liguessin col·liguessis col·ligueu col·ligui col·liguin col·liguis col·ligués col·liguéssem col·liguésseu col·liguéssim col·liguéssiu col·liguí col·ligà col·ligàrem col·ligàreu col·ligàs col·ligàssem col·ligàsseu col·ligàssim col·ligàssiu col·ligàvem col·ligàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
coligar

col·limació /ko.ɫi.ma.siˈo/ /koɫ.ɫi.ma.siˈo/ /koɫ.ɫi.mə.siˈo/ /ku.ɫi.mə.siˈo/ /kuɫ.ɫi.mə.siˈo/ n fem
colimación

col·limar /ko.ɫiˈma/ /koɫ.ɫiˈma/ /koɫ.ɫiˈmaɾ/ /ku.ɫiˈma/ /kuɫ.ɫiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) col·lim col·lima col·limada col·limades col·limam col·limant col·limar col·limara col·limaran col·limarem col·limaren col·limares col·limareu col·limaria col·limarien col·limaries col·limarà col·limaràs col·limaré col·limaríem col·limaríeu col·limassen col·limasses col·limassin col·limassis col·limat col·limats col·limau col·limava col·limaven col·limaves col·lime col·limem col·limen col·limes col·limessen col·limesses col·limessin col·limessis col·limeu col·limi col·limin col·limis col·limo col·limà col·limàrem col·limàreu col·limàs col·limàssem col·limàsseu col·limàssim col·limàssiu col·limàvem col·limàveu col·limés col·liméssem col·limésseu col·liméssim col·liméssiu col·limí occ sept val v
colimar

col·liri /koɫˈɫi.ɾi/ /koˈɫi.ɾi/ /kuɫˈɫi.ɾi/ /kuˈɫi.ɾi/ /kəɫˈɫi.ɾi/ n masc
colirio
(medicina) Medicament líquid que s'ha d'aplicar a la part conjuntiva dels ulls.
(teatre) Incoherència per transposició de mots en la intervenció d'un actor.

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ n fem
colisión

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
colocación
Acció i efecte de col·locar.
(lingüística) Seqüència de mots que presenten una concurrència freqüent no predictible i que sovint expressen un significat determinat d’una manera idiomàtica o convencional.
empleo
Lloc de treball amb el que es guanya el sou.
posición inicial
(golf) Postura que adopta un golfista per a executar un swing, generalment consistent a disposar els genolls lleugerament flexionats, el cos inclinat cap endavant i la pelvis una mica enfora.

col·locació dels peus n fem
colocación

col·locador n masc
colocador
(voleibol) Jugador encarregat de fer les passades de col·locació.
colocador sostenedor
(futbol americà) Jugador de l'equip especial encarregat de situar la pilota en el camp de joc o sobre el suport i de subjectar-la fins que el xutador la colpeja.

col·locar /ko.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈkaɾ/ /ku.ɫuˈka/ /kuɫ.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·loc col·loca col·locada col·locades col·locam col·locant col·locar col·locara col·locaran col·locarem col·locaren col·locares col·locareu col·locaria col·locarien col·locaries col·locarà col·locaràs col·locaré col·locaríem col·locaríeu col·locassen col·locasses col·locassin col·locassis col·locat col·locats col·locau col·locava col·locaven col·locaves col·loco col·locà col·locàrem col·locàreu col·locàs col·locàssem col·locàsseu col·locàssim col·locàssiu col·locàvem col·locàveu col·loque col·loquem col·loquen col·loques col·loquessen col·loquesses col·loquessin col·loquessis col·loqueu col·loqui col·loquin col·loquis col·loqués col·loquéssem col·loquésseu col·loquéssim col·loquéssiu col·loquí occ sept val v
colocar
Posar una cosa en el lloc pertinent o en el més adient, juntament amb altres de la mateixa classe.
(esports de pilota) Dirigir intencionadament la pilota, la bola, el volant o el disc en un lloc allunyat de l'abast de l'adversari que faciliti l'obtenció de punts.
(voleibol) Passar la pilota a un company d'equip perquè pugui rematar-la en condicions favorables.

col·locar la pilota v
colocar el balón

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ n masc
coloquio

col·loquialisme /ko.ɫo.ki.aˈɫiz.me/ /koɫ.ɫo.ki.aˈɫiz.me/ /koɫ.ɫo.ki.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ki.əˈɫiz.mə/ /kuɫ.ɫu.ki.əˈɫiz.mə/ n masc
coloquialismo

col·loïdal /ko.ɫo.iˈðaɫ/ /koɫ.ɫo.iˈðaɫ/ /ku.ɫu.iˈðaɫ/ /kuɫ.ɫu.iˈðaɫ/ adj
coloidal

col·ludir /ko.ɫuˈði/ /koɫ.ɫuˈði/ /koɫ.ɫuˈðiɾ/ /ku.ɫuˈði/ /kuɫ.ɫuˈði/ alg ant bal centr col·ludeix col·ludeixa col·ludeixen col·ludeixes col·ludeixi col·ludeixin col·ludeixis col·ludeixo col·ludeixs col·ludesc col·ludesca col·ludesquen col·ludesques col·ludesqui col·ludesquin col·ludesquis col·ludia col·ludida col·ludides col·ludien col·ludies col·ludiguem col·ludiguera col·ludigueren col·ludigueres col·ludiguessen col·ludiguesses col·ludiguessin col·ludiguessis col·ludigueu col·ludigueva col·ludigueven col·ludigueves col·ludigué col·ludiguérem col·ludiguéreu col·ludigués col·ludiguéssem col·ludiguésseu col·ludiguéssim col·ludiguéssiu col·ludiguévem col·ludiguéveu col·ludim col·ludint col·ludir col·ludira col·ludiran col·ludirem col·ludiren col·ludires col·ludireu col·ludiria col·ludirien col·ludiries col·ludiriva col·ludiriven col·ludirives col·ludirà col·ludiràs col·ludiré col·ludiríem col·ludiríeu col·ludirívem col·ludiríveu col·ludisc col·ludisca col·ludisco col·ludiscos col·ludisquem col·ludisquen col·ludisques col·ludisqueu col·ludissa col·ludissen col·ludisses col·ludissi col·ludissin col·ludissis col·ludist col·ludit col·ludits col·ludiu col·ludiva col·ludiven col·ludives col·ludix col·ludixa col·ludixen col·ludixes col·ludixi col·ludixin col·ludixis col·ludixo col·ludixos col·ludí col·ludíem col·ludíets col·ludíeu col·ludírem col·ludíreu col·ludís col·ludíscon col·ludíssem col·ludísseu col·ludíssim col·ludíssiu col·ludíssom col·ludíssou col·ludívem col·ludíveu col·ludíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coludir

colèricament /koˌɫɛ.ɾi.kaˈmen/ /koˌɫɛ.ɾi.kaˈment/ /koˌɫɛ.ɾi.kəˈment/ /kuˌɫɛ.ɾi.kəˈmen/ adv
colérico

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
colonia
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
(sovint en plural) Activitat lúdica i educativa destinada a nens i joves i dirigida per mestres i monitors, que es duu a terme en una casa de colònies o en un altre establiment especialitzat.
agua de Colonia
Composició d’aigua i alcohol perfumada amb essències aromàtiques.

colònia d'estiu n fem
colonia de vacaciones

colònia escolar n fem
colonia escolar

colós /koˈɫos/ /kuˈɫos/ n masc
coloso

com /ˈkom/ adv
cómo
De quina forma, manera o mode.
como
De la mateixa forma, manera o mode.

com /ˈkom/ conjunction
como
Pel fet que.

com ara adv
como

com cal adv
como es debido

com més serem, més riurem /kom idiom
cuantos más, mejor
Indica que com més gent assisteixi a un esdeveniment, millor serà anar-hi.

com peix a l'aigua adv
como pez en el agua

com una casa adj
como un templo

com-s'ha-fet /ˌkom.saˈfet/ /ˌkom.səˈfet/ n masc
making-of

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
coma
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.
nava
Depressió en terreny de muntanya.
loma
Prat situat en un cim aplanat.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
coma
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comanar /ko.maˈna/ /ko.maˈnaɾ/ /ko.məˈna/ /ku.məˈna/ alg ant bal cent coman comana comanada comanades comanaia comanaien comanaies comanam comanant comanar comanara comanaran comanarem comanaren comanares comanareu comanaria comanarien comanaries comanariva comanariven comanarives comanarà comanaràs comanaré comanaríem comanaríeu comanarívem comanaríveu comanassen comanasses comanassin comanassis comanat comanats comanau comanava comanaven comanaves comanavi comanavo comane comaneguem comaneguessa comaneguessen comaneguesses comanegueu comanegués comaneguéssom comaneguéssou comanem comanen comanes comanessa comanessen comanesses comanessi comanessin comanessis comaneu comani comanin comanis comano comanos comans comanà comanàiem comanàieu comanàrem comanàreu comanàs comanàssem comanàsseu comanàssim comanàssiu comanàvem comanàvets comanàveu comanàvom comanés comanéssem comanésseu comanéssim comanéssiu comaní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encomendar

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
mando
Conjunt d'òrgans de direcció, especialment a nivell militar.
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandament de joc n masc
mando de juego

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
comandante

comandar /ko.manˈda/ /ko.manˈdaɾ/ /ko.mənˈda/ /ku.mənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) comand comanda comandada comandades comandam comandant comandar comandara comandaran comandarem comandaren comandares comandareu comandaria comandarien comandaries comandarà comandaràs comandaré comandaríem comandaríeu comandassen comandasses comandassin comandassis comandat comandats comandau comandava comandaven comandaves comande comandem comanden comandes comandessen comandesses comandessin comandessis comandeu comandi comandin comandis comando comandà comandàrem comandàreu comandàs comandàssem comandàsseu comandàssim comandàssiu comandàvem comandàveu comandés comandéssem comandésseu comandéssim comandéssiu comandí occ sept val v
mandar
(transitiu) En la guerra o en el context militar, manar sobre altres persones (soldats, guerrillers, etc.).

comando /koˈman.do/ /kuˈman.du/ n masc
comando

comarca /koˈmaɾ.ka/ /koˈmaɾ.kə/ /kuˈmar.kə/ n fem
comarca

comare /koˈma.ɾe/ /koˈma.ɾə/ /kuˈma.ɾə/ n fem
comadre
(col·loquial) Dona del veïnat xafardera.

comarejar /ko.ma.ɾeˈd͡ʒa/ /ko.ma.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ko.ma.ɾeˈʒa/ /ko.mə.ɾəˈd͡ʒa/ /ku.mə.ɾəˈʒa/ alg bal comarege comaregem comaregen comareges comaregessen comaregesses comaregessin comaregessis comaregeu comaregi comaregin comaregis comaregés comaregéssem comaregésseu comaregéssim comaregéssiu comaregí comareig comareja comarejada comarejades comarejam comarejant comarejar comarejara comarejaran comarejarem comarejaren comarejares comarejareu comarejaria comarejarien comarejaries comarejarà comarejaràs comarejaré comarejaríem comarejaríeu comarejassen comarejasses comarejassin comarejassis comarejat comarejats comarejau comarejava comarejaven comarejaves comarejo comarejà comarejàrem comarejàreu comarejàs comarejàssem comarejàsseu comarejàssim comarejàssiu comarejàvem comarejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
comadrear

combat /komˈbat/ /kumˈbat/ n masc
combate

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ bal combat combata combatem combaten combatent combatera combateren combateres combates combatessen combatesses combatessin combatessis combateu combati combatia combatien combaties combatin combatis combato combatran combatre combatrem combatreu combatria combatrien combatries combatrà combatràs combatré combatríem combatríeu combats combatuda combatudes combatut combatuts combaté combatérem combatéreu combatés combatéssem combatésseu combatéssim combatéssiu combatí combatíem combatíeu occ sept val v
combatir
lluitar
Escometre, envestir.
Metafòricament, es diu d'algunes coses inanimades, com les onades del mar i els vents, per batre o escometre.
Metafòricament, contradir, impugnar.
Es diu dels afectes i passions que agiten l'ànima.

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
combinación
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

combinació d'atac n fem
combinación táctica

combinada /kom.biˈna.ða/ /kom.biˈna.ðə/ /kum.biˈna.ðə/ n fem
círculo

combinar /kom.biˈna/ /kom.biˈnaɾ/ /kum.biˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) combina combinada combinades combinam combinant combinar combinara combinaran combinarem combinaren combinares combinareu combinaria combinarien combinaries combinarà combinaràs combinaré combinaríem combinaríeu combinassen combinasses combinassin combinassis combinat combinats combinau combinava combinaven combinaves combine combinem combinen combines combinessen combinesses combinessin combinessis combineu combini combinin combinis combino combinà combinàrem combinàreu combinàs combinàssem combinàsseu combinàssim combinàssiu combinàvem combinàveu combinés combinéssem combinésseu combinéssim combinéssiu combiní combín occ sept val v
combinar

combinat /kom.biˈnat/ /kum.biˈnat/ adj masc
combinado
Dit d'un conjunt d'elements presentats per acomplir una finalitat concreta.

combinat /kom.biˈnat/ /kum.biˈnat/ n masc
combinado

comboi /komˈbɔj/ /kumˈbɔj/ n masc
convoy

combregar /kom.bɾeˈɣa/ /kom.bɾeˈɣaɾ/ /kom.bɾəˈɣa/ /kum.bɾəˈɣa/ n masc
viático
El santíssim sagrament del cos de Jesucrist, que s'administra als malalts que estan en perill de mort.

combregar /kom.bɾeˈɣa/ /kom.bɾeˈɣaɾ/ /kom.bɾəˈɣa/ /kum.bɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) combreg combrega combregada combregades combregam combregant combregar combregara combregaran combregarem combregaren combregares combregareu combregaria combregarien combregaries combregarà combregaràs combregaré combregaríem combregaríeu combregassen combregasses combregassin combregassis combregat combregats combregau combregava combregaven combregaves combrego combregue combreguem combreguen combregues combreguessen combreguesses combreguessin combreguessis combregueu combregui combreguin combreguis combregués combreguéssem combreguésseu combreguéssim combreguéssiu combreguí combregà combregàrem combregàreu combregàs combregàssem combregàsseu combregàssim combregàssiu combregàvem combregàveu occ sept val v
comulgar
Donar el sagrament de l'eucaristia o comunió.
Rebre la sagrada comunió.
sacramentar
Donar la comunió al malalt per viàtic.

combés /komˈbes/ /kumˈbes/ n masc
combés

comellar /ko.meˈʎa/ /ko.meˈʎaɾ/ /ko.məˈʎa/ /ku.məˈʎa/ n masc
vaguada

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) coment comenta comentada comentades comentam comentant comentar comentara comentaran comentarem comentaren comentares comentareu comentaria comentarien comentaries comentarà comentaràs comentaré comentaríem comentaríeu comentassen comentasses comentassin comentassis comentat comentats comentau comentava comentaven comentaves comente comentem comenten comentes comentessen comentesses comentessin comentessis comenteu comenti comentin comentis comento comentà comentàrem comentàreu comentàs comentàssem comentàsseu comentàssim comentàssiu comentàvem comentàveu comentés comentéssem comentésseu comentéssim comentéssiu comentí occ sept val v
comentar

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
comentario

començament /ko.men.saˈmen/ /ko.men.saˈment/ /ku.mən.səˈmen/ n masc
principio

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comence comencem comencen comences comencessen comencesses comencessin comencessis comenceu comenci comencin comencis comencés comencéssem comencésseu comencéssim comencéssiu comencí començ comença començada començades començam començant començar començara començaran començarem començaren començares començareu començaria començarien començaries començarà començaràs començaré començaríem començaríeu començassen començasses començassin començassis començat començats començau començava començaven començaves començo començà començàrem començàreu començàs començàssem començàsseu començàssim començàssiu començàvem començàveu occ sept val v
comenzar empezar
Fer la primera part d’alguna cosa.

començar de zero v
empezar de cero

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
comercial

comercialitzar /ko.mer.si.a.ɫiˈd͡za/ /ko.meɾ.si.a.ɫiˈza/ /ko.meɾ.si.a.ɫiˈzaɾ/ /ko.məɾ.si.ə.ɫiˈd͡za/ /ku.mər.si.ə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent comercialitz comercialitza comercialitzada comercialitzades comercialitzaia comercialitzaien comercialitzaies comercialitzam comercialitzant comercialitzar comercialitzara comercialitzaran comercialitzarem comercialitzaren comercialitzares comercialitzareu comercialitzaria comercialitzarien comercialitzaries comercialitzariva comercialitzariven comercialitzarives comercialitzarà comercialitzaràs comercialitzaré comercialitzaríem comercialitzaríeu comercialitzarívem comercialitzaríveu comercialitzassen comercialitzasses comercialitzassin comercialitzassis comercialitzat comercialitzats comercialitzau comercialitzava comercialitzaven comercialitzaves comercialitzavi comercialitzavo comercialitze comercialitzeguem comercialitzeguessa comercialitzeguessen comercialitzeguesses comercialitzegueu comercialitzegués comercialitzeguéssom comercialitzeguéssou comercialitzem comercialitzen comercialitzes comercialitzessa comercialitzessen comercialitzesses comercialitzessi comercialitzessin comercialitzessis comercialitzeu comercialitzi comercialitzin comercialitzis comercialitzo comercialitzos comercialitzs comercialitzà comercialitzàiem comercialitzàieu comercialitzàrem comercialitzàreu comercialitzàs comercialitzàssem comercialitzàsseu comercialitzàssim comercialitzàssiu comercialitzàvem comercialitzàvets comercialitzàveu comercialitzàvom comercialitzés comercialitzéssem comercialitzésseu comercialitzéssim comercialitzéssiu comercialitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
comercializar

comercialment /ko.mer.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈment/ /ko.məɾ.siˌaɫˈment/ /ku.mər.siˌaɫˈmen/ adv
comercialmente

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ adj
comerciante
Que es dedica al comerç.

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
comerciante
Persona que es dedica al comerç.

comerciar /ko.meɾ.siˈa/ /ko.meɾ.siˈaɾ/ /ku.məɾ.siˈa/ alg bal comercia comerciada comerciades comerciam comerciant comerciar comerciara comerciaran comerciarem comerciaren comerciares comerciareu comerciaria comerciarien comerciaries comerciarà comerciaràs comerciaré comerciaríem comerciaríeu comerciassen comerciasses comerciassin comerciassis comerciat comerciats comerciau comerciava comerciaven comerciaves comercie comerciem comercien comercies comerciessen comerciesses comerciessin comerciessis comercieu comercii comercio comercià comerciàrem comerciàreu comerciàs comerciàssem comerciàsseu comerciàssim comerciàssiu comerciàvem comerciàveu comerciés comerciéssem comerciésseu comerciéssim comerciéssiu comercií comerciï comerciïn comerciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
comerciar

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
comercio
Compra, venda i bescanvi de productes.

comestibilitat /ko.mes.ti.bi.ɫiˈtat/ /ko.məs.ti.bi.ɫiˈtat/ /ku.məs.ti.bi.ɫiˈtat/ /ku.məs.ti.βi.ɫiˈtat/ n fem
comestibilidad

comestible /ko.mesˈti.bɫe/ /ko.mesˈti.βɫe/ /ko.mesˈtib.bɫe/ /ko.məsˈtib.bɫə/ /ku.məsˈti.βɫə/ /ku.məsˈtib.bɫə/ adj
comestible

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
cometa

cometre /koˈme.tɾe/ /koˈmə.tɾə/ /kuˈmɛ.tɾə/ bal comesa comeses comesos comet cometa cometem cometen cometent cometera cometeren cometeres cometes cometessen cometesses cometessin cometessis cometeu cometi cometia cometien cometies cometin cometis cometo cometran cometre cometrem cometreu cometria cometrien cometries cometrà cometràs cometré cometríem cometríeu comets cometé cometérem cometéreu cometés cometéssem cometésseu cometéssim cometéssiu cometí cometíem cometíeu comès comés eiv occ sept v.cent val v
cometer

comiat /ko.miˈat/ /ku.miˈat/ n masc
despedida
Acció relacionada amb el fet de dir adéu a algú.
despido
Cessament de la relació laboral per part d'un empresari cap un dels seus treballadors.

comicial /ko.mi.siˈaɫ/ /ku.mi.siˈaɫ/ adj
comicial
(històric) Relatiu als comicis.

comicis /koˈmi.sis/ /kuˈmi.sis/ n masc
comicios

comissari /ko.miˈsa.ɾi/ /ku.miˈsa.ɾi/ n masc
comisario

comissari tècnic n masc
comisario técnico

comissaria /ko.mi.saˈɾi.a/ /ko.mi.səˈɾi.ə/ /ku.mi.səˈɾi.ə/ n fem
comisaría

comissionar /ko.mi.si.oˈna/ /ko.mi.si.oˈnaɾ/ /ku.mi.si.uˈna/ alg ant bal cent comission comissiona comissionada comissionades comissionaia comissionaien comissionaies comissionam comissionant comissionar comissionara comissionaran comissionarem comissionaren comissionares comissionareu comissionaria comissionarien comissionaries comissionariva comissionariven comissionarives comissionarà comissionaràs comissionaré comissionaríem comissionaríeu comissionarívem comissionaríveu comissionassen comissionasses comissionassin comissionassis comissionat comissionats comissionau comissionava comissionaven comissionaves comissionavi comissionavo comissione comissioneguem comissioneguessa comissioneguessen comissioneguesses comissionegueu comissionegués comissioneguéssom comissioneguéssou comissionem comissionen comissiones comissionessa comissionessen comissionesses comissionessi comissionessin comissionessis comissioneu comissioni comissionin comissionis comissiono comissionos comissions comissionà comissionàiem comissionàieu comissionàrem comissionàreu comissionàs comissionàssem comissionàsseu comissionàssim comissionàssiu comissionàvem comissionàvets comissionàveu comissionàvom comissionés comissionéssem comissionésseu comissionéssim comissionéssiu comissioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
comisionar

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
comisión
Acció de cometre.
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comissió de coordinació pedagògica n fem
comisión de coordinación pedagógica

comissura /ko.miˈsu.ɾa/ /ku.miˈsu.ɾə/ n fem
comisura

comitiva /ko.miˈti.va/ /ko.miˈti.və/ /ko.miˈti.βa/ /ku.miˈti.və/ /ku.miˈti.βə/ n fem
comitiva

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
comité

comitè d'autoavaluació n masc
comité de autoevaluación

comitè d'avaluadors externs n masc
comité de evaluadores externos

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) commemor commemora commemorada commemorades commemoram commemorant commemorar commemorara commemoraran commemorarem commemoraren commemorares commemorareu commemoraria commemorarien commemoraries commemorarà commemoraràs commemoraré commemoraríem commemoraríeu commemorassen commemorasses commemorassin commemorassis commemorat commemorats commemorau commemorava commemoraven commemoraves commemore commemorem commemoren commemores commemoressen commemoresses commemoressin commemoressis commemoreu commemori commemorin commemoris commemoro commemorà commemoràrem commemoràreu commemoràs commemoràssem commemoràsseu commemoràssim commemoràssiu commemoràvem commemoràveu commemorés commemoréssem commemorésseu commemoréssim commemoréssiu commemorí occ sept val v
conmemorar

commensurar /kom.men.suˈɾa/ /kom.men.suˈɾaɾ/ /kum.mən.suˈɾa/ alg ant bal cent commensur commensura commensurada commensurades commensuraia commensuraien commensuraies commensuram commensurant commensurar commensurara commensuraran commensurarem commensuraren commensurares commensurareu commensuraria commensurarien commensuraries commensurariva commensurariven commensurarives commensurarà commensuraràs commensuraré commensuraríem commensuraríeu commensurarívem commensuraríveu commensurassen commensurasses commensurassin commensurassis commensurat commensurats commensurau commensurava commensuraven commensuraves commensuravi commensuravo commensure commensureguem commensureguessa commensureguessen commensureguesses commensuregueu commensuregués commensureguéssom commensureguéssou commensurem commensuren commensures commensuressa commensuressen commensuresses commensuressi commensuressin commensuressis commensureu commensuri commensurin commensuris commensuro commensuros commensurs commensurà commensuràiem commensuràieu commensuràrem commensuràreu commensuràs commensuràssem commensuràsseu commensuràssim commensuràssiu commensuràvem commensuràvets commensuràveu commensuràvom commensurés commensuréssem commensurésseu commensuréssim commensuréssiu commensurí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conmensurar

comminar /kom.miˈna/ /kom.miˈnaɾ/ /kum.miˈna/ alg ant bal cent commina comminada comminades comminaia comminaien comminaies comminam comminant comminar comminara comminaran comminarem comminaren comminares comminareu comminaria comminarien comminaries comminariva comminariven comminarives comminarà comminaràs comminaré comminaríem comminaríeu comminarívem comminaríveu comminassen comminasses comminassin comminassis comminat comminats comminau comminava comminaven comminaves comminavi comminavo commine commineguem commineguessa commineguessen commineguesses comminegueu comminegués commineguéssom commineguéssou comminem comminen commines comminessa comminessen comminesses comminessi comminessin comminessis commineu commini comminin comminis commino comminos comminà comminàiem comminàieu comminàrem comminàreu comminàs comminàssem comminàsseu comminàssim comminàssiu comminàvem comminàvets comminàveu comminàvom comminés comminéssem comminésseu comminéssim comminéssiu comminí commín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conminar

commocionar /kom.mo.si.oˈna/ /kom.mo.si.oˈnaɾ/ /kum.mu.si.uˈna/ alg ant bal cent commocion commociona commocionada commocionades commocionaia commocionaien commocionaies commocionam commocionant commocionar commocionara commocionaran commocionarem commocionaren commocionares commocionareu commocionaria commocionarien commocionaries commocionariva commocionariven commocionarives commocionarà commocionaràs commocionaré commocionaríem commocionaríeu commocionarívem commocionaríveu commocionassen commocionasses commocionassin commocionassis commocionat commocionats commocionau commocionava commocionaven commocionaves commocionavi commocionavo commocione commocioneguem commocioneguessa commocioneguessen commocioneguesses commocionegueu commocionegués commocioneguéssom commocioneguéssou commocionem commocionen commociones commocionessa commocionessen commocionesses commocionessi commocionessin commocionessis commocioneu commocioni commocionin commocionis commociono commocionos commocions commocionà commocionàiem commocionàieu commocionàrem commocionàreu commocionàs commocionàssem commocionàsseu commocionàssim commocionàssiu commocionàvem commocionàvets commocionàveu commocionàvom commocionés commocionéssem commocionésseu commocionéssim commocionéssiu commocioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conmocionar

commoure /komˈmɔw.ɾe/ /komˈmɔw.ɾə/ /kumˈmɔw.ɾə/ bal commoc commoga commoguda o commosa commogudes commoguem commoguen commoguera commogueren commogueres commogues commoguessen commoguesses commoguessin commoguessis commogueu commogui commoguin commoguis commogut o commòs commoguts commogué commoguérem commoguéreu commogués commoguéssem commoguésseu commoguéssim commoguéssiu commoguí commou commouen commouran commoure commourem commoureu commouria commourien commouries commourà commouràs commouré commouríem commouríeu commous commovem commovent commoveu commovia commovien commovies commovíem commovíeu eiv occ v.cent val v
conmover

commutar /kom.muˈta/ /kom.muˈtaɾ/ /kum.muˈta/ alg ant bal cent commut commuta commutada commutades commutaia commutaien commutaies commutam commutant commutar commutara commutaran commutarem commutaren commutares commutareu commutaria commutarien commutaries commutariva commutariven commutarives commutarà commutaràs commutaré commutaríem commutaríeu commutarívem commutaríveu commutassen commutasses commutassin commutassis commutat commutats commutau commutava commutaven commutaves commutavi commutavo commute commuteguem commuteguessa commuteguessen commuteguesses commutegueu commutegués commuteguéssom commuteguéssou commutem commuten commutes commutessa commutessen commutesses commutessi commutessin commutessis commuteu commuti commutin commutis commuto commutos commuts commutà commutàiem commutàieu commutàrem commutàreu commutàs commutàssem commutàsseu commutàssim commutàssiu commutàvem commutàvets commutàveu commutàvom commutés commutéssem commutésseu commutéssim commutéssiu commutí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conmutar

comoditat /ko.mo.ðiˈtat/ /ku.mu.ðiˈtat/ n masc
comodidad

compadir /kom.paˈði/ /kom.paˈðiɾ/ /kum.pəˈði/ alg ant bal centr compadeix compadeixa compadeixen compadeixes compadeixi compadeixin compadeixis compadeixo compadeixs compadesc compadesca compadesquen compadesques compadesqui compadesquin compadesquis compadia compadida compadides compadien compadies compadiguem compadiguera compadigueren compadigueres compadiguessen compadiguesses compadiguessin compadiguessis compadigueu compadigueva compadigueven compadigueves compadigué compadiguérem compadiguéreu compadigués compadiguéssem compadiguésseu compadiguéssim compadiguéssiu compadiguévem compadiguéveu compadim compadint compadir compadira compadiran compadirem compadiren compadires compadireu compadiria compadirien compadiries compadiriva compadiriven compadirives compadirà compadiràs compadiré compadiríem compadiríeu compadirívem compadiríveu compadisc compadisca compadisco compadiscos compadisquem compadisquen compadisques compadisqueu compadissa compadissen compadisses compadissi compadissin compadissis compadist compadit compadits compadiu compadiva compadiven compadives compadix compadixa compadixen compadixes compadixi compadixin compadixis compadixo compadixos compadí compadíem compadíets compadíeu compadírem compadíreu compadís compadíscon compadíssem compadísseu compadíssim compadíssiu compadíssom compadíssou compadívem compadíveu compadíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
compadecer

compaginar /kom.pa.d͡ʒiˈna/ /kom.pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /kom.pa.ʒiˈna/ /kom.pə.ʒiˈna/ /kum.pə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compagina compaginada compaginades compaginam compaginant compaginar compaginara compaginaran compaginarem compaginaren compaginares compaginareu compaginaria compaginarien compaginaries compaginarà compaginaràs compaginaré compaginaríem compaginaríeu compaginassen compaginasses compaginassin compaginassis compaginat compaginats compaginau compaginava compaginaven compaginaves compagine compaginem compaginen compagines compaginessen compaginesses compaginessin compaginessis compagineu compagini compaginin compaginis compagino compaginà compaginàrem compaginàreu compaginàs compaginàssem compaginàsseu compaginàssim compaginàssiu compaginàvem compaginàveu compaginés compaginéssem compaginésseu compaginéssim compaginéssiu compaginí compagín occ sept val v
compaginar

companatge /kom.paˈna.d͡ʒe/ /kom.pəˈna.d͡ʒə/ /kum.pəˈna.d͡ʒə/ n masc
companaje

compansor /kom.panˈso/ /kom.panˈsoɾ/ /kom.pənˈso/ /kum.pənˈso/ n masc
compansor

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
compañero
Persona que acompanya a una altra per algun fi.
Parella sentimental.
(esports, jocs) Persona que forma part del mateix equip.

company de classe n masc
compañero de clase

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
compañía
Acompanyament.
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ adj
comparable

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
comparación

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compar compara comparada comparades comparam comparant comparar comparara compararan compararem compararen comparares comparareu compararia compararien compararies compararà compararàs compararé compararíem compararíeu comparassen comparasses comparassin comparassis comparat comparats comparau comparava comparaven comparaves compare comparem comparen compares comparessen comparesses comparessin comparessis compareu compari comparin comparis comparo comparà comparàrem comparàreu comparàs comparàssem comparàsseu comparàssim comparàssiu comparàvem comparàveu comparés comparéssem comparésseu comparéssim comparéssiu comparí occ sept val v
comparar

comparativament /kom.pa.ɾaˌti.vaˈment/ /kom.pa.ɾaˌti.βaˈmen/ /kom.pə.ɾəˌti.vəˈment/ /kum.pə.ɾəˌti.vəˈmen/ /kum.pə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
comparativamente

comparsa /komˈpaɾ.sa/ /komˈpaɾ.sə/ /kumˈpar.sə/ n fem
comparsa
Acompanyament o seguici d'algun personatge en les representacions teatrals.

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
compartimento

compartimentar /kom.par.ti.menˈta/ /kom.paɾ.ti.menˈtaɾ/ /kum.pər.ti.mənˈta/ alg ant bal cent compartiment compartimenta compartimentada compartimentades compartimentaia compartimentaien compartimentaies compartimentam compartimentant compartimentar compartimentara compartimentaran compartimentarem compartimentaren compartimentares compartimentareu compartimentaria compartimentarien compartimentaries compartimentariva compartimentariven compartimentarives compartimentarà compartimentaràs compartimentaré compartimentaríem compartimentaríeu compartimentarívem compartimentaríveu compartimentassen compartimentasses compartimentassin compartimentassis compartimentat compartimentats compartimentau compartimentava compartimentaven compartimentaves compartimentavi compartimentavo compartimente compartimenteguem compartimenteguessa compartimenteguessen compartimenteguesses compartimentegueu compartimentegués compartimenteguéssom compartimenteguéssou compartimentem compartimenten compartimentes compartimentessa compartimentessen compartimentesses compartimentessi compartimentessin compartimentessis compartimenteu compartimenti compartimentin compartimentis compartimento compartimentos compartiments compartimentà compartimentàiem compartimentàieu compartimentàrem compartimentàreu compartimentàs compartimentàssem compartimentàsseu compartimentàssim compartimentàssiu compartimentàvem compartimentàvets compartimentàveu compartimentàvom compartimentés compartimentéssem compartimentésseu compartimentéssim compartimentéssiu compartimentí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
compartimentar

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ bal comparteix comparteixen comparteixes comparteixi comparteixin comparteixis comparteixo compartesc compartesqui compartesquin compartesquis compartia compartida compartides compartien comparties compartiguem compartigueu compartim compartint compartir compartira compartiran compartirem compartiren compartires compartireu compartiria compartirien compartiries compartirà compartiràs compartiré compartiríem compartiríeu compartisc compartisca compartisquen compartisques compartissen compartisses compartissin compartissis compartit compartits compartiu compartix compartixen compartixes compartixo compartí compartíem compartíeu compartírem compartíreu compartís compartíssem compartísseu compartíssim compartíssiu n-occ occ sept val v
compartir

comparèixer /kom.paˈɾe.ʃe/ /kom.paˈɾej.ʃe/ /kom.paˈɾej.ʃeɾ/ /kom.pəˈɾə.ʃə/ /kum.pəˈɾɛ.ʃə/ comparec comparega compareguda comparegudes compareguem compareguen compareguera comparegueren comparegueres comparegues compareguessen compareguesses compareguessin compareguessis comparegueu comparegui compareguin compareguis comparegut compareguts comparegué compareguérem compareguéreu comparegués compareguéssem compareguésseu compareguéssim compareguéssiu compareguí compareix compareixem compareixen compareixent compareixeran compareixerem compareixereu compareixeria compareixerien compareixeries compareixerà compareixeràs compareixeré compareixeríem compareixeríeu compareixes compareixeu compareixia compareixien compareixies compareixíem compareixíeu comparèixer occ val v
aparecer

compassar /kom.paˈsa/ /kom.paˈsaɾ/ /kum.pəˈsa/ alg ant bal cent compassa compassada compassades compassaia compassaien compassaies compassam compassant compassar compassara compassaran compassarem compassaren compassares compassareu compassaria compassarien compassaries compassariva compassariven compassarives compassarà compassaràs compassaré compassaríem compassaríeu compassarívem compassaríveu compassassen compassasses compassassin compassassis compassat compassats compassau compassava compassaven compassaves compassavi compassavo compasse compasseguem compasseguessa compasseguessen compasseguesses compassegueu compassegués compasseguéssom compasseguéssou compassem compassen compasses compassessa compassessen compassesses compassessi compassessin compassessis compasseu compassi compassin compassis compasso compassos compassà compassàiem compassàieu compassàrem compassàreu compassàs compassàssem compassàsseu compassàssim compassàssiu compassàvem compassàvets compassàveu compassàvom compassés compasséssem compassésseu compasséssim compasséssiu compassí compàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
compasar
Mesurar amb el compàs alguna cosa.
Arreglar, proporcionar les coses de manera que no sobren ni falten.
(música) Dividir en temps iguals una composició.
compás
Posar les coses amb la deguda proporció.

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
compasión

compel·lir /kom.peɫˈɫi/ /kom.peɫˈɫiɾ/ /kom.peˈɫi/ /kom.pəɫˈɫi/ /kum.pəɫˈɫi/ /kum.pəˈɫi/ alg ant bal centr compel·leix compel·leixa compel·leixen compel·leixes compel·leixi compel·leixin compel·leixis compel·leixo compel·leixs compel·lesc compel·lesca compel·lesquen compel·lesques compel·lesqui compel·lesquin compel·lesquis compel·lia compel·lida compel·lides compel·lien compel·lies compel·liguem compel·liguera compel·ligueren compel·ligueres compel·liguessen compel·liguesses compel·liguessin compel·liguessis compel·ligueu compel·ligueva compel·ligueven compel·ligueves compel·ligué compel·liguérem compel·liguéreu compel·ligués compel·liguéssem compel·liguésseu compel·liguéssim compel·liguéssiu compel·liguévem compel·liguéveu compel·lim compel·lint compel·lir compel·lira compel·liran compel·lirem compel·liren compel·lires compel·lireu compel·liria compel·lirien compel·liries compel·liriva compel·liriven compel·lirives compel·lirà compel·liràs compel·liré compel·liríem compel·liríeu compel·lirívem compel·liríveu compel·lisc compel·lisca compel·lisco compel·liscos compel·lisquem compel·lisquen compel·lisques compel·lisqueu compel·lissa compel·lissen compel·lisses compel·lissi compel·lissin compel·lissis compel·list compel·lit compel·lits compel·liu compel·liva compel·liven compel·lives compel·lix compel·lixa compel·lixen compel·lixes compel·lixi compel·lixin compel·lixis compel·lixo compel·lixos compel·lí compel·líem compel·líets compel·líeu compel·lírem compel·líreu compel·lís compel·líscon compel·líssem compel·lísseu compel·líssim compel·líssiu compel·líssom compel·líssou compel·lívem compel·líveu compel·líxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
forzar

compendi /komˈpɛn.di/ /kumˈpɛn.di/ n masc
compendio

compendiar /kom.pen.diˈa/ /kom.pen.diˈaɾ/ /kom.pən.diˈa/ /kum.pən.diˈa/ alg bal compendia compendiada compendiades compendiam compendiant compendiar compendiara compendiaran compendiarem compendiaren compendiares compendiareu compendiaria compendiarien compendiaries compendiarà compendiaràs compendiaré compendiaríem compendiaríeu compendiassen compendiasses compendiassin compendiassis compendiat compendiats compendiau compendiava compendiaven compendiaves compendie compendiem compendien compendies compendiessen compendiesses compendiessin compendiessis compendieu compendii compendio compendià compendiàrem compendiàreu compendiàs compendiàssem compendiàsseu compendiàssim compendiàssiu compendiàvem compendiàveu compendiés compendiéssem compendiésseu compendiéssim compendiéssiu compendií compendiï compendiïn compendiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
compendiar

compendiosament /kom.pen.diˌo.zaˈmen/ /kom.pen.diˌo.zaˈment/ /kom.pən.diˌo.zəˈment/ /kum.pən.diˌo.zəˈmen/ adv
compendiosamente

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compens compensa compensada compensades compensam compensant compensar compensara compensaran compensarem compensaren compensares compensareu compensaria compensarien compensaries compensarà compensaràs compensaré compensaríem compensaríeu compensassen compensasses compensassin compensassis compensat compensats compensau compensava compensaven compensaves compense compensem compensen compenses compensessen compensesses compensessin compensessis compenseu compensi compensin compensis compenso compensà compensàrem compensàreu compensàs compensàssem compensàsseu compensàssim compensàssiu compensàvem compensàveu compensés compenséssem compensésseu compenséssim compenséssiu compensí occ sept val v
compensar

competentment /kom.peˌtemˈmen/ /kom.peˌtemˈment/ /kom.pəˌtemˈment/ /kum.pəˌtemˈmen/ adv
competentemente

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
competición

competició amb handicap n fem
competición handicap

competició contra bogey n fem
competición contra bogey

competició contra par n fem
competición contra par

competició sense handicap n fem
competición scratch

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ bal competeix competeixen competeixes competeixi competeixin competeixis competeixo competesc competesqui competesquin competesquis competia competida competides competien competies competiguem competigueu competim competint competir competira competiran competirem competiren competires competireu competiria competirien competiries competirà competiràs competiré competiríem competiríeu competisc competisca competisquen competisques competissen competisses competissin competissis competit competits competiu competix competixen competixes competixo competí competíem competíeu competírem competíreu competís competíssem competísseu competíssim competíssiu n-occ occ sept val v
competir
Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.
competer
(dret) Pertànyer a la seva competència.

competitiu /kom.pe.tiˈtiw/ /kom.pə.tiˈtiw/ /kum.pə.tiˈtiw/ adj masc
competitivo

competitivament /kom.pe.tiˌti.vaˈment/ /kom.pe.tiˌti.βaˈmen/ /kom.pə.tiˌti.vəˈment/ /kum.pə.tiˌti.vəˈmen/ /kum.pə.tiˌti.βəˈmen/ adv
competitivamente

competitivitat /kom.pe.ti.ti.viˈtat/ /kom.pe.ti.ti.βiˈtat/ /kom.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.βiˈtat/ n fem
competitividad

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ n fem
competencia

competència bàsica n fem
competencia básica

competència comunicativa n fem
competencia comunicativa

competència d'acció professional n fem
competencia de acción profesional

competència educativa n fem
competencia educativa

competència emocional n fem
competencia emocional

competència específica n fem
competencia específica

competència general n fem
competencia genérica

competència informacional n fem
competencia informacional

competència instrumental n fem
competencia instrumental

competència lingüística n fem
competencia lingüística

competència sistèmica n fem
competencia sistémica

competència social n fem
competencia interpersonal

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
compilador

compilar /kom.piˈɫa/ /kom.piˈɫaɾ/ /kum.piˈɫa/ alg ant bal cent compil compila compilada compilades compilaia compilaien compilaies compilam compilant compilar compilara compilaran compilarem compilaren compilares compilareu compilaria compilarien compilaries compilariva compilariven compilarives compilarà compilaràs compilaré compilaríem compilaríeu compilarívem compilaríveu compilassen compilasses compilassin compilassis compilat compilats compilau compilava compilaven compilaves compilavi compilavo compile compileguem compileguessa compileguessen compileguesses compilegueu compilegués compileguéssom compileguéssou compilem compilen compiles compilessa compilessen compilesses compilessi compilessin compilessis compileu compili compilin compilis compilo compilos compils compilà compilàiem compilàieu compilàrem compilàreu compilàs compilàssem compilàsseu compilàssim compilàssiu compilàvem compilàvets compilàveu compilàvom compilés compiléssem compilésseu compiléssim compiléssiu compilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
compilar

complaent /kom.pɫaˈen/ /kom.pɫaˈent/ /kum.pɫəˈen/ adj
complaciente

complaença /kom.pɫaˈen.sa/ /kom.pɫəˈɛn.sə/ /kum.pɫəˈɛn.sə/ n fem
complacencia
Sentiment de satisfacció o plaer pel qual algú es complau.

complaure /komˈplaw.ɾe/ /kumˈplaw.ɾə/ bal complac complaem complaent complaeu complaga complaguda complagudes complaguem complaguen complaguera complagueren complagueres complagues complaguessen complaguesses complaguessin complaguessis complagueu complagui complaguin complaguis complagut complaguts complagué complaguérem complaguéreu complagués complaguéssem complaguésseu complaguéssim complaguéssiu complaguí complaogueren complau complauen complauran complaure complaurem complaureu complauria complaurien complauries complaurà complauràs complauré complauríem complauríeu complaus complaíem complaíeu complaïa complaïen complaïes eiv occ v.cent val v
complacer

complementació /kom.pɫe.men.ta.siˈo/ /kum.pɫə.mən.tə.siˈo/ n fem
complementación

complementar /kom.pɫe.menˈta/ /kom.pɫe.menˈtaɾ/ /kum.pɫə.mənˈta/ alg ant bal cent complement complementa complementada complementades complementaia complementaien complementaies complementam complementant complementar complementara complementaran complementarem complementaren complementares complementareu complementaria complementarien complementaries complementariva complementariven complementarives complementarà complementaràs complementaré complementaríem complementaríeu complementarívem complementaríveu complementassen complementasses complementassin complementassis complementat complementats complementau complementava complementaven complementaves complementavi complementavo complemente complementeguem complementeguessa complementeguessen complementeguesses complementegueu complementegués complementeguéssom complementeguéssou complementem complementen complementes complementessa complementessen complementesses complementessi complementessin complementessis complementeu complementi complementin complementis complemento complementos complements complementà complementàiem complementàieu complementàrem complementàreu complementàs complementàssem complementàsseu complementàssim complementàssiu complementàvem complementàvets complementàveu complementàvom complementés complementéssem complementésseu complementéssim complementéssiu complementí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
complementar

complements de formació n masc
complementos de formación

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
completo

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
completamente

completar /kom.pɫeˈta/ /kom.pɫeˈtaɾ/ /kom.pɫəˈta/ /kum.pɫəˈta/ alg ant bal cent complet completa completada completades completaia completaien completaies completam completant completar completara completaran completarem completaren completares completareu completaria completarien completaries completariva completariven completarives completarà completaràs completaré completaríem completaríeu completarívem completaríveu completassen completasses completassin completassis completat completats completau completava completaven completaves completavi completavo complete completeguem completeguessa completeguessen completeguesses completegueu completegués completeguéssom completeguéssou completem completen completes completessa completessen completesses completessi completessin completessis completeu completi completin completis completo completos complets completà completàiem completàieu completàrem completàreu completàs completàssem completàsseu completàssim completàssiu completàvem completàvets completàveu completàvom completés completéssem completésseu completéssim completéssiu completí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
completar

completivament /kom.pɫeˌti.vaˈment/ /kom.pɫeˌti.βaˈmen/ /kom.pɫəˌti.vəˈment/ /kum.pɫəˌti.vəˈmen/ /kum.pɫəˌti.βəˈmen/ adv
completivamente

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
complejo
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
complejo
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complex turístic n masc
complejo turístico

complexificar /kom.pɫek.si.fiˈka/ /kom.pɫek.si.fiˈkaɾ/ /kom.pɫək.si.fiˈka/ /kum.pɫək.si.fiˈka/ complexifica complexificada complexificades complexificant complexificar complexificaran complexificarem complexificaren complexificares complexificareu complexificaria complexificarien complexificaries complexificarà complexificaràs complexificaré complexificaríem complexificaríeu complexificat complexificats complexificava complexificaven complexificaves complexifico complexificà complexificàrem complexificàreu complexificàvem complexificàveu complexifiquem complexifiquen complexifiques complexifiquessen complexifiquesses complexifiquessin complexifiquessis complexifiqueu complexifiqui complexifiquin complexifiquis complexifiqués complexifiquéssem complexifiquésseu complexifiquéssim complexifiquéssiu complexifiquí sept v
complejizar

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ adj masc
complicado

complicitat /kom.pɫi.siˈtat/ /kum.pɫi.siˈtat/ n fem
complicidad

complidament /komˌpɫi.ðaˈmen/ /komˌpɫi.ðaˈment/ /komˌpɫi.ðəˈment/ /kumˌpɫi.ðəˈmen/ adv
cumplidamente

compliment /kom.pɫiˈmen/ /kom.pɫiˈment/ /kum.pɫiˈmen/ n masc
cumplimiento
Realització d'una obligació.
cumplido
Afalagaments que es fan perquè una persona se senti ben acollida o per cortesia.

complir /komˈpɫi/ /komˈpɫiɾ/ /kumˈpɫi/ alg bal compleix compleixen compleixes compleixi compleixin compleixis compleixo complert complerta complertes complerts complesc complesqui complesquin complesquis complia complida complides complien complies compliguem compligueu complim complint complir complira compliran complirem compliren complires complireu compliria complirien compliries complirà compliràs compliré compliríem compliríeu complisc complisca complisquen complisques complissen complisses complissin complissis complit complits compliu complix complixen complixes complixo complí complíem complíeu complírem complíreu complís complíssem complísseu complíssim complíssiu n-occ occ sept val v
cumplir
Realitzar una cosa promesa.

complot /komˈpɫɔt/ /kumˈpɫɔt/ n masc
complot

complotar /kom.pɫoˈta/ /kom.pɫoˈtaɾ/ /kum.pɫuˈta/ alg ant bal cent complot complota complotada complotades complotaia complotaien complotaies complotam complotant complotar complotara complotaran complotarem complotaren complotares complotareu complotaria complotarien complotaries complotariva complotariven complotarives complotarà complotaràs complotaré complotaríem complotaríeu complotarívem complotaríveu complotassen complotasses complotassin complotassis complotat complotats complotau complotava complotaven complotaves complotavi complotavo complote comploteguem comploteguessa comploteguessen comploteguesses complotegueu complotegués comploteguéssom comploteguéssou complotem comploten complotes complotessa complotessen complotesses complotessi complotessin complotessis comploteu comploti complotin complotis comploto complotos complots complotà complotàiem complotàieu complotàrem complotàreu complotàs complotàssem complotàsseu complotàssim complotàssiu complotàvem complotàvets complotàveu complotàvom complotés complotéssem complotésseu complotéssim complotéssiu complotí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
complotar

compondre /komˈpɔn.dɾe/ /komˈpɔn.dɾə/ /kumˈpɔn.dɾə/ bal compon componc compondran compondre compondrem compondreu compondria compondrien compondries compondrà compondràs compondré compondríem compondríeu componem componen component componeu componga componguem componguen componguera compongueren compongueres compongues componguessen componguesses componguessin componguessis compongueu compongui componguin componguis compongué componguérem componguéreu compongués componguéssem componguésseu componguéssim componguéssiu componguí componia componien componies compons componíem componíeu compost composta compostes compostos occ val v
componer
Reunir o combinar per formar un tot.
Fer una obra per parts i combinar-les o ordenar-les de forma adequada.

compondre-s'ho /komˈpɔn.dɾe.so/ /kumˈpɔn.dɾə.su/ v
componérselas

component /kom.poˈnen/ /kom.poˈnent/ /kum.puˈnen/ n masc
componente

comportament /kom.por.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈment/ /kom.poɾ.təˈment/ /kum.pur.təˈmen/ n masc
comportamiento
Conjunt de reaccions d'una persona a un estímul en un medi i en una unitat de temps determinats.

comportament atípic n fem
comportamiento anormal

comportar /kom.porˈta/ /kom.poɾˈta/ /kom.poɾˈtaɾ/ /kum.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comport comporta comportada comportades comportam comportant comportar comportara comportaran comportarem comportaren comportares comportareu comportaria comportarien comportaries comportarà comportaràs comportaré comportaríem comportaríeu comportassen comportasses comportassin comportassis comportat comportats comportau comportava comportaven comportaves comporte comportem comporten comportes comportessen comportesses comportessin comportessis comporteu comporti comportin comportis comporto comportà comportàrem comportàreu comportàs comportàssem comportàsseu comportàssim comportàssiu comportàvem comportàveu comportés comportéssem comportésseu comportéssim comportéssiu comportí occ sept val v
comportar
Tenir com a conseqüència, implicar.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
composición
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
compositor

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
compuesto
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
compuesto
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.
(agricultura) Producte obtingut per transformació biològica de substàncies orgàniques diverses, emprat per a adobar la terra.

compostament /komˌpɔs.taˈmen/ /komˌpɔs.taˈment/ /komˌpɔs.təˈment/ /kumˌpɔs.təˈmen/ adv
compuestamente

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
compra

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
comprador

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compr compra comprada comprades compram comprant comprar comprara compraran comprarem compraren comprares comprareu compraria comprarien compraries comprarà compraràs compraré compraríem compraríeu comprassen comprasses comprassin comprassis comprat comprats comprau comprava compraven compraves compre comprem compren compres compressen compresses compressin compressis compreu compri comprin compris compro comprà compràrem compràreu compràs compràssem compràsseu compràssim compràssiu compràvem compràveu comprés compréssem comprésseu compréssim compréssiu comprí occ sept val v
comprar

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ bal comprenc comprendran comprendre comprendrem comprendreu comprendria comprendrien comprendries comprendrà comprendràs comprendré comprendríem comprendríeu comprenem comprenen comprenent compreneu comprenga comprenguem comprenguen comprenguera comprengueren comprengueres comprengues comprenguessen comprenguesses comprenguessin comprenguessis comprengueu comprengui comprenguin comprenguis comprengué comprenguérem comprenguéreu comprengués comprenguéssem comprenguésseu comprenguéssim comprenguéssiu comprenguí comprenia comprenien comprenies comprens compreníem compreníeu compresa compreses compresos comprèn comprès comprén comprés occ val v
comprender
Incloure dins d'una categoria o d'una totalitat.
Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ adj
comprensible

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ adj masc
comprensivo
Que mostra comprensió cap als altres.

comprensió n fem
comprensión entendimiento

comprensió escrita n fem
comprensión escrita

comprensió oral n fem
comprensión oral

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
compresa

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ n fem
compresión

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ alg ant bal centr comprimeix comprimeixa comprimeixen comprimeixes comprimeixi comprimeixin comprimeixis comprimeixo comprimeixs comprimesc comprimesca comprimesquen comprimesques comprimesqui comprimesquin comprimesquis comprimia comprimida comprimides comprimien comprimies comprimiguem comprimiguera comprimigueren comprimigueres comprimiguessen comprimiguesses comprimiguessin comprimiguessis comprimigueu comprimigueva comprimigueven comprimigueves comprimigué comprimiguérem comprimiguéreu comprimigués comprimiguéssem comprimiguésseu comprimiguéssim comprimiguéssiu comprimiguévem comprimiguéveu comprimim comprimint comprimir comprimira comprimiran comprimirem comprimiren comprimires comprimireu comprimiria comprimirien comprimiries comprimiriva comprimiriven comprimirives comprimirà comprimiràs comprimiré comprimiríem comprimiríeu comprimirívem comprimiríveu comprimisc comprimisca comprimisco comprimiscos comprimisquem comprimisquen comprimisques comprimisqueu comprimissa comprimissen comprimisses comprimissi comprimissin comprimissis comprimist comprimit comprimits comprimiu comprimiva comprimiven comprimives comprimix comprimixa comprimixen comprimixes comprimixi comprimixin comprimixis comprimixo comprimixos comprimí comprimíem comprimíets comprimíeu comprimírem comprimíreu comprimís comprimíscon comprimíssem comprimísseu comprimíssim comprimíssiu comprimíssom comprimíssou comprimívem comprimíveu comprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
comprimir

comprometre /kom.pɾoˈme.tɾe/ /kom.pɾoˈmə.tɾə/ /kum.pɾuˈmɛ.tɾə/ bal compromesa compromeses compromesos compromet comprometa comprometem comprometen comprometent comprometera comprometeren comprometeres comprometes comprometessen comprometesses comprometessin comprometessis comprometeu comprometi comprometia comprometien comprometies comprometin comprometis comprometo comprometran comprometre comprometrem comprometreu comprometria comprometrien comprometries comprometrà comprometràs comprometré comprometríem comprometríeu compromets comprometé comprometérem comprometéreu comprometés comprometéssem comprometésseu comprometéssim comprometéssiu comprometí comprometíem comprometíeu compromès compromés occ sept val v
comprometer
Posar en compromís, en una situació crítica.

compromès /kom.pɾoˈmes/ /kom.pɾoˈməs/ /kum.pɾuˈmɛs/ adj masc
comprometido
Difícil, delicat, perquè implica un compromís, una situació crítica.
Que té un compromís polític, ideològic.

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
compromiso
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.
Obligació contreta.
Situació crítica difícil de resoldre.

comprovació /kom.pɾo.va.siˈo/ /kom.pɾo.və.siˈo/ /kom.pɾo.βa.siˈo/ /kum.pɾu.və.siˈo/ /kum.pɾu.βə.siˈo/ n fem
comprobación

comprovar /kom.pɾoˈva/ /kom.pɾoˈvaɾ/ /kom.pɾoˈβa/ /kum.pɾuˈva/ alg ant bal cent comprou comprous comprov comprova comprovada comprovades comprovaia comprovaien comprovaies comprovaieu comprovam comprovant comprovar comprovara comprovaran comprovarem comprovaren comprovares comprovareu comprovaria comprovarien comprovaries comprovariva comprovariven comprovarives comprovarà comprovaràs comprovaré comprovaríem comprovaríeu comprovarívem comprovaríveu comprovassen comprovasses comprovassin comprovassis comprovat comprovats comprovau comprovava comprovaven comprovaves comprovavi comprovavo comprove comproveguem comproveguessa comproveguessen comproveguesses comprovegueu comprovegués comproveguéssom comproveguéssou comprovem comproven comproves comprovessa comprovessen comprovesses comprovessi comprovessin comprovessis comproveu comprovi comprovin comprovis comprovo comprovos comprovà comprovàiem comprovàrem comprovàreu comprovàs comprovàssem comprovàsseu comprovàssim comprovàssiu comprovàvem comprovàvets comprovàveu comprovàvom comprovés comprovéssem comprovésseu comprovéssim comprovéssiu comproví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
comprobar

comptabilitzar /kom.ta.bi.ɫiˈzaɾ/ /kom.ta.βi.ɫiˈd͡za/ /kom.ta.βi.ɫiˈza/ /kom.tə.bi.ɫiˈd͡za/ /kum.tə.bi.ɫiˈd͡za/ /kum.tə.βi.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent comptabilitz comptabilitza comptabilitzada comptabilitzades comptabilitzaia comptabilitzaien comptabilitzaies comptabilitzam comptabilitzant comptabilitzar comptabilitzara comptabilitzaran comptabilitzarem comptabilitzaren comptabilitzares comptabilitzareu comptabilitzaria comptabilitzarien comptabilitzaries comptabilitzariva comptabilitzariven comptabilitzarives comptabilitzarà comptabilitzaràs comptabilitzaré comptabilitzaríem comptabilitzaríeu comptabilitzarívem comptabilitzaríveu comptabilitzassen comptabilitzasses comptabilitzassin comptabilitzassis comptabilitzat comptabilitzats comptabilitzau comptabilitzava comptabilitzaven comptabilitzaves comptabilitzavi comptabilitzavo comptabilitze comptabilitzeguem comptabilitzeguessa comptabilitzeguessen comptabilitzeguesses comptabilitzegueu comptabilitzegués comptabilitzeguéssom comptabilitzeguéssou comptabilitzem comptabilitzen comptabilitzes comptabilitzessa comptabilitzessen comptabilitzesses comptabilitzessi comptabilitzessin comptabilitzessis comptabilitzeu comptabilitzi comptabilitzin comptabilitzis comptabilitzo comptabilitzos comptabilitzs comptabilitzà comptabilitzàiem comptabilitzàieu comptabilitzàrem comptabilitzàreu comptabilitzàs comptabilitzàssem comptabilitzàsseu comptabilitzàssim comptabilitzàssiu comptabilitzàvem comptabilitzàvets comptabilitzàveu comptabilitzàvom comptabilitzés comptabilitzéssem comptabilitzésseu comptabilitzéssim comptabilitzéssiu comptabilitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contabilizar

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ adj
contable

comptador de cops n masc
contador de golpes

comptant /komˈtan/ /komˈtant/ /kumˈtan/ adj
contante
Del diner en efectiu.

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compt compta comptada comptades comptam comptant comptar comptara comptaran comptarem comptaren comptares comptareu comptaria comptarien comptaries comptarà comptaràs comptaré comptaríem comptaríeu comptassen comptasses comptassin comptassis comptat comptats comptau comptava comptaven comptaves compte comptem compten comptes comptessen comptesses comptessin comptessis compteu compti comptin comptis compto comptà comptàrem comptàreu comptàs comptàssem comptàsseu comptàssim comptàssiu comptàvem comptàveu comptés comptéssem comptésseu comptéssim comptéssiu comptí occ sept val v
contar
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.
(intransitiu) Tenir confiança en algú, saber-se recolzat.
(beisbol) Determinar, l'àrbitre principal, el nombre de boles i de strikes d'un batedor en un temps de bat.

comptar els cops v
contar los golpes

compte /ˈkom.te/ Interjection
cuidado
atenció

compte /ˈkom.te/ n masc
cuenta
Acte de comptar.
Suma de la quantitat a pagar.
(beisbol) Acció i efecte de l'àrbitre principal de determinar el nombre de boles i strikes d'un batedor en un temps de bat.
cuidado
Cura, atenció.

compulsar /kom.puɫˈsa/ /kom.puɫˈsaɾ/ /kum.puɫˈsa/ alg ant bal cent compuls compulsa compulsada compulsades compulsaia compulsaien compulsaies compulsam compulsant compulsar compulsara compulsaran compulsarem compulsaren compulsares compulsareu compulsaria compulsarien compulsaries compulsariva compulsariven compulsarives compulsarà compulsaràs compulsaré compulsaríem compulsaríeu compulsarívem compulsaríveu compulsassen compulsasses compulsassin compulsassis compulsat compulsats compulsau compulsava compulsaven compulsaves compulsavi compulsavo compulse compulseguem compulseguessa compulseguessen compulseguesses compulsegueu compulsegués compulseguéssom compulseguéssou compulsem compulsen compulses compulsessa compulsessen compulsesses compulsessi compulsessin compulsessis compulseu compulsi compulsin compulsis compulso compulsos compulss compulsà compulsàiem compulsàieu compulsàrem compulsàreu compulsàs compulsàssem compulsàsseu compulsàssim compulsàssiu compulsàvem compulsàvets compulsàveu compulsàvom compulsés compulséssem compulsésseu compulséssim compulséssiu compulsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
compulsar

compungir /kom.punˈd͡ʒi/ /kom.punˈd͡ʒiɾ/ /kum.punˈʒi/ alg ant bal centr compungeix compungeixa compungeixen compungeixes compungeixi compungeixin compungeixis compungeixo compungeixs compungesc compungesca compungesquen compungesques compungesqui compungesquin compungesquis compungia compungida compungides compungien compungies compungiguem compungiguera compungigueren compungigueres compungiguessen compungiguesses compungiguessin compungiguessis compungigueu compungigueva compungigueven compungigueves compungigué compungiguérem compungiguéreu compungigués compungiguéssem compungiguésseu compungiguéssim compungiguéssiu compungiguévem compungiguéveu compungim compungint compungir compungira compungiran compungirem compungiren compungires compungireu compungiria compungirien compungiries compungiriva compungiriven compungirives compungirà compungiràs compungiré compungiríem compungiríeu compungirívem compungiríveu compungisc compungisca compungisco compungiscos compungisquem compungisquen compungisques compungisqueu compungissa compungissen compungisses compungissi compungissin compungissis compungist compungit compungits compungiu compungiva compungiven compungives compungix compungixa compungixen compungixes compungixi compungixin compungixis compungixo compungixos compungí compungíem compungíets compungíeu compungírem compungíreu compungís compungíscon compungíssem compungísseu compungíssim compungíssiu compungíssom compungíssou compungívem compungíveu compungíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
compungir

computador /kom.pu.taˈðo/ /kom.pu.taˈðoɾ/ /kom.pu.təˈðo/ /kum.pu.təˈðo/ adj masc
computador

computar /kom.puˈta/ /kom.puˈtaɾ/ /kum.puˈta/ alg ant bal cent comput computa computada computades computaia computaien computaies computam computant computar computara computaran computarem computaren computares computareu computaria computarien computaries computariva computariven computarives computarà computaràs computaré computaríem computaríeu computarívem computaríveu computassen computasses computassin computassis computat computats computau computava computaven computaves computavi computavo compute computeguem computeguessa computeguessen computeguesses computegueu computegués computeguéssom computeguéssou computem computen computes computessa computessen computesses computessi computessin computessis computeu computi computin computis computo computos computs computà computàiem computàieu computàrem computàreu computàs computàssem computàsseu computàssim computàssiu computàvem computàvets computàveu computàvom computés computéssem computésseu computéssim computéssiu computí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
computar

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
compás
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.
(petanca) Instrument per als amidaments utilitzat en cas que un obstacle impedeixi l'ús de la cinta mètrica.
Unitat de mesura del temps musical.

comsevulla /ˌkɔm.seˈvu.ʎa/ /ˌkɔm.seˈβu.ʎa/ /ˌkɔm.səˈvu.jə/ /ˌkɔm.səˈvu.ʎə/ /ˌkɔm.səˈβu.ʎə/ adv
comoquiera

comtal /komˈtaɫ/ /kumˈtaɫ/ adj
condal

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
condado

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
conde

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
condesa

comunament /koˌmu.naˈmen/ /koˌmu.naˈment/ /koˌmu.nəˈment/ /kuˌmu.nəˈmen/ adv
comúnmente

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
comunicación

comunicació educativa n fem
comunicación educativa

comunicació manual n fem
comunicación manual

comunicació no verbal n fem
comunicación no verbal

comunicació verbal n fem
comunicación verbal

comunicador /ko.mu.ni.kaˈðo/ /ko.mu.ni.kaˈðoɾ/ /ko.mu.ni.kəˈðo/ /ku.mu.ni.kəˈðo/ n masc
comunicador

comunicant /ko.mu.niˈkan/ /ko.mu.niˈkant/ /ku.mu.niˈkan/ adj
comunicante

comunicar /ko.mu.niˈka/ /ko.mu.niˈkaɾ/ /ku.mu.niˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comunic comunica comunicada comunicades comunicam comunicant comunicar comunicara comunicaran comunicarem comunicaren comunicares comunicareu comunicaria comunicarien comunicaries comunicarà comunicaràs comunicaré comunicaríem comunicaríeu comunicassen comunicasses comunicassin comunicassis comunicat comunicats comunicau comunicava comunicaven comunicaves comunico comunicà comunicàrem comunicàreu comunicàs comunicàssem comunicàsseu comunicàssim comunicàssiu comunicàvem comunicàveu comunique comuniquem comuniquen comuniques comuniquessen comuniquesses comuniquessin comuniquessis comuniqueu comuniqui comuniquin comuniquis comuniqués comuniquéssem comuniquésseu comuniquéssim comuniquéssiu comuniquí occ sept val v
comunicar
(transitiu) Transmetre, donar a conèixer.
(intransitiu) Un telèfon, un interlocutor, tenir la línia ocupada.

comunir /ko.muˈni/ /ko.muˈniɾ/ /ku.muˈni/ alg ant bal centr comuneix comuneixa comuneixen comuneixes comuneixi comuneixin comuneixis comuneixo comuneixs comunesc comunesca comunesquen comunesques comunesqui comunesquin comunesquis comunia comunida comunides comunien comunies comuniguem comuniguera comunigueren comunigueres comuniguessen comuniguesses comuniguessin comuniguessis comunigueu comunigueva comunigueven comunigueves comunigué comuniguérem comuniguéreu comunigués comuniguéssem comuniguésseu comuniguéssim comuniguéssiu comuniguévem comuniguéveu comunim comunint comunir comunira comuniran comunirem comuniren comunires comunireu comuniria comunirien comuniries comuniriva comuniriven comunirives comunirà comuniràs comuniré comuniríem comuniríeu comunirívem comuniríveu comunisc comunisca comunisco comuniscos comunisquem comunisquen comunisques comunisqueu comunissa comunissen comunisses comunissi comunissin comunissis comunist comunit comunits comuniu comuniva comuniven comunives comunix comunixa comunixen comunixes comunixi comunixin comunixis comunixo comunixos comuní comuníem comuníets comuníeu comunírem comuníreu comunís comuníscon comuníssem comunísseu comuníssim comuníssiu comuníssom comuníssou comunívem comuníveu comuníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
convocar

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
comunismo

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
comunista
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
comunista
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
comunidad
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comunitat autònoma /ko.mu.niˌtat.awˈtɔ.no.ma/ n fem
comunidad autónoma

comunitat d'aprenentatge n fem
comunidad de aprendizaje

comunitat educativa n fem
comunidad educativa

comunitat virtual n fem
comunidad virtual

comunitat virtual d'aprenentatge n fem
comunidad virtual de aprendizaje

comunió /ko.mu.niˈo/ /ku.mu.niˈo/ n fem
comunión

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
comedia

comís /koˈmis/ /kuˈmis/ n masc
comiso

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
común
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
Ordinari, típic.
Compartit, similar.

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ n masc
común
La gran majoria en conjunt.

conca n fem
cuenca
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
Cadascuna de les dues depressions a la cara on estan situats els ulls.
solterona
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concani /koŋˈka.ni/ /kuŋˈka.ni/ n masc
konkaní

concatenar /koŋ.ka.teˈna/ /koŋ.ka.teˈnaɾ/ /kuŋ.kə.təˈna/ alg ant bal cent concatena concatenada concatenades concatenaia concatenaien concatenaies concatenam concatenant concatenar concatenara concatenaran concatenarem concatenaren concatenares concatenareu concatenaria concatenarien concatenaries concatenariva concatenariven concatenarives concatenarà concatenaràs concatenaré concatenaríem concatenaríeu concatenarívem concatenaríveu concatenassen concatenasses concatenassin concatenassis concatenat concatenats concatenau concatenava concatenaven concatenaves concatenavi concatenavo concatene concateneguem concateneguessa concateneguessen concateneguesses concatenegueu concatenegués concateneguéssom concateneguéssou concatenem concatenen concatenes concatenessa concatenessen concatenesses concatenessi concatenessin concatenessis concateneu concateni concatenin concatenis concateno concatenos concatenà concatenàiem concatenàieu concatenàrem concatenàreu concatenàs concatenàssem concatenàsseu concatenàssim concatenàssiu concatenàvem concatenàvets concatenàveu concatenàvom concatenés concatenéssem concatenésseu concatenéssim concatenéssiu concatení concatèn eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concatenar
Associar diversos fets, idees, etc.
En informàtica, unir cadenes de caràcters.

concebre /konˈse.bɾe/ /konˈsə.bɾə/ /kunˈsɛ.bɾə/ /kunˈsɛ.βɾə/ bal conceba concebem conceben concebent concebera conceberen conceberes concebes concebessen concebesses concebessin concebessis concebeu concebi concebia concebien concebies concebin concebis concebo concebran concebre concebrem concebreu concebria concebrien concebries concebrà concebràs concebré concebríem concebríeu concebuda concebudes concebut concebuts concebé concebérem concebéreu concebés concebéssem concebésseu concebéssim concebéssiu concebí concebíem concebíeu concep conceps eiv occ sept v.cent val v
concebir

concedir /kon.seˈði/ /kon.seˈðiɾ/ /kon.səˈði/ /kun.səˈði/ bal concedeix concedeixen concedeixes concedeixi concedeixin concedeixis concedeixo concedesc concedesqui concedesquin concedesquis concedia concedida concedides concedien concedies concediguem concedigueu concedim concedint concedir concedira concediran concedirem concediren concedires concedireu concediria concedirien concediries concedirà concediràs concediré concediríem concediríeu concedisc concedisca concedisquen concedisques concedissen concedisses concedissin concedissis concedit concedits concediu concedix concedixen concedixes concedixo concedí concedíem concedíeu concedírem concedíreu concedís concedíssem concedísseu concedíssim concedíssiu n-occ occ sept val v
conceder

concedir un gol v
conceder un gol

concelebrar /kon.se.ɫeˈβɾa/ /kon.se.ɫeˈβɾaɾ/ /kun.sə.ɫəˈβɾa/ alg ant bal cent concelebr concelebra concelebrada concelebrades concelebraia concelebraien concelebraies concelebram concelebrant concelebrar concelebrara concelebraran concelebrarem concelebraren concelebrares concelebrareu concelebraria concelebrarien concelebraries concelebrariva concelebrariven concelebrarives concelebrarà concelebraràs concelebraré concelebraríem concelebraríeu concelebrarívem concelebraríveu concelebrassen concelebrasses concelebrassin concelebrassis concelebrat concelebrats concelebrau concelebrava concelebraven concelebraves concelebravi concelebravo concelebre concelebreguem concelebreguessa concelebreguessen concelebreguesses concelebregueu concelebregués concelebreguéssom concelebreguéssou concelebrem concelebren concelebres concelebressa concelebressen concelebresses concelebressi concelebressin concelebressis concelebreu concelebri concelebrin concelebris concelebro concelebros concelebrs concelebrà concelebràiem concelebràieu concelebràrem concelebràreu concelebràs concelebràssem concelebràsseu concelebràssim concelebràssiu concelebràvem concelebràvets concelebràveu concelebràvom concelebrés concelebréssem concelebrésseu concelebréssim concelebréssiu concelebrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concelebrar

concentració escolar n fem
concentración escolar

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ alg ant bal cent concentr concentra concentrada concentrades concentraia concentraien concentraies concentram concentrant concentrar concentrara concentraran concentrarem concentraren concentrares concentrareu concentraria concentrarien concentraries concentrariva concentrariven concentrarives concentrarà concentraràs concentraré concentraríem concentraríeu concentrarívem concentraríveu concentrassen concentrasses concentrassin concentrassis concentrat concentrats concentrau concentrava concentraven concentraves concentravi concentravo concentre concentreguem concentreguessa concentreguessen concentreguesses concentregueu concentregués concentreguéssom concentreguéssou concentrem concentren concentres concentressa concentressen concentresses concentressi concentressin concentressis concentreu concentri concentrin concentris concentro concentros concentrs concentrà concentràiem concentràieu concentràrem concentràreu concentràs concentràssem concentràsseu concentràssim concentràssiu concentràvem concentràvets concentràveu concentràvom concentrés concentréssem concentrésseu concentréssim concentréssiu concentrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concentrar

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
concepción

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
concepto
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptual /kon.sep.tuˈaɫ/ /kon.səp.tuˈaɫ/ /kun.səp.tuˈaɫ/ adj
conceptual

conceptualitzar /kon.sep.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈza/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent conceptualitz conceptualitza conceptualitzada conceptualitzades conceptualitzaia conceptualitzaien conceptualitzaies conceptualitzam conceptualitzant conceptualitzar conceptualitzara conceptualitzaran conceptualitzarem conceptualitzaren conceptualitzares conceptualitzareu conceptualitzaria conceptualitzarien conceptualitzaries conceptualitzariva conceptualitzariven conceptualitzarives conceptualitzarà conceptualitzaràs conceptualitzaré conceptualitzaríem conceptualitzaríeu conceptualitzarívem conceptualitzaríveu conceptualitzassen conceptualitzasses conceptualitzassin conceptualitzassis conceptualitzat conceptualitzats conceptualitzau conceptualitzava conceptualitzaven conceptualitzaves conceptualitzavi conceptualitzavo conceptualitze conceptualitzeguem conceptualitzeguessa conceptualitzeguessen conceptualitzeguesses conceptualitzegueu conceptualitzegués conceptualitzeguéssom conceptualitzeguéssou conceptualitzem conceptualitzen conceptualitzes conceptualitzessa conceptualitzessen conceptualitzesses conceptualitzessi conceptualitzessin conceptualitzessis conceptualitzeu conceptualitzi conceptualitzin conceptualitzis conceptualitzo conceptualitzos conceptualitzs conceptualitzà conceptualitzàiem conceptualitzàieu conceptualitzàrem conceptualitzàreu conceptualitzàs conceptualitzàssem conceptualitzàsseu conceptualitzàssim conceptualitzàssiu conceptualitzàvem conceptualitzàvets conceptualitzàveu conceptualitzàvom conceptualitzés conceptualitzéssem conceptualitzésseu conceptualitzéssim conceptualitzéssiu conceptualitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conceptualizar

conceptuar /kon.sep.tuˈa/ /kon.sep.tuˈaɾ/ /kon.səp.tuˈa/ /kun.səp.tuˈa/ alg bal conceptua conceptuada conceptuades conceptuam conceptuant conceptuar conceptuara conceptuaran conceptuarem conceptuaren conceptuares conceptuareu conceptuaria conceptuarien conceptuaries conceptuarà conceptuaràs conceptuaré conceptuaríem conceptuaríeu conceptuassen conceptuasses conceptuassin conceptuassis conceptuat conceptuats conceptuau conceptuava conceptuaven conceptuaves conceptue conceptuem conceptuen conceptues conceptuessen conceptuesses conceptuessin conceptuessis conceptueu conceptuo conceptuu conceptuà conceptuàrem conceptuàreu conceptuàs conceptuàssem conceptuàsseu conceptuàssim conceptuàssiu conceptuàvem conceptuàveu conceptués conceptuéssem conceptuésseu conceptuéssim conceptuéssiu conceptuí conceptuï conceptuïn conceptuïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
conceptuar

concernir /kon.serˈni/ /kon.seɾˈni/ /kon.seɾˈniɾ/ /kon.səɾˈni/ /kun.sərˈni/ alg ant bal centr concerneix concerneixa concerneixen concerneixes concerneixi concerneixin concerneixis concerneixo concerneixs concernesc concernesca concernesquen concernesques concernesqui concernesquin concernesquis concernia concernida concernides concernien concernies concerniguem concerniguera concernigueren concernigueres concerniguessen concerniguesses concerniguessin concerniguessis concernigueu concernigueva concernigueven concernigueves concernigué concerniguérem concerniguéreu concernigués concerniguéssem concerniguésseu concerniguéssim concerniguéssiu concerniguévem concerniguéveu concernim concernint concernir concernira concerniran concernirem concerniren concernires concernireu concerniria concernirien concerniries concerniriva concerniriven concernirives concernirà concerniràs concerniré concerniríem concerniríeu concernirívem concerniríveu concernisc concernisca concernisco concerniscos concernisquem concernisquen concernisques concernisqueu concernissa concernissen concernisses concernissi concernissin concernissis concernist concernit concernits concerniu concerniva concerniven concernives concernix concernixa concernixen concernixes concernixi concernixin concernixis concernixo concernixos concerní concerníem concerníets concerníeu concernírem concerníreu concernís concerníscon concerníssem concernísseu concerníssim concerníssiu concerníssom concerníssou concernívem concerníveu concerníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concernir

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
concierto
Acord sobre una manera de gestionar recursos conjuntament.
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.
Espectacle musical adreçat al gran públic.

concert educatiu n masc
concierto educativo

concertar /kon.serˈta/ /kon.seɾˈta/ /kon.seɾˈtaɾ/ /kon.səɾˈta/ /kun.sərˈta/ alg ant bal cent concert concerta concertada concertades concertaia concertaien concertaies concertam concertant concertar concertara concertaran concertarem concertaren concertares concertareu concertaria concertarien concertaries concertariva concertariven concertarives concertarà concertaràs concertaré concertaríem concertaríeu concertarívem concertaríveu concertassen concertasses concertassin concertassis concertat concertats concertau concertava concertaven concertaves concertavi concertavo concerte concerteguem concerteguessa concerteguessen concerteguesses concertegueu concertegués concerteguéssom concerteguéssou concertem concerten concertes concertessa concertessen concertesses concertessi concertessin concertessis concerteu concerti concertin concertis concerto concertos concerts concertà concertàiem concertàieu concertàrem concertàreu concertàs concertàssem concertàsseu concertàssim concertàssiu concertàvem concertàvets concertàveu concertàvom concertés concertéssem concertésseu concertéssim concertéssiu concertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concertar

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
concertina
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

concessió /kon.se.siˈo/ /kon.sə.siˈo/ /kun.sə.siˈo/ n fem
concesión

concili /konˈsi.ɫi/ /kunˈsi.ɫi/ n masc
concilio

conciliar /kon.si.ɫiˈa/ /kon.si.ɫiˈaɾ/ /kun.si.ɫiˈa/ /kun.si.ɫiˈar/ adj
conciliar
Relacionat amb un concili.

conciliar /kon.si.ɫiˈa/ /kon.si.ɫiˈaɾ/ /kun.si.ɫiˈa/ /kun.si.ɫiˈar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) concilia conciliada conciliades conciliam conciliant conciliar conciliara conciliaran conciliarem conciliaren conciliares conciliareu conciliaria conciliarien conciliaries conciliarà conciliaràs conciliaré conciliaríem conciliaríeu conciliassen conciliasses conciliassin conciliassis conciliat conciliats conciliau conciliava conciliaven conciliaves concilie conciliem concilien concilies conciliessen conciliesses conciliessin conciliessis concilieu concilii concilio concilià conciliàrem conciliàreu conciliàs conciliàssem conciliàsseu conciliàssim conciliàssiu conciliàvem conciliàveu conciliés conciliéssem conciliésseu conciliéssim conciliéssiu concilií conciliï conciliïn conciliïs occ sept val v
conciliar
Acostar discrepàncies mitjançant el diàleg.

conciutadà /kon.siw.taˈða/ /kon.siw.təˈða/ /kun.siw.təˈða/ n masc
conciudadano

concloentment /koŋ.kɫoˌemˈmen/ /koŋ.kɫoˌemˈment/ /kuŋ.kɫuˌemˈmen/ adv
concluyente

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ bal concloc concloem concloent concloeu concloga concloguem concloguen concloguera conclogueren conclogueres conclogues concloguessen concloguesses concloguessin concloguessis conclogueu conclogui concloguin concloguis conclogué concloguérem concloguéreu conclogués concloguéssem concloguésseu concloguéssim concloguéssiu concloguí conclosa concloses conclosos conclou conclouen conclouran concloure conclourem concloureu conclouria conclourien conclouries conclourà conclouràs conclouré conclouríem conclouríeu conclous concloíem concloíeu concloïa concloïen concloïes conclòs occ val v
concluir

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
conclusión

conco /ˈkoŋ.ko/ /ˈkoŋ.ku/ n masc
solterón
(pejoratiu) Solter d’edat avançada.

concordantment /koŋ.korˌðamˈmen/ /koŋ.koɾˌðamˈmen/ /koŋ.koɾˌðamˈment/ /kuŋ.kurˌdamˈmen/ /kuŋ.kurˌðamˈmen/ adv
concordemente

concordement /koŋˌkɔr.ðeˈmen/ /koŋˌkɔɾ.ðeˈmen/ /koŋˌkɔɾ.ðeˈment/ /koŋˌkɔɾ.ðəˈment/ /kuŋˌkɔr.dəˈmen/ /kuŋˌkɔr.ðəˈmen/ adv
concordemente

concorregut /koŋ.ko.reˈɣut/ /koŋ.ko.rəˈɣut/ /kuŋ.ku.rəˈɣut/ adj
concurrido

concoïdal /koŋ.ko.iˈðaɫ/ /kuŋ.ku.iˈðaɫ/ adj
concoideo

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
concreto

concretament /koŋˌkɾe.taˈmen/ /koŋˌkɾe.taˈment/ /koŋˌkɾe.təˈment/ /kuŋˌkɾe.təˈmen/ adv
concreto

concretar /koŋ.kɾeˈta/ /koŋ.kɾeˈtaɾ/ /koŋ.kɾəˈta/ /kuŋ.kɾəˈta/ alg ant bal cent concret concreta concretada concretades concretaia concretaien concretaies concretam concretant concretar concretara concretaran concretarem concretaren concretares concretareu concretaria concretarien concretaries concretariva concretariven concretarives concretarà concretaràs concretaré concretaríem concretaríeu concretarívem concretaríveu concretassen concretasses concretassin concretassis concretat concretats concretau concretava concretaven concretaves concretavi concretavo concrete concreteguem concreteguessa concreteguessen concreteguesses concretegueu concretegués concreteguéssom concreteguéssou concretem concreten concretes concretessa concretessen concretesses concretessi concretessin concretessis concreteu concreti concretin concretis concreto concretos concrets concretà concretàiem concretàieu concretàrem concretàreu concretàs concretàssem concretàsseu concretàssim concretàssiu concretàvem concretàvets concretàveu concretàvom concretés concretéssem concretésseu concretéssim concretéssiu concretí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concretar

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
concubina

conculcar /koŋ.kuɫˈka/ /koŋ.kuɫˈkaɾ/ /kuŋ.kuɫˈka/ alg ant bal cent conculc conculca conculcada conculcades conculcaia conculcaien conculcaies conculcam conculcant conculcar conculcara conculcaran conculcarem conculcaren conculcares conculcareu conculcaria conculcarien conculcaries conculcariva conculcariven conculcarives conculcarà conculcaràs conculcaré conculcaríem conculcaríeu conculcarívem conculcaríveu conculcassen conculcasses conculcassin conculcassis conculcat conculcats conculcau conculcava conculcaven conculcaves conculcavi conculcavo conculco conculcos conculcà conculcàiem conculcàieu conculcàrem conculcàreu conculcàs conculcàssem conculcàsseu conculcàssim conculcàssiu conculcàvem conculcàvets conculcàveu conculcàvom conculque conculqueguem conculqueguessa conculqueguessen conculqueguesses conculquegueu conculquegués conculqueguéssom conculqueguéssou conculquem conculquen conculques conculquessa conculquessen conculquesses conculquessi conculquessin conculquessis conculqueu conculqui conculquin conculquis conculqués conculquéssem conculquésseu conculquéssim conculquéssiu conculquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
despise pisotear

concupiscentment /koŋ.ku.pisˌsemˈment/ /koŋ.ku.piˌsemˈmen/ /koŋ.ku.piˌsemˈment/ /kuŋ.ku.pisˌsemˈmen/ /kuŋ.ku.piˌsemˈmen/ adv
concupiscente

concurrentment /koŋ.kuˌremˈmen/ /koŋ.kuˌremˈment/ /kuŋ.kuˌremˈmen/ adv
concurrente

concurrència /koŋ.kuˈrɛn.si.a/ /kuŋ.kuˈrɛn.si.ə/ n fem
concurrencia

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
concurso

concursant /koŋ.kurˈsan/ /koŋ.kuɾˈsan/ /koŋ.kuɾˈsant/ /kuŋ.kurˈsan/ n neut
concursante concurrent

concursar /koŋ.kurˈsa/ /koŋ.kuɾˈsaɾ/ /kuŋ.kurˈsa/ alg ant bal cent concurs concursa concursada concursades concursaia concursaien concursaies concursam concursant concursar concursara concursaran concursarem concursaren concursares concursareu concursaria concursarien concursaries concursariva concursariven concursarives concursarà concursaràs concursaré concursaríem concursaríeu concursarívem concursaríveu concursassen concursasses concursassin concursassis concursat concursats concursau concursava concursaven concursaves concursavi concursavo concurse concurseguem concurseguessa concurseguessen concurseguesses concursegueu concursegués concurseguéssom concurseguéssou concursem concursen concurses concursessa concursessen concursesses concursessi concursessin concursessis concurseu concursi concursin concursis concurso concursos concurss concursà concursàiem concursàieu concursàrem concursàreu concursàs concursàssem concursàsseu concursàssim concursàssiu concursàvem concursàvets concursàveu concursàvom concursés concurséssem concursésseu concurséssim concurséssiu concursí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concursar

concèntric /konˈsɛn.tɾik/ /kunˈsɛn.tɾik/ adj
concéntrico

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ n fem
concordia

concórrer /koŋˈko.re/ /koŋˈko.reɾ/ /koŋˈko.rə/ /kuŋˈko.rə/ bal concorr concorre concorreguda concorregudes concorreguem concorreguera concorregueren concorregueres concorreguessen concorreguesses concorreguessin concorreguessis concorregueu concorregut concorreguts concorregué concorreguérem concorreguéreu concorregués concorreguéssem concorreguésseu concorreguéssim concorreguéssiu concorreguí concorrem concorren concorrent concorreran concorrerem concorrereu concorreria concorrerien concorreries concorrerà concorreràs concorreré concorreríem concorreríeu concorres concorreu concorri concorria concorrien concorries concorrin concorris concorro concorrs concorríem concorríeu concórrec concórrega concórreguen concórregues concórrer eiv occ sept v.cent val v
concurrir

condecentment /kon.deˌsemˈmen/ /kon.deˌsemˈment/ /kon.dəˌsemˈment/ /kun.dəˌsemˈmen/ adv
condecente

condecoració /kon.de.ko.ɾa.siˈo/ /kun.də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
condecoración

condecorar /kon.de.koˈɾa/ /kon.de.koˈɾaɾ/ /kun.də.kuˈɾa/ alg ant bal cent condecor condecora condecorada condecorades condecoraia condecoraien condecoraies condecoram condecorant condecorar condecorara condecoraran condecorarem condecoraren condecorares condecorareu condecoraria condecorarien condecoraries condecorariva condecorariven condecorarives condecorarà condecoraràs condecoraré condecoraríem condecoraríeu condecorarívem condecoraríveu condecorassen condecorasses condecorassin condecorassis condecorat condecorats condecorau condecorava condecoraven condecoraves condecoravi condecoravo condecore condecoreguem condecoreguessa condecoreguessen condecoreguesses condecoregueu condecoregués condecoreguéssom condecoreguéssou condecorem condecoren condecores condecoressa condecoressen condecoresses condecoressi condecoressin condecoressis condecoreu condecori condecorin condecoris condecoro condecoros condecors condecorà condecoràiem condecoràieu condecoràrem condecoràreu condecoràs condecoràssem condecoràsseu condecoràssim condecoràssiu condecoràvem condecoràvets condecoràveu condecoràvom condecorés condecoréssem condecorésseu condecoréssim condecoréssiu condecorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
condecorar

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
condena

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) condemn condemna condemnada condemnades condemnam condemnant condemnar condemnara condemnaran condemnarem condemnaren condemnares condemnareu condemnaria condemnarien condemnaries condemnarà condemnaràs condemnaré condemnaríem condemnaríeu condemnassen condemnasses condemnassin condemnassis condemnat condemnats condemnau condemnava condemnaven condemnaves condemne condemnem condemnen condemnes condemnessen condemnesses condemnessin condemnessis condemneu condemni condemnin condemnis condemno condemnà condemnàrem condemnàreu condemnàs condemnàssem condemnàsseu condemnàssim condemnàssiu condemnàvem condemnàveu condemnés condemnéssem condemnésseu condemnéssim condemnéssiu condemní occ sept val v
condenar

condemnat /kon.demˈnat/ /kon.dəmˈnat/ /kun.dəmˈnat/ adj masc
condenado
Dit de qui ha estat objecte d'una condemna.

condemnat /kon.demˈnat/ /kon.dəmˈnat/ /kun.dəmˈnat/ n masc
condenado
Individu que ha estat objecte d'una condemna.

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) condens condensa condensada condensades condensam condensant condensar condensara condensaran condensarem condensaren condensares condensareu condensaria condensarien condensaries condensarà condensaràs condensaré condensaríem condensaríeu condensassen condensasses condensassin condensassis condensat condensats condensau condensava condensaven condensaves condense condensem condensen condenses condensessen condensesses condensessin condensessis condenseu condensi condensin condensis condenso condensà condensàrem condensàreu condensàs condensàssem condensàsseu condensàssim condensàssiu condensàvem condensàveu condensés condenséssem condensésseu condenséssim condenséssiu condensí occ sept val v
condensar

condescendent /kon.de.senˈden/ /kon.de.senˈdent/ /kon.dəs.sənˈdent/ /kun.də.sənˈden/ /kun.dəs.sənˈden/ adj
condescendiente

condescendir /kon.de.senˈdi/ /kon.de.senˈdiɾ/ /kon.dəs.sənˈdi/ /kun.də.sənˈdi/ /kun.dəs.sənˈdi/ bal condescendeix condescendeixen condescendeixes condescendeixi condescendeixin condescendeixis condescendeixo condescendesc condescendesqui condescendesquin condescendesquis condescendia condescendida condescendides condescendien condescendies condescendiguem condescendigueu condescendim condescendint condescendir condescendira condescendiran condescendirem condescendiren condescendires condescendireu condescendiria condescendirien condescendiries condescendirà condescendiràs condescendiré condescendiríem condescendiríeu condescendisc condescendisca condescendisquen condescendisques condescendissen condescendisses condescendissin condescendissis condescendit condescendits condescendiu condescendix condescendixen condescendixes condescendixo condescendí condescendíem condescendíeu condescendírem condescendíreu condescendís condescendíssem condescendísseu condescendíssim condescendíssiu n-occ occ sept val v
condescender

condescendència /kon.de.senˈdɛn.si.a/ /kon.dəs.sənˈdɛn.si.ə/ /kun.də.sənˈdɛn.si.ə/ /kun.dəs.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
condescendencia

condicionadament /kon.di.si.oˌna.ðaˈmen/ /kon.di.si.oˌna.ðaˈment/ /kon.di.si.oˌna.ðəˈment/ /kun.di.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
condicionalmente

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
condicional
Relatiu a la condició.
Provisional, en funció d'alguna cosa.
Tipus d'oració gramatical.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n fem
condicional
En justícia, llibertat condicional.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n masc
condicional modo condicional
Temps verbal, també anomenat potencial.

condicionalment /kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ adv
condicionalmente

condicionament n masc
condicionamiento

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
condición
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
condimento

condimentar /kon.di.menˈta/ /kon.di.menˈtaɾ/ /kun.di.mənˈta/ alg ant bal cent condiment condimenta condimentada condimentades condimentaia condimentaien condimentaies condimentam condimentant condimentar condimentara condimentaran condimentarem condimentaren condimentares condimentareu condimentaria condimentarien condimentaries condimentariva condimentariven condimentarives condimentarà condimentaràs condimentaré condimentaríem condimentaríeu condimentarívem condimentaríveu condimentassen condimentasses condimentassin condimentassis condimentat condimentats condimentau condimentava condimentaven condimentaves condimentavi condimentavo condimente condimenteguem condimenteguessa condimenteguessen condimenteguesses condimentegueu condimentegués condimenteguéssom condimenteguéssou condimentem condimenten condimentes condimentessa condimentessen condimentesses condimentessi condimentessin condimentessis condimenteu condimenti condimentin condimentis condimento condimentos condiments condimentà condimentàiem condimentàieu condimentàrem condimentàreu condimentàs condimentàssem condimentàsseu condimentàssim condimentàssiu condimentàvem condimentàvets condimentàveu condimentàvom condimentés condimentéssem condimentésseu condimentéssim condimentéssiu condimentí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
condimentar

condir /konˈdi/ /konˈdiɾ/ /kunˈdi/ bal condeix condeixen condeixes condeixi condeixin condeixis condeixo condesc condesqui condesquin condesquis condia condida condides condien condies condiguem condigueu condim condint condir condira condiran condirem condiren condires condireu condiria condirien condiries condirà condiràs condiré condiríem condiríeu condisc condisca condisquen condisques condissen condisses condissin condissis condit condits condiu condix condixen condixes condixo condí condíem condíeu condírem condíreu condís condíssem condísseu condíssim condíssiu n-occ occ sept val v
cundir
Donar de si, retre.

condolir-se /kon.doˈɫiɾ.se/ /kon.doˈɫiɾ.sə/ /kun.du.ɫirˈsə/ /kun.duˈɫir.sə/ alg ant bal centr condoleix condoleixa condoleixen condoleixes condoleixi condoleixin condoleixis condoleixo condoleixs condolesc condolesca condolesquen condolesques condolesqui condolesquin condolesquis condolia condolida condolides condolien condolies condoliguem condoliguera condoligueren condoligueres condoliguessen condoliguesses condoliguessin condoliguessis condoligueu condoligueva condoligueven condoligueves condoligué condoliguérem condoliguéreu condoligués condoliguéssem condoliguésseu condoliguéssim condoliguéssiu condoliguévem condoliguéveu condolim condolint condolir condolira condoliran condolirem condoliren condolires condolireu condoliria condolirien condoliries condoliriva condoliriven condolirives condolirà condoliràs condoliré condoliríem condoliríeu condolirívem condoliríveu condolisc condolisca condolisco condoliscos condolisquem condolisquen condolisques condolisqueu condolissa condolissen condolisses condolissi condolissin condolissis condolist condolit condolits condoliu condoliva condoliven condolives condolix condolixa condolixen condolixes condolixi condolixin condolixis condolixo condolixos condolí condolíem condolíets condolíeu condolírem condolíreu condolís condolíscon condolíssem condolísseu condolíssim condolíssiu condolíssom condolíssou condolívem condolíveu condolíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
condolerse

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ n masc
preservativo
(col·loquial) preservatiu

condonar /kon.doˈna/ /kon.doˈnaɾ/ /kun.duˈna/ alg ant bal cent condon condona condonada condonades condonaia condonaien condonaies condonam condonant condonar condonara condonaran condonarem condonaren condonares condonareu condonaria condonarien condonaries condonariva condonariven condonarives condonarà condonaràs condonaré condonaríem condonaríeu condonarívem condonaríveu condonassen condonasses condonassin condonassis condonat condonats condonau condonava condonaven condonaves condonavi condonavo condone condoneguem condoneguessa condoneguessen condoneguesses condonegueu condonegués condoneguéssom condoneguéssou condonem condonen condones condonessa condonessen condonesses condonessi condonessin condonessis condoneu condoni condonin condonis condono condonos condons condonà condonàiem condonàieu condonàrem condonàreu condonàs condonàssem condonàsseu condonàssim condonàssiu condonàvem condonàvets condonàveu condonàvom condonés condonéssem condonésseu condonéssim condonéssiu condoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
condonar

condormir /kon.dorˈmi/ /kon.doɾˈmi/ /kon.doɾˈmiɾ/ /kun.durˈmi/ alg bal condorm condorma condormen condormes condormi condormia condormida condormides condormien condormies condormiguem condormigueu condormim condormin condormint condormir condormira condormiran condormirem condormiren condormires condormireu condormiria condormirien condormiries condormirà condormiràs condormiré condormiríem condormiríeu condormis condormissen condormisses condormissin condormissis condormit condormits condormiu condormo condorms condormí condormíem condormíeu condormírem condormíreu condormís condormíssem condormísseu condormíssim condormíssiu eiv occ sept v.cent val v
adormecer

conducció n fem
conducción

conducta /konˈduk.ta/ /konˈduk.tə/ /kunˈduk.tə/ n fem
conducta

conducte ejaculador n masc
conducto eyaculador

conductisme /kon.dukˈtiz.me/ /kon.dukˈtiz.mə/ /kun.dukˈtiz.mə/ n masc
behaviorismo conductismo

conductista /kon.dukˈtis.ta/ /kon.dukˈtis.te/ /kon.dukˈtis.tə/ /kun.dukˈtis.tə/ adj
conductista
Relatiu al conductisme o als seus seguidors.

conductista /kon.dukˈtis.ta/ /kon.dukˈtis.te/ /kon.dukˈtis.tə/ /kun.dukˈtis.tə/ n neut
conductista
Seguidor del conductisme

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ adj masc
conductor
Que condueix alguna cosa.

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
conductor
Element que permet el pas de l'electricitat o de la calor.
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ alg bal condueix condueixen condueixes condueixi condueixin condueixis condueixo condueixs conduesc conduesca conduesquen conduesques conduesqui conduesquin conduesquis conduint conduir conduiran conduirem conduireu conduiria conduirien conduiries conduirà conduiràs conduiré conduiríem conduiríeu conduí conduíem conduíeu conduírem conduíreu conduís conduíssem conduísseu conduíssim conduíssiu conduïa conduïda conduïdes conduïen conduïes conduïguem conduïgueu conduïm conduïra conduïren conduïres conduïsc conduïsca conduïsquen conduïsques conduïssen conduïsses conduïssin conduïssis conduït conduïts conduïu conduïx conduïxen conduïxes conduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conducir
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

condícia /konˈdi.si.a/ /kunˈdi.si.ə/ n fem
cuidado

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
conocimiento
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

coneixement previ n masc
conocimiento previo

conestablia /ko.nes.tabˈbɫi.a/ /ko.nes.taˈbɫi.a/ /ko.nes.taˈβɫi.a/ /ko.nəs.təbˈbɫi.ə/ /ku.nəs.təbˈbɫi.ə/ /ku.nəs.təˈβɫi.ə/ n fem
condestablía

confabular /koɱ.fa.buˈɫaɾ/ /koɱ.fa.βuˈɫa/ /koɱ.fə.buˈɫa/ /kuɱ.fə.buˈɫa/ /kuɱ.fə.βuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) confabul confabula confabulada confabulades confabulam confabulant confabular confabulara confabularan confabularem confabularen confabulares confabulareu confabularia confabularien confabularies confabularà confabularàs confabularé confabularíem confabularíeu confabulassen confabulasses confabulassin confabulassis confabulat confabulats confabulau confabulava confabulaven confabulaves confabule confabulem confabulen confabules confabulessen confabulesses confabulessin confabulessis confabuleu confabuli confabulin confabulis confabulo confabulà confabulàrem confabulàreu confabulàs confabulàssem confabulàsseu confabulàssim confabulàssiu confabulàvem confabulàveu confabulés confabuléssem confabulésseu confabuléssim confabuléssiu confabulí occ sept val v
confabular

confeccionar /koɱ.fek.si.oˈna/ /koɱ.fek.si.oˈnaɾ/ /kuɱ.fək.si.uˈna/ alg ant bal cent confeccion confecciona confeccionada confeccionades confeccionaia confeccionaien confeccionaies confeccionam confeccionant confeccionar confeccionara confeccionaran confeccionarem confeccionaren confeccionares confeccionareu confeccionaria confeccionarien confeccionaries confeccionariva confeccionariven confeccionarives confeccionarà confeccionaràs confeccionaré confeccionaríem confeccionaríeu confeccionarívem confeccionaríveu confeccionassen confeccionasses confeccionassin confeccionassis confeccionat confeccionats confeccionau confeccionava confeccionaven confeccionaves confeccionavi confeccionavo confeccione confeccioneguem confeccioneguessa confeccioneguessen confeccioneguesses confeccionegueu confeccionegués confeccioneguéssom confeccioneguéssou confeccionem confeccionen confecciones confeccionessa confeccionessen confeccionesses confeccionessi confeccionessin confeccionessis confeccioneu confeccioni confeccionin confeccionis confecciono confeccionos confeccions confeccionà confeccionàiem confeccionàieu confeccionàrem confeccionàreu confeccionàs confeccionàssem confeccionàsseu confeccionàssim confeccionàssiu confeccionàvem confeccionàvets confeccionàveu confeccionàvom confeccionés confeccionéssem confeccionésseu confeccionéssim confeccionéssiu confeccioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confeccionar

confecció /koɱ.fek.siˈo/ /koɱ.fək.siˈo/ /kuɱ.fək.siˈo/ n fem
tanda

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
confederación

confegir /koɱ.feˈd͡ʒi/ /koɱ.feˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.feˈʒi/ /koɱ.fəˈʒi/ /kuɱ.fəˈʒi/ alg bal confegeix confegeixen confegeixes confegeixi confegeixin confegeixis confegeixo confegeixs confegesc confegesca confegesquen confegesques confegesqui confegesquin confegesquis confegia confegida confegides confegien confegies confegiguem confegigueu confegim confegint confegir confegira confegiran confegirem confegiren confegires confegireu confegiria confegirien confegiries confegirà confegiràs confegiré confegiríem confegiríeu confegisc confegisca confegisquen confegisques confegissen confegisses confegissin confegissis confegit confegits confegiu confegix confegixen confegixes confegixo confegí confegíem confegíeu confegírem confegíreu confegís confegíssem confegísseu confegíssim confegíssiu config configen configes configi configin configis confija eiv mall n-occ occ sept v.cent val v
deletrear

conferenciar /koɱ.fe.ɾen.siˈa/ /koɱ.fe.ɾen.siˈaɾ/ /koɱ.fə.ɾən.siˈa/ /kuɱ.fə.ɾən.siˈa/ alg bal conferencia conferenciada conferenciades conferenciam conferenciant conferenciar conferenciara conferenciaran conferenciarem conferenciaren conferenciares conferenciareu conferenciaria conferenciarien conferenciaries conferenciarà conferenciaràs conferenciaré conferenciaríem conferenciaríeu conferenciassen conferenciasses conferenciassin conferenciassis conferenciat conferenciats conferenciau conferenciava conferenciaven conferenciaves conferencie conferenciem conferencien conferencies conferenciessen conferenciesses conferenciessin conferenciessis conferencieu conferencii conferencio conferencià conferenciàrem conferenciàreu conferenciàs conferenciàssem conferenciàsseu conferenciàssim conferenciàssiu conferenciàvem conferenciàveu conferenciés conferenciéssem conferenciésseu conferenciéssim conferenciéssiu conferencií conferenciï conferenciïn conferenciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
conferenciar

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ alg ant bal centr confereix confereixa confereixen confereixes confereixi confereixin confereixis confereixo confereixs conferesc conferesca conferesquen conferesques conferesqui conferesquin conferesquis conferia conferida conferides conferien conferies conferiguem conferiguera conferigueren conferigueres conferiguessen conferiguesses conferiguessin conferiguessis conferigueu conferigueva conferigueven conferigueves conferigué conferiguérem conferiguéreu conferigués conferiguéssem conferiguésseu conferiguéssim conferiguéssiu conferiguévem conferiguéveu conferim conferint conferir conferira conferiran conferirem conferiren conferires conferireu conferiria conferirien conferiries confeririva confeririven conferirives conferirà conferiràs conferiré conferiríem conferiríeu conferirívem conferiríveu conferisc conferisca conferisco conferiscos conferisquem conferisquen conferisques conferisqueu conferissa conferissen conferisses conferissi conferissin conferissis conferist conferit conferits conferiu conferiva conferiven conferives conferix conferixa conferixen conferixes conferixi conferixin conferixis conferixo conferixos conferí conferíem conferíets conferíeu conferírem conferíreu conferís conferíscon conferíssem conferísseu conferíssim conferíssiu conferíssom conferíssou conferívem conferíveu conferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conferir consultar
Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.
conferir
Concedir o donar algunes coses, com dignitats, treball, etc.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
conferencia

conferència de premsa n fem
rueda de prensa

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confessa confessada confessades confessam confessant confessar confessara confessaran confessarem confessaren confessares confessareu confessaria confessarien confessaries confessarà confessaràs confessaré confessaríem confessaríeu confessassen confessasses confessassin confessassis confessat confessats confessau confessava confessaven confessaves confesse confessem confessen confesses confessessen confessesses confessessin confessessis confesseu confessi confessin confessis confesso confessà confessàrem confessàreu confessàs confessàssem confessàsseu confessàssim confessàssiu confessàvem confessàveu confessés confesséssem confessésseu confesséssim confesséssiu confessí confés occ sept val v
confesar

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
confesión

confiadament /koɱ.fiˌa.ðaˈmen/ /koɱ.fiˌa.ðaˈment/ /koɱ.fiˌa.ðəˈment/ /kuɱ.fiˌa.ðəˈmen/ adv
confiadamente

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
confianza
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
Seguretat que algú té en si mateix.
Familiaritat que es té en el tracte amb una persona o un animal.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ alg bal confia confiada confiades confiam confiant confiar confiara confiaran confiarem confiaren confiares confiareu confiaria confiarien confiaries confiarà confiaràs confiaré confiaríem confiaríeu confiassen confiasses confiassin confiassis confiat confiats confiau confiava confiaven confiaves confie confiem confien confies confiessen confiesses confiessin confiessis confieu confii confio confià confiàrem confiàreu confiàs confiàssem confiàsseu confiàssim confiàssiu confiàvem confiàveu confiés confiéssem confiésseu confiéssim confiéssiu confií confiï confiïn confiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
confiar
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ adj
confidencial

confidencialment /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈmen/ /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈment/ /koɱ.fi.ðən.siˌaɫˈment/ /kuɱ.fi.ðən.siˌaɫˈmen/ adv
confidencialmente

confidentment /koɱ.fiˌðemˈmen/ /koɱ.fiˌðemˈment/ /kuɱ.fiˌðemˈmen/ adv
confidentemente

configurar /koɱ.fi.ɣuˈɾa/ /koɱ.fi.ɣuˈɾaɾ/ /kuɱ.fi.ɣuˈɾa/ alg ant bal cent configur configura configurada configurades configuraia configuraien configuraies configuram configurant configurar configurara configuraran configurarem configuraren configurares configurareu configuraria configurarien configuraries configurariva configurariven configurarives configurarà configuraràs configuraré configuraríem configuraríeu configurarívem configuraríveu configurassen configurasses configurassin configurassis configurat configurats configurau configurava configuraven configuraves configuravi configuravo configure configureguem configureguessa configureguessen configureguesses configuregueu configuregués configureguéssom configureguéssou configurem configuren configures configuressa configuressen configuresses configuressi configuressin configuressis configureu configuri configurin configuris configuro configuros configurs configurà configuràiem configuràieu configuràrem configuràreu configuràs configuràssem configuràsseu configuràssim configuràssiu configuràvem configuràvets configuràveu configuràvom configurés configuréssem configurésseu configuréssim configuréssiu configurí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
configurar

confinament /koɱ.fi.naˈmen/ /koɱ.fi.naˈment/ /koɱ.fi.nəˈment/ /kuɱ.fi.nəˈmen/ n masc
confinamiento

confinar /koɱ.fiˈna/ /koɱ.fiˈnaɾ/ /kuɱ.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confina confinada confinades confinam confinant confinar confinara confinaran confinarem confinaren confinares confinareu confinaria confinarien confinaries confinarà confinaràs confinaré confinaríem confinaríeu confinassen confinasses confinassin confinassis confinat confinats confinau confinava confinaven confinaves confine confinem confinen confines confinessen confinesses confinessin confinessis confineu confini confinin confinis confino confinà confinàrem confinàreu confinàs confinàssem confinàsseu confinàssim confinàssiu confinàvem confinàveu confinés confinéssem confinésseu confinéssim confinéssiu confiní confín occ sept val v
confinar

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confirm confirma confirmada confirmades confirmam confirmant confirmar confirmara confirmaran confirmarem confirmaren confirmares confirmareu confirmaria confirmarien confirmaries confirmarà confirmaràs confirmaré confirmaríem confirmaríeu confirmassen confirmasses confirmassin confirmassis confirmat confirmats confirmau confirmava confirmaven confirmaves confirme confirmem confirmen confirmes confirmessen confirmesses confirmessin confirmessis confirmeu confirmi confirmin confirmis confirmo confirmà confirmàrem confirmàreu confirmàs confirmàssem confirmàsseu confirmàssim confirmàssiu confirmàvem confirmàveu confirmés confirméssem confirmésseu confirméssim confirméssiu confirmí occ sept val v
confirmar
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.
santiguar
(col·loquial) bufetejar

confit /koɱˈfit/ /kuɱˈfit/ n masc
anís escabeche
Petites boletes de sucre de colors aromatitzades amb anís, que es fan servir per decorar pastissos.
Menjar de carn cuinat amb greix i vinagre.

confitar /koɱ.fiˈta/ /koɱ.fiˈtaɾ/ /kuɱ.fiˈta/ alg ant bal cent confit confita confitada confitades confitaia confitaien confitaies confitam confitant confitar confitara confitaran confitarem confitaren confitares confitareu confitaria confitarien confitaries confitariva confitariven confitarives confitarà confitaràs confitaré confitaríem confitaríeu confitarívem confitaríveu confitassen confitasses confitassin confitassis confitat confitats confitau confitava confitaven confitaves confitavi confitavo confite confiteguem confiteguessa confiteguessen confiteguesses confitegueu confitegués confiteguéssom confiteguéssou confitem confiten confites confitessa confitessen confitesses confitessi confitessin confitessis confiteu confiti confitin confitis confito confitos confits confità confitàiem confitàieu confitàrem confitàreu confitàs confitàssem confitàsseu confitàssim confitàssiu confitàvem confitàvets confitàveu confitàvom confités confitéssem confitésseu confitéssim confitéssiu confití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confitar

confiter /koɱ.fiˈte/ /koɱ.fiˈteɾ/ /kuɱ.fiˈte/ n masc
pastelero

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
confluencia

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
conflicto

conflicte bèl·lic n masc
conflicto bélico

conflicte de classes n masc
conflicto de clases

conflictiu /koɱ.fɫikˈtiw/ /kuɱ.fɫikˈtiw/ adj masc
conflictivo
Relatiu al conflicte
Que provoca conflictes.

conflictivament /koɱ.fɫikˌti.vaˈment/ /koɱ.fɫikˌti.vəˈment/ /koɱ.fɫikˌti.βaˈmen/ /kuɱ.fɫikˌti.vəˈmen/ /kuɱ.fɫikˌti.βəˈmen/ adv
conflictivamente

conflictualitat /koɱ.fɫik.tu.a.ɫiˈtat/ /koɱ.fɫik.tu.ə.ɫiˈtat/ /kuɱ.fɫik.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
conflictualidad

confluir /koɱ.fɫuˈi/ /koɱ.fɫuˈiɾ/ /kuɱ.fɫuˈi/ alg bal conflueix conflueixen conflueixes conflueixi conflueixin conflueixis conflueixo conflueixs confluesc confluesca confluesquen confluesques confluesqui confluesquin confluesquis confluint confluir confluiran confluirem confluireu confluiria confluirien confluiries confluirà confluiràs confluiré confluiríem confluiríeu confluí confluíem confluíeu confluírem confluíreu confluís confluíssem confluísseu confluíssim confluíssiu confluïa confluïda confluïdes confluïen confluïes confluïguem confluïgueu confluïm confluïra confluïren confluïres confluïsc confluïsca confluïsquen confluïsques confluïssen confluïsses confluïssin confluïssis confluït confluïts confluïu confluïx confluïxen confluïxes confluïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confluir

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
confluencia

confondre /koɱˈfon.dɾe/ /koɱˈfon.dɾə/ /kuɱˈfon.dɾə/ bal confon confonc confondran confondre confondrem confondreu confondria confondrien confondries confondrà confondràs confondré confondríem confondríeu confonem confonen confonent confoneu confonga confonguem confonguen confonguera confongueren confongueres confongues confonguessen confonguesses confonguessin confonguessis confongueu confongui confonguin confonguis confongué confonguérem confonguéreu confongués confonguéssem confonguésseu confonguéssim confonguéssiu confonguí confonia confonien confonies confons confoníem confoníeu confosa confoses confosos confós eiv occ v.cent val v
confundir

conformar /koɱ.forˈma/ /koɱ.foɾˈma/ /koɱ.foɾˈmaɾ/ /kuɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conform conforma conformada conformades conformam conformant conformar conformara conformaran conformarem conformaren conformares conformareu conformaria conformarien conformaries conformarà conformaràs conformaré conformaríem conformaríeu conformassen conformasses conformassin conformassis conformat conformats conformau conformava conformaven conformaves conforme conformem conformen conformes conformessen conformesses conformessin conformessis conformeu conformi conformin conformis conformo conformà conformàrem conformàreu conformàs conformàssem conformàsseu conformàssim conformàssiu conformàvem conformàveu conformés conforméssem conformésseu conforméssim conforméssiu conformí occ sept val v
conformar
Fer conforme, ésser conforme, a una llei, a un principi, a una norma, al costum.

conforme /koɱˈfoɾ.me/ /koɱˈfoɾ.mə/ /kuɱˈfor.mə/ adv
conforme

conformement /koɱˌfor.meˈmen/ /koɱˌfoɾ.meˈmen/ /koɱˌfoɾ.meˈment/ /koɱˌfoɾ.məˈment/ /kuɱˌfor.məˈmen/ adv
conformemente

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
conformidad
Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
confortación
Acció de confortar, de donar força i coratge en moment de desassossec.
confort
Absència d'incomoditats.

confortablement /koɱ.forˌtab.bɫeˈmen/ /koɱ.foɾˌta.bɫeˈment/ /koɱ.foɾˌta.βɫeˈmen/ /koɱ.foɾˌtab.bɫəˈment/ /kuɱ.furˌta.βɫəˈmen/ /kuɱ.furˌtab.bɫəˈmen/ adv
confortablemente

confortar /koɱ.forˈta/ /koɱ.foɾˈta/ /koɱ.foɾˈtaɾ/ /kuɱ.furˈta/ alg ant bal cent confort conforta confortada confortades confortaia confortaien confortaies confortam confortant confortar confortara confortaran confortarem confortaren confortares confortareu confortaria confortarien confortaries confortariva confortariven confortarives confortarà confortaràs confortaré confortaríem confortaríeu confortarívem confortaríveu confortassen confortasses confortassin confortassis confortat confortats confortau confortava confortaven confortaves confortavi confortavo conforte conforteguem conforteguessa conforteguessen conforteguesses confortegueu confortegués conforteguéssom conforteguéssou confortem conforten confortes confortessa confortessen confortesses confortessi confortessin confortessis conforteu conforti confortin confortis conforto confortos conforts confortà confortàiem confortàieu confortàrem confortàreu confortàs confortàssem confortàsseu confortàssim confortàssiu confortàvem confortàvets confortàveu confortàvom confortés confortéssem confortésseu confortéssim confortéssiu confortí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confortar

confrare /koɱˈfɾa.ɾe/ /koɱˈfɾa.ɾə/ /kuɱˈfɾa.ɾə/ n masc
cofrade

confraria /koɱ.fɾaˈɾi.a/ /koɱ.fɾəˈɾi.ə/ /kuɱ.fɾəˈɾi.ə/ n fem
cofradía

confraternitzar /koɱ.fɾa.ter.niˈd͡za/ /koɱ.fɾa.teɾ.niˈza/ /koɱ.fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /koɱ.fɾə.təɾ.niˈd͡za/ /kuɱ.fɾə.tər.niˈd͡za/ alg ant bal cent confraternitz confraternitza confraternitzada confraternitzades confraternitzaia confraternitzaien confraternitzaies confraternitzam confraternitzant confraternitzar confraternitzara confraternitzaran confraternitzarem confraternitzaren confraternitzares confraternitzareu confraternitzaria confraternitzarien confraternitzaries confraternitzariva confraternitzariven confraternitzarives confraternitzarà confraternitzaràs confraternitzaré confraternitzaríem confraternitzaríeu confraternitzarívem confraternitzaríveu confraternitzassen confraternitzasses confraternitzassin confraternitzassis confraternitzat confraternitzats confraternitzau confraternitzava confraternitzaven confraternitzaves confraternitzavi confraternitzavo confraternitze confraternitzeguem confraternitzeguessa confraternitzeguessen confraternitzeguesses confraternitzegueu confraternitzegués confraternitzeguéssom confraternitzeguéssou confraternitzem confraternitzen confraternitzes confraternitzessa confraternitzessen confraternitzesses confraternitzessi confraternitzessin confraternitzessis confraternitzeu confraternitzi confraternitzin confraternitzis confraternitzo confraternitzos confraternitzs confraternitzà confraternitzàiem confraternitzàieu confraternitzàrem confraternitzàreu confraternitzàs confraternitzàssem confraternitzàsseu confraternitzàssim confraternitzàssiu confraternitzàvem confraternitzàvets confraternitzàveu confraternitzàvom confraternitzés confraternitzéssem confraternitzésseu confraternitzéssim confraternitzéssiu confraternitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confraternizar

confugir /koɱ.fuˈd͡ʒi/ /koɱ.fuˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.fuˈʒi/ /kuɱ.fuˈʒi/ alg bal confugen confuges confugi confugia confugida confugides confugien confugies confugiguem confugigueu confugim confugin confugint confugir confugira confugiran confugirem confugiren confugires confugireu confugiria confugirien confugiries confugirà confugiràs confugiré confugiríem confugiríeu confugis confugissen confugisses confugissin confugissis confugit confugits confugiu confugí confugíem confugíeu confugírem confugíreu confugís confugíssem confugísseu confugíssim confugíssiu confuig confuit confuita confuites confuits confuja confujo eiv occ sept v.cent val v
asistir

confusament /koɱˌfu.zaˈmen/ /koɱˌfu.zaˈment/ /koɱˌfu.zəˈment/ /kuɱˌfu.zəˈmen/ adv
confusamente

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
confusión
Barreja de coses, en especial quan costa destriar-les.
Identificació incorrecta d'una cosa.

confutar /koɱ.fuˈta/ /koɱ.fuˈtaɾ/ /kuɱ.fuˈta/ alg ant bal cent confut confuta confutada confutades confutaia confutaien confutaies confutam confutant confutar confutara confutaran confutarem confutaren confutares confutareu confutaria confutarien confutaries confutariva confutariven confutarives confutarà confutaràs confutaré confutaríem confutaríeu confutarívem confutaríveu confutassen confutasses confutassin confutassis confutat confutats confutau confutava confutaven confutaves confutavi confutavo confute confuteguem confuteguessa confuteguessen confuteguesses confutegueu confutegués confuteguéssom confuteguéssou confutem confuten confutes confutessa confutessen confutesses confutessi confutessin confutessis confuteu confuti confutin confutis confuto confutos confuts confutà confutàiem confutàieu confutàrem confutàreu confutàs confutàssem confutàsseu confutàssim confutàssiu confutàvem confutàvets confutàveu confutàvom confutés confutéssem confutésseu confutéssim confutéssiu confutí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confutar

conga /ˈkoŋ.ɡa/ /ˈkoŋ.ɡə/ n fem
conga
Instrument membranòfon de percussió d'origen hispanoamericà, format per dos tambors de cos allargat i una sola pell, que es toca amb les mans o amb baquetes.
Ball popular cubà en el que la gent forma una filera acompanyats d'un ritme de tambors.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
congelador

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent congel congela congelada congelades congelaia congelaien congelaies congelam congelant congelar congelara congelaran congelarem congelaren congelares congelareu congelaria congelarien congelaries congelariva congelariven congelarives congelarà congelaràs congelaré congelaríem congelaríeu congelarívem congelaríveu congelassen congelasses congelassin congelassis congelat congelats congelau congelava congelaven congelaves congelavi congelavo congele congeleguem congeleguessa congeleguessen congeleguesses congelegueu congelegués congeleguéssom congeleguéssou congelem congelen congeles congelessa congelessen congelesses congelessi congelessin congelessis congeleu congeli congelin congelis congelo congelos congels congelà congelàiem congelàieu congelàrem congelàreu congelàs congelàssem congelàsseu congelàssim congelàssiu congelàvem congelàvets congelàveu congelàvom congelés congeléssem congelésseu congeléssim congeléssiu congelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
congelar
Posar a menys de zero graus.

congelat /koɲ.d͡ʒeˈɫat/ /koɲ.ʒəˈɫat/ /kuɲ.ʒəˈɫat/ adj masc
congelado

congeniar /koɲ.d͡ʒe.niˈa/ /koɲ.d͡ʒe.niˈaɾ/ /koɲ.ʒə.niˈa/ /kuɲ.ʒə.niˈa/ alg bal congenia congeniada congeniades congeniam congeniant congeniar congeniara congeniaran congeniarem congeniaren congeniares congeniareu congeniaria congeniarien congeniaries congeniarà congeniaràs congeniaré congeniaríem congeniaríeu congeniassen congeniasses congeniassin congeniassis congeniat congeniats congeniau congeniava congeniaven congeniaves congenie congeniem congenien congenies congeniessen congeniesses congeniessin congeniessis congenieu congenii congenio congenià congeniàrem congeniàreu congeniàs congeniàssem congeniàsseu congeniàssim congeniàssiu congeniàvem congeniàveu congeniés congeniéssem congeniésseu congeniéssim congeniéssiu congenií congeniï congeniïn congeniïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
congeniar

congestionar /kon.d͡ʒes.ti.oˈna/ /kon.d͡ʒes.ti.oˈnaɾ/ /kuɲ.ʒəs.ti.uˈna/ alg ant bal cent congestion congestiona congestionada congestionades congestionaia congestionaien congestionaies congestionam congestionant congestionar congestionara congestionaran congestionarem congestionaren congestionares congestionareu congestionaria congestionarien congestionaries congestionariva congestionariven congestionarives congestionarà congestionaràs congestionaré congestionaríem congestionaríeu congestionarívem congestionaríveu congestionassen congestionasses congestionassin congestionassis congestionat congestionats congestionau congestionava congestionaven congestionaves congestionavi congestionavo congestione congestioneguem congestioneguessa congestioneguessen congestioneguesses congestionegueu congestionegués congestioneguéssom congestioneguéssou congestionem congestionen congestiones congestionessa congestionessen congestionesses congestionessi congestionessin congestionessis congestioneu congestioni congestionin congestionis congestiono congestionos congestions congestionà congestionàiem congestionàieu congestionàrem congestionàreu congestionàs congestionàssem congestionàsseu congestionàssim congestionàssiu congestionàvem congestionàvets congestionàveu congestionàvom congestionés congestionéssem congestionésseu congestionéssim congestionéssiu congestioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
congestionar

conglobar /koŋ.gloˈβa/ /koŋ.gloˈβaɾ/ /kuŋ.gluˈβa/ alg ant bal cent conglob congloba conglobada conglobades conglobaia conglobaien conglobaies conglobam conglobant conglobar conglobara conglobaran conglobarem conglobaren conglobares conglobareu conglobaria conglobarien conglobaries conglobariva conglobariven conglobarives conglobarà conglobaràs conglobaré conglobaríem conglobaríeu conglobarívem conglobaríveu conglobassen conglobasses conglobassin conglobassis conglobat conglobats conglobau conglobava conglobaven conglobaves conglobavi conglobavo conglobe conglobeguem conglobeguessa conglobeguessen conglobeguesses conglobegueu conglobegués conglobeguéssom conglobeguéssou conglobem congloben conglobes conglobessa conglobessen conglobesses conglobessi conglobessin conglobessis conglobeu conglobi conglobin conglobis conglobo conglobos conglobs conglobà conglobàiem conglobàieu conglobàrem conglobàreu conglobàs conglobàssem conglobàsseu conglobàssim conglobàssiu conglobàvem conglobàvets conglobàveu conglobàvom conglobés conglobéssem conglobésseu conglobéssim conglobéssiu conglobí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conglobar

conglomerar /koŋ.ɡɫo.meˈɾa/ /koŋ.ɡɫo.meˈɾaɾ/ /koŋ.ɡɫo.məˈɾa/ /kuŋ.ɡɫu.məˈɾa/ alg ant bal cent conglomer conglomera conglomerada conglomerades conglomeraia conglomeraien conglomeraies conglomeram conglomerant conglomerar conglomerara conglomeraran conglomerarem conglomeraren conglomerares conglomerareu conglomeraria conglomerarien conglomeraries conglomerariva conglomerariven conglomerarives conglomerarà conglomeraràs conglomeraré conglomeraríem conglomeraríeu conglomerarívem conglomeraríveu conglomerassen conglomerasses conglomerassin conglomerassis conglomerat conglomerats conglomerau conglomerava conglomeraven conglomeraves conglomeravi conglomeravo conglomere conglomereguem conglomereguessa conglomereguessen conglomereguesses conglomeregueu conglomeregués conglomereguéssom conglomereguéssou conglomerem conglomeren conglomeres conglomeressa conglomeressen conglomeresses conglomeressi conglomeressin conglomeressis conglomereu conglomeri conglomerin conglomeris conglomero conglomeros conglomers conglomerà conglomeràiem conglomeràieu conglomeràrem conglomeràreu conglomeràs conglomeràssem conglomeràsseu conglomeràssim conglomeràssiu conglomeràvem conglomeràvets conglomeràveu conglomeràvom conglomerés conglomeréssem conglomerésseu conglomeréssim conglomeréssiu conglomerí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conglomerar

conglutinar /koŋ.glu.tiˈna/ /koŋ.glu.tiˈnaɾ/ /kuŋ.glu.tiˈna/ alg ant bal cent conglutina conglutinada conglutinades conglutinaia conglutinaien conglutinaies conglutinam conglutinant conglutinar conglutinara conglutinaran conglutinarem conglutinaren conglutinares conglutinareu conglutinaria conglutinarien conglutinaries conglutinariva conglutinariven conglutinarives conglutinarà conglutinaràs conglutinaré conglutinaríem conglutinaríeu conglutinarívem conglutinaríveu conglutinassen conglutinasses conglutinassin conglutinassis conglutinat conglutinats conglutinau conglutinava conglutinaven conglutinaves conglutinavi conglutinavo conglutine conglutineguem conglutineguessa conglutineguessen conglutineguesses conglutinegueu conglutinegués conglutineguéssom conglutineguéssou conglutinem conglutinen conglutines conglutinessa conglutinessen conglutinesses conglutinessi conglutinessin conglutinessis conglutineu conglutini conglutinin conglutinis conglutino conglutinos conglutinà conglutinàiem conglutinàieu conglutinàrem conglutinàreu conglutinàs conglutinàssem conglutinàsseu conglutinàssim conglutinàssiu conglutinàvem conglutinàvets conglutinàveu conglutinàvom conglutinés conglutinéssem conglutinésseu conglutinéssim conglutinéssiu conglutiní conglutín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conglutinar

congoixa /koŋˈɡo.ʃa/ /koŋˈɡo.ʃə/ /koŋˈɡoj.ʃa/ /kuŋˈɡo.ʃə/ n fem
congoja

congoixar /koŋ.ɡojˈʃa/ /koŋ.ɡojˈʃaɾ/ /koŋ.ɡoˈʃa/ /kuŋ.ɡuˈʃa/ alg ant bal cent congoix congoixa congoixada congoixades congoixaia congoixaien congoixaies congoixam congoixant congoixar congoixara congoixaran congoixarem congoixaren congoixares congoixareu congoixaria congoixarien congoixaries congoixariva congoixariven congoixarives congoixarà congoixaràs congoixaré congoixaríem congoixaríeu congoixarívem congoixaríveu congoixassen congoixasses congoixassin congoixassis congoixat congoixats congoixau congoixava congoixaven congoixaves congoixavi congoixavo congoixe congoixeguem congoixeguessa congoixeguessen congoixeguesses congoixegueu congoixegués congoixeguéssom congoixeguéssou congoixem congoixen congoixes congoixessa congoixessen congoixesses congoixessi congoixessin congoixessis congoixeu congoixi congoixin congoixis congoixo congoixos congoixs congoixà congoixàiem congoixàieu congoixàrem congoixàreu congoixàs congoixàssem congoixàsseu congoixàssim congoixàssiu congoixàvem congoixàvets congoixàveu congoixàvom congoixés congoixéssem congoixésseu congoixéssim congoixéssiu congoixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
acongojar

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
congoleño
Relatiu o pertanyent a la República del Congo o a la República Democràtica del Congo.
Relatiu o pertanyent al riu Congo.

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
congoleño
Persona que habita o és originària de la República del Congo o de República Democràtica del Congo.

congraciar-se /koŋ.ɡɾa.siˈaɾ.se/ /koŋ.ɡɾə.siˈaɾ.sə/ /kuŋ.ɡɾə.si.ərˈsə/ alg bal congracia congraciada congraciades congraciam congraciant congraciar congraciara congraciaran congraciarem congraciaren congraciares congraciareu congraciaria congraciarien congraciaries congraciarà congraciaràs congraciaré congraciaríem congraciaríeu congraciassen congraciasses congraciassin congraciassis congraciat congraciats congraciau congraciava congraciaven congraciaves congracie congraciem congracien congracies congraciessen congraciesses congraciessin congraciessis congracieu congracii congracio congracià congraciàrem congraciàreu congraciàs congraciàssem congraciàsseu congraciàssim congraciàssiu congraciàvem congraciàveu congraciés congraciéssem congraciésseu congraciéssim congraciéssiu congracií congraciï congraciïn congraciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
congraciarse

congratular /koŋ.ɡɾa.tuˈɫa/ /koŋ.ɡɾa.tuˈɫaɾ/ /koŋ.ɡɾə.tuˈɫa/ /kuŋ.ɡɾə.tuˈɫa/ alg ant bal cent congratul congratula congratulada congratulades congratulaia congratulaien congratulaies congratulam congratulant congratular congratulara congratularan congratularem congratularen congratulares congratulareu congratularia congratularien congratularies congratulariva congratulariven congratularives congratularà congratularàs congratularé congratularíem congratularíeu congratularívem congratularíveu congratulassen congratulasses congratulassin congratulassis congratulat congratulats congratulau congratulava congratulaven congratulaves congratulavi congratulavo congratule congratuleguem congratuleguessa congratuleguessen congratuleguesses congratulegueu congratulegués congratuleguéssom congratuleguéssou congratulem congratulen congratules congratulessa congratulessen congratulesses congratulessi congratulessin congratulessis congratuleu congratuli congratulin congratulis congratulo congratulos congratuls congratulà congratulàiem congratulàieu congratulàrem congratulàreu congratulàs congratulàssem congratulàsseu congratulàssim congratulàssiu congratulàvem congratulàvets congratulàveu congratulàvom congratulés congratuléssem congratulésseu congratuléssim congratuléssiu congratulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
congratular

congre /ˈkoŋ.ɡɾe/ /ˈkoŋ.ɡɾə/ n masc
congrio
Espècie de peixos de la família dels congridae (Conger conger).

congre dolç n masc
congrio dulce

congre pintat n masc
congrio pintado

congre roig n masc
varga

congregació /koŋ.gɾe.ɣa.siˈo/ /kuŋ.gɾə.ɣə.siˈo/ n fem
congregación

congregar /koŋ.ɡɾeˈɣa/ /koŋ.ɡɾeˈɣaɾ/ /koŋ.ɡɾəˈɣa/ /kuŋ.ɡɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) congreg congrega congregada congregades congregam congregant congregar congregara congregaran congregarem congregaren congregares congregareu congregaria congregarien congregaries congregarà congregaràs congregaré congregaríem congregaríeu congregassen congregasses congregassin congregassis congregat congregats congregau congregava congregaven congregaves congrego congregue congreguem congreguen congregues congreguessen congreguesses congreguessin congreguessis congregueu congregui congreguin congreguis congregués congreguéssem congreguésseu congreguéssim congreguéssiu congreguí congregà congregàrem congregàreu congregàs congregàssem congregàsseu congregàssim congregàssiu congregàvem congregàveu occ sept val v
congregar

congreny /koŋˈɡɾeɲ/ /koŋˈɡɾəɲ/ /kuŋˈɡɾɛɲ/ n masc
aro

congriar /koŋ.ɡɾiˈa/ /koŋ.ɡɾiˈaɾ/ /kuŋ.ɡɾiˈa/ alg bal congria congriada congriades congriam congriant congriar congriara congriaran congriarem congriaren congriares congriareu congriaria congriarien congriaries congriarà congriaràs congriaré congriaríem congriaríeu congriassen congriasses congriassin congriassis congriat congriats congriau congriava congriaven congriaves congrie congriem congrien congries congriessen congriesses congriessin congriessis congrieu congrii congrio congrià congriàrem congriàreu congriàs congriàssem congriàsseu congriàssim congriàssiu congriàvem congriàveu congriés congriéssem congriésseu congriéssim congriéssiu congrií congriï congriïn congriïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
formar

congruentment /koŋ.ɡɾuˌemˈmen/ /koŋ.ɡɾuˌemˈment/ /kuŋ.ɡɾuˌemˈmen/ adv
congruamente

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
congreso
Reunió o assemblea de persones amb relació a algun afer.
Parlament o cambra de representació política.
Reunió d'erudits o experts per a discutir qüestions relatives a llur especialitat.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ congènita adj masc
congénito

conhortar /ko.norˈta/ /ko.noɾˈta/ /ko.noɾˈtaɾ/ /ku.nurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conhort conhorta conhortada conhortades conhortam conhortant conhortar conhortara conhortaran conhortarem conhortaren conhortares conhortareu conhortaria conhortarien conhortaries conhortarà conhortaràs conhortaré conhortaríem conhortaríeu conhortassen conhortasses conhortassin conhortassis conhortat conhortats conhortau conhortava conhortaven conhortaves conhorte conhortem conhorten conhortes conhortessen conhortesses conhortessin conhortessis conhorteu conhorti conhortin conhortis conhorto conhortà conhortàrem conhortàreu conhortàs conhortàssem conhortàsseu conhortàssim conhortàssiu conhortàvem conhortàveu conhortés conhortéssem conhortésseu conhortéssim conhortéssiu conhortí occ sept val v
consolar
Animar o exhortar algú que està abatut.
confortarse
(pronominal) Consolar-se o conformar-se.

conidioma /ko.ni.ðiˈo.ma/ /ko.ni.ðiˈo.mə/ /ku.ni.ðiˈo.mə/ n masc
conidioma

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
conejo
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).
brazuelo
Tall del muscle de les potes d’un boví, nerviüt i melós en cocció lenta.

conill de bosc n masc
conejo común

conill porquí n masc
conejito de Indias

conillada /ko.niˈʎa.ða/ /ko.niˈʎa.ðə/ /ku.niˈja.ðə/ /ku.niˈʎa.ðə/ n fem
camada

conillar /ko.niˈʎa/ /ko.niˈʎaɾ/ /ku.niˈja/ /ku.niˈʎa/ n masc
conejar
Corral per la cria de conills.

coniller /ko.niˈʎe/ /ko.niˈʎeɾ/ /ku.niˈje/ /ku.niˈʎe/ adj masc
conejero
Relacionat amb els conills.

coniller /ko.niˈʎe/ /ko.niˈʎeɾ/ /ku.niˈje/ /ku.niˈʎe/ n masc
sabueso
Gos que caça conills.

conjectura /kon.d͡ʒekˈtu.ɾa/ /kuɲ.ʒəkˈtu.ɾə/ n fem
conjetura

conjecturar /kon.d͡ʒek.tuˈɾa/ /kon.d͡ʒek.tuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒək.tuˈɾa/ alg ant bal cent conjectur conjectura conjecturada conjecturades conjecturaia conjecturaien conjecturaies conjecturam conjecturant conjecturar conjecturara conjecturaran conjecturarem conjecturaren conjecturares conjecturareu conjecturaria conjecturarien conjecturaries conjecturariva conjecturariven conjecturarives conjecturarà conjecturaràs conjecturaré conjecturaríem conjecturaríeu conjecturarívem conjecturaríveu conjecturassen conjecturasses conjecturassin conjecturassis conjecturat conjecturats conjecturau conjecturava conjecturaven conjecturaves conjecturavi conjecturavo conjecture conjectureguem conjectureguessa conjectureguessen conjectureguesses conjecturegueu conjecturegués conjectureguéssom conjectureguéssou conjecturem conjecturen conjectures conjecturessa conjecturessen conjecturesses conjecturessi conjecturessin conjecturessis conjectureu conjecturi conjecturin conjecturis conjecturo conjecturos conjecturs conjecturà conjecturàiem conjecturàieu conjecturàrem conjecturàreu conjecturàs conjecturàssem conjecturàsseu conjecturàssim conjecturàssiu conjecturàvem conjecturàvets conjecturàveu conjecturàvom conjecturés conjecturéssem conjecturésseu conjecturéssim conjecturéssiu conjecturí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conjeturar

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
conjugación

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ alg bal conjug conjuga conjugada conjugades conjugam conjugant conjugar conjugara conjugaran conjugarem conjugaren conjugares conjugareu conjugaria conjugarien conjugaries conjugarà conjugaràs conjugaré conjugaríem conjugaríeu conjugassen conjugasses conjugassin conjugassis conjugat conjugats conjugau conjugava conjugaven conjugaves conjugo conjugue conjuguem conjuguen conjugues conjuguessen conjuguesses conjuguessin conjuguessis conjugueu conjugui conjuguin conjuguis conjugués conjuguéssem conjuguésseu conjuguéssim conjuguéssiu conjuguí conjugà conjugàrem conjugàreu conjugàs conjugàssem conjugàsseu conjugàssim conjugàssiu conjugàvem conjugàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
conjugar

conjuminar /koɲ.d͡ʒu.miˈna/ /koɲ.d͡ʒu.miˈnaɾ/ /koɲ.ʒu.miˈna/ /kuɲ.ʒu.miˈna/ alg ant bal cent conjumina conjuminada conjuminades conjuminaia conjuminaien conjuminaies conjuminam conjuminant conjuminar conjuminara conjuminaran conjuminarem conjuminaren conjuminares conjuminareu conjuminaria conjuminarien conjuminaries conjuminariva conjuminariven conjuminarives conjuminarà conjuminaràs conjuminaré conjuminaríem conjuminaríeu conjuminarívem conjuminaríveu conjuminassen conjuminasses conjuminassin conjuminassis conjuminat conjuminats conjuminau conjuminava conjuminaven conjuminaves conjuminavi conjuminavo conjumine conjumineguem conjumineguessa conjumineguessen conjumineguesses conjuminegueu conjuminegués conjumineguéssom conjumineguéssou conjuminem conjuminen conjumines conjuminessa conjuminessen conjuminesses conjuminessi conjuminessin conjuminessis conjumineu conjumini conjuminin conjuminis conjumino conjuminos conjuminà conjuminàiem conjuminàieu conjuminàrem conjuminàreu conjuminàs conjuminàssem conjuminàsseu conjuminàssim conjuminàssiu conjuminàvem conjuminàvets conjuminàveu conjuminàvom conjuminés conjuminéssem conjuminésseu conjuminéssim conjuminéssiu conjuminí conjumín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
combinar conjurar
Unir coses perquè combinin de la millor manera.
Posar-se d'acord unes persones per fer quelcom.

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
conjunción
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ adj masc
conjunto
Unit o incorporat a una altra cosa.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
conjunto
Agrupació d'elements amb una característica comuna.
Sèrie, mena, tipus, sort.
Grup musical, banda.
Peces de roba que resten bé plegades.

conjuntament /koɲˌd͡ʒun.taˈmen/ /koɲˌd͡ʒun.taˈment/ /koɲˌʒun.təˈment/ /kuɲˌʒun.təˈmen/ adv
conjuntamente

conjuntar /kon.d͡ʒunˈtaɾ/ /koɲ.d͡ʒunˈˈta// /kun.ʒunˈta/ alg ant bal cent conjunt conjunta conjuntada conjuntades conjuntaia conjuntaien conjuntaies conjuntam conjuntant conjuntar conjuntara conjuntaran conjuntarem conjuntaren conjuntares conjuntareu conjuntaria conjuntarien conjuntaries conjuntariva conjuntariven conjuntarives conjuntarà conjuntaràs conjuntaré conjuntaríem conjuntaríeu conjuntarívem conjuntaríveu conjuntassen conjuntasses conjuntassin conjuntassis conjuntat conjuntats conjuntau conjuntava conjuntaven conjuntaves conjuntavi conjuntavo conjunte conjunteguem conjunteguessa conjunteguessen conjunteguesses conjuntegueu conjuntegués conjunteguéssom conjunteguéssou conjuntem conjunten conjuntes conjuntessa conjuntessen conjuntesses conjuntessi conjuntessin conjuntessis conjunteu conjunti conjuntin conjuntis conjunto conjuntos conjunts conjuntà conjuntàiem conjuntàieu conjuntàrem conjuntàreu conjuntàs conjuntàssem conjuntàsseu conjuntàssim conjuntàssiu conjuntàvem conjuntàvets conjuntàveu conjuntàvom conjuntés conjuntéssem conjuntésseu conjuntéssim conjuntéssiu conjuntí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conjuntar

conjunyir /kon.ʒuˈɲi/ /kon.ʒuˈɲiɾ/ /kun.ʒuˈɲi/ alg ant bal centr conjunyeix conjunyeixa conjunyeixen conjunyeixes conjunyeixi conjunyeixin conjunyeixis conjunyeixo conjunyeixs conjunyesc conjunyesca conjunyesquen conjunyesques conjunyesqui conjunyesquin conjunyesquis conjunyia conjunyida conjunyides conjunyien conjunyies conjunyiguem conjunyiguera conjunyigueren conjunyigueres conjunyiguessen conjunyiguesses conjunyiguessin conjunyiguessis conjunyigueu conjunyigueva conjunyigueven conjunyigueves conjunyigué conjunyiguérem conjunyiguéreu conjunyigués conjunyiguéssem conjunyiguésseu conjunyiguéssim conjunyiguéssiu conjunyiguévem conjunyiguéveu conjunyim conjunyint conjunyir conjunyira conjunyiran conjunyirem conjunyiren conjunyires conjunyireu conjunyiria conjunyirien conjunyiries conjunyiriva conjunyiriven conjunyirives conjunyirà conjunyiràs conjunyiré conjunyiríem conjunyiríeu conjunyirívem conjunyiríveu conjunyisc conjunyisca conjunyisco conjunyiscos conjunyisquem conjunyisquen conjunyisques conjunyisqueu conjunyissa conjunyissen conjunyisses conjunyissi conjunyissin conjunyissis conjunyist conjunyit conjunyits conjunyiu conjunyiva conjunyiven conjunyives conjunyix conjunyixa conjunyixen conjunyixes conjunyixi conjunyixin conjunyixis conjunyixo conjunyixos conjunyí conjunyíem conjunyíets conjunyíeu conjunyírem conjunyíreu conjunyís conjunyíscon conjunyíssem conjunyísseu conjunyíssim conjunyíssiu conjunyíssom conjunyíssou conjunyívem conjunyíveu conjunyíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
unir

conjur /koɲˈd͡ʒuɾ/ /koɲˈʒuɾ/ /kuɲˈʒur/ n masc
conjuro

conjurar /kon.d͡ʒuˈɾa/ /kon.d͡ʒuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conjur conjura conjurada conjurades conjuram conjurant conjurar conjurara conjuraran conjurarem conjuraren conjurares conjurareu conjuraria conjurarien conjuraries conjurarà conjuraràs conjuraré conjuraríem conjuraríeu conjurassen conjurasses conjurassin conjurassis conjurat conjurats conjurau conjurava conjuraven conjuraves conjure conjurem conjuren conjures conjuressen conjuresses conjuressin conjuressis conjureu conjuri conjurin conjuris conjuro conjurà conjuràrem conjuràreu conjuràs conjuràssem conjuràsseu conjuràssim conjuràssiu conjuràvem conjuràveu conjurés conjuréssem conjurésseu conjuréssim conjuréssiu conjurí occ sept val v
conjurar

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) connect connecta connectada connectades connectam connectant connectar connectara connectaran connectarem connectaren connectares connectareu connectaria connectarien connectaries connectarà connectaràs connectaré connectaríem connectaríeu connectassen connectasses connectassin connectassis connectat connectats connectau connectava connectaven connectaves connecte connectem connecten connectes connectessen connectesses connectessin connectessis connecteu connecti connectin connectis connecto connectà connectàrem connectàreu connectàs connectàssem connectàsseu connectàssim connectàssiu connectàvem connectàveu connectés connectéssem connectésseu connectéssim connectéssiu connectí occ sept val v
conectar
Establir un fort lligam.
Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connexionisme /kon.nek.si.oˈniz.me/ /kon.nək.si.oˈniz.mə/ /kun.nək.si.uˈniz.mə/ n masc
conexionismo

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
conexión
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

connotar /kon.noˈta/ /kon.noˈtaɾ/ /kun.nuˈta/ alg ant bal cent connot connota connotada connotades connotaia connotaien connotaies connotam connotant connotar connotara connotaran connotarem connotaren connotares connotareu connotaria connotarien connotaries connotariva connotariven connotarives connotarà connotaràs connotaré connotaríem connotaríeu connotarívem connotaríveu connotassen connotasses connotassin connotassis connotat connotats connotau connotava connotaven connotaves connotavi connotavo connote connoteguem connoteguessa connoteguessen connoteguesses connotegueu connotegués connoteguéssom connoteguéssou connotem connoten connotes connotessa connotessen connotesses connotessi connotessin connotessis connoteu connoti connotin connotis connoto connotos connots connotà connotàiem connotàieu connotàrem connotàreu connotàs connotàssem connotàsseu connotàssim connotàssiu connotàvem connotàvets connotàveu connotàvom connotés connotéssem connotésseu connotéssim connotéssiu connotí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
connotar

conoïdal /ko.no.iˈðaɫ/ /ku.nu.iˈðaɫ/ adj
conoidal

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ bal conquereix conquereixen conquereixes conquereixi conquereixin conquereixis conquereixo conqueresc conqueresqui conqueresquin conqueresquis conqueria conquerida conquerides conquerien conqueries conqueriguem conquerigueu conquerim conquerint conquerir conquerira conqueriran conquerirem conqueriren conquerires conquerireu conqueriria conqueririen conqueriries conquerirà conqueriràs conqueriré conqueriríem conqueriríeu conquerisc conquerisca conquerisquen conquerisques conquerissen conquerisses conquerissin conquerissis conquerit conquerits conqueriu conquerix conquerixen conquerixes conquerixo conquerí conqueríem conqueríeu conquerírem conqueríreu conquerís conqueríssem conquerísseu conqueríssim conqueríssiu n-occ occ sept val v
conquistar

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
conquista

conquilla /koŋˈki.ʎa/ /koŋˈki.ʎə/ /kuŋˈki.ʎə/ n fem
concha
Closca dura i calcària que protegeix els mol·luscs.
cazoleta protectora
(karate, taekwondo, esports de pilota) Peça de material dur i resistent de l'equip de determinats esportistes, de forma generalment triangular, que s'utilitza per a protegir-se els genitals.

conquistar /koŋ.kisˈta/ /koŋ.kisˈtaɾ/ /kuŋ.kisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conquist conquista conquistada conquistades conquistam conquistant conquistar conquistara conquistaran conquistarem conquistaren conquistares conquistareu conquistaria conquistarien conquistaries conquistarà conquistaràs conquistaré conquistaríem conquistaríeu conquistassen conquistasses conquistassin conquistassis conquistat conquistats conquistau conquistava conquistaven conquistaves conquiste conquistem conquisten conquistes conquistessen conquistesses conquistessin conquistessis conquisteu conquisti conquistin conquistis conquisto conquistà conquistàrem conquistàreu conquistàs conquistàssem conquistàsseu conquistàssim conquistàssiu conquistàvem conquistàveu conquistés conquistéssem conquistésseu conquistéssim conquistéssiu conquistí occ sept val v
conquistar
Guanyar-se l'amor d'una persona.

conrear /kon.reˈa/ /kon.reˈaɾ/ /kun.reˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conrea conreada conreades conream conreant conrear conreara conrearan conrearem conrearen conreares conreareu conrearia conrearien conrearies conrearà conrearàs conrearé conrearíem conrearíeu conreassen conreasses conreassin conreassis conreat conreats conreau conreava conreaven conreaves conree conreem conreen conrees conreessen conreesses conreessin conreessis conreeu conrei conreo conreà conreàrem conreàreu conreàs conreàssem conreàsseu conreàssim conreàssiu conreàvem conreàveu conreés conreéssem conreésseu conreéssim conreéssiu conreí conreï conreïn conreïs occ sept val v
cultivar

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
cultivo

consagrar /kon.saˈɣɾa/ /kon.saˈɣɾaɾ/ /kon.səˈɣɾa/ /kun.səˈɣɾa/ alg ant bal cent consagr consagra consagrada consagrades consagraia consagraien consagraies consagram consagrant consagrar consagrara consagraran consagrarem consagraren consagrares consagrareu consagraria consagrarien consagraries consagrariva consagrariven consagrarives consagrarà consagraràs consagraré consagraríem consagraríeu consagrarívem consagraríveu consagrassen consagrasses consagrassin consagrassis consagrat consagrats consagrau consagrava consagraven consagraves consagravi consagravo consagre consagreguem consagreguessa consagreguessen consagreguesses consagregueu consagregués consagreguéssom consagreguéssou consagrem consagren consagres consagressa consagressen consagresses consagressi consagressin consagressis consagreu consagri consagrin consagris consagro consagros consagrs consagrà consagràiem consagràieu consagràrem consagràreu consagràs consagràssem consagràsseu consagràssim consagràssiu consagràvem consagràvets consagràveu consagràvom consagrés consagréssem consagrésseu consagréssim consagréssiu consagrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consagrar
Fer sagrada alguna persona o cosa.
Pronunciar amb intenció el sacerdot les paraules de la consagració sobre la matèria deguda (generalment sobre l'hòstia i el vi).
Entre els romans, concedir l'apoteosi a algun dels seus emperadors (posar-los al nivell dels déus).
Oferir, dedicar a Déu alguna cosa o persona.
Erigir un monument per a perpetuar la memòria d'alguna persona o esdeveniment.
Destinar alguna expressió o paraula per una determinada i particular significació.
Oferir, dedicar el temps en alguna cosa, com la vida al bé de la pàtria.

conscienciació n fem
concientización

conscienciejar /kon.si.en.si.eˈd͡ʒa/ /kon.si.en.si.eˈd͡ʒaɾ/ /kon.si.en.si.eˈʒa/ /kon.si.ən.si.əˈd͡ʒa/ /kun.si.ən.si.əˈʒa/ alg bal conscienciege conscienciegem conscienciegen consciencieges conscienciegessen conscienciegesses conscienciegessin conscienciegessis conscienciegeu conscienciegi conscienciegin conscienciegis conscienciegés conscienciegéssem conscienciegésseu conscienciegéssim conscienciegéssiu conscienciegí consciencieig consciencieja conscienciejada conscienciejades conscienciejam conscienciejant conscienciejar conscienciejara conscienciejaran conscienciejarem conscienciejaren conscienciejares conscienciejareu conscienciejaria conscienciejarien conscienciejaries conscienciejarà conscienciejaràs conscienciejaré conscienciejaríem conscienciejaríeu conscienciejassen conscienciejasses conscienciejassin conscienciejassis conscienciejat conscienciejats conscienciejau conscienciejava conscienciejaven conscienciejaves conscienciejo conscienciejà conscienciejàrem conscienciejàreu conscienciejàs conscienciejàssem conscienciejàsseu conscienciejàssim conscienciejàssiu conscienciejàvem conscienciejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
concienciar

conscienciosament /kon.si.en.siˌo.zaˈmen/ /kon.si.en.siˌo.zaˈment/ /kon.si.ən.siˌo.zəˈment/ /kun.si.ən.siˌo.zəˈmen/ adv
concienzudamente

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
consciente

conscientment /kon.siˌemˈmen/ /kon.siˌemˈment/ /kun.siˌemˈmen/ adv
conscientemente

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
conciencia
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consciència ambiental n fem
conciencia ambiental

consecutiu /kon.se.kuˈtiw/ /kon.sə.kuˈtiw/ /kun.sə.kuˈtiw/ adj masc
consecutivo

consecutivament /kon.se.kuˌti.vaˈment/ /kon.se.kuˌti.βaˈmen/ /kon.sə.kuˌti.vəˈment/ /kun.sə.kuˌti.vəˈmen/ /kun.sə.kuˌti.βəˈmen/ adv
consecutivamente

consegüentment /kon.seˌɣwemˈmen/ /kon.seˌɣwemˈment/ /kon.səˌɣwemˈment/ /kun.səˌɣwemˈmen/ adv
consiguientemente

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
consejo
Acte o efecte d'aconsellar.
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consell de classe n masc
consejo de clase

consell escolar n masc
consejo escolar

consell orientador n masc
consejo orientador

conseller /kon.seˈʎe/ /kon.seˈʎeɾ/ /kon.səˈʎe/ /kun.səˈje/ /kun.səˈʎe/ n masc
consejero
Persona que dona consell.
Membre d'un consell.

conselleria /kon.se.ʎeˈɾi.a/ /kon.sə.ʎəˈɾi.ə/ /kun.sə.jəˈɾi.ə/ /kun.sə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
consejería

consens /konˈsens/ /konˈsɛns/ /kunˈsɛns/ n masc
consenso

consensuar /kon.sen.suˈa/ /kon.sen.suˈaɾ/ /kon.sən.suˈa/ /kun.sən.suˈa/ alg bal consensua consensuada consensuades consensuam consensuant consensuar consensuara consensuaran consensuarem consensuaren consensuares consensuareu consensuaria consensuarien consensuaries consensuarà consensuaràs consensuaré consensuaríem consensuaríeu consensuassen consensuasses consensuassin consensuassis consensuat consensuats consensuau consensuava consensuaven consensuaves consensue consensuem consensuen consensues consensuessen consensuesses consensuessin consensuessis consensueu consensuo consensuu consensuà consensuàrem consensuàreu consensuàs consensuàssem consensuàsseu consensuàssim consensuàssiu consensuàvem consensuàveu consensués consensuéssem consensuésseu consensuéssim consensuéssiu consensuí consensuï consensuïn consensuïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
consensuar

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
consentimiento

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ alg bal consent consenta consenten consentes consenti consentia consentida consentides consentien consenties consentiguem consentigueu consentim consentin consentint consentir consentira consentiran consentirem consentiren consentires consentireu consentiria consentirien consentiries consentirà consentiràs consentiré consentiríem consentiríeu consentis consentissen consentisses consentissin consentissis consentit consentits consentiu consento consents consentí consentíem consentíeu consentírem consentíreu consentís consentíssem consentísseu consentíssim consentíssiu eiv occ sept v.cent val v
consentir

conseqüent /kon.seˈkwen/ /kon.seˈkwent/ /kon.səˈkwent/ /kun.səˈkwen/ adj
consecuente

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ adv
consecuentemente

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
consecuencia

conserva /konˈseɾ.ba/ /konˈseɾ.va/ /konˈseɾ.və/ /kunˈser.bə/ /kunˈseɾ.və/ n fem
conserva
Aliment preparat per mantenir la comestibilitat envasat hermèticament i evitant l'acció de microorganismes.

conservació /kon.ser.βa.siˈo/ /kon.seɾ.va.siˈo/ /kon.seɾ.βa.siˈo/ /kon.səɾ.və.siˈo/ /kun.sər.bə.siˈo/ /kun.sər.və.siˈo/ n fem
conservación

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
conservador
Que conserva.

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ n masc
conservador
Persona que té com a missió la conservació d'alguna cosa.

conservant /kon.serˈβan/ /kon.seɾˈbant/ /kon.seɾˈvant/ /kon.səɾˈvant/ /kun.sərˈban/ /kun.səɾˈvant/ n masc
conservante

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conserv conserva conservada conservades conservam conservant conservar conservara conservaran conservarem conservaren conservares conservareu conservaria conservarien conservaries conservarà conservaràs conservaré conservaríem conservaríeu conservassen conservasses conservassin conservassis conservat conservats conservau conservava conservaven conservaves conserve conservem conserven conserves conservessen conservesses conservessin conservessis conserveu conservi conservin conservis conservo conservà conservàrem conservàreu conservàs conservàssem conservàsseu conservàssim conservàssiu conservàvem conservàveu conservés conservéssem conservésseu conservéssim conservéssiu conserví occ sept val v
conservar
Guardar, retenir, no deixar perdre.

conservar l'anònim v
vivir en el anonimato

conservatori /kon.ser.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.vaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.səɾ.vəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.bəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.vəˈtɔ.ɾi/ n masc
conservatorio

considerablement /kon.si.ðeˌɾa.bɫeˈment/ /kon.si.ðeˌɾa.βɫeˈmen/ /kon.si.ðeˌɾab.bɫeˈmen/ /kon.si.ðəˌɾab.bɫəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.βɫəˈmen/ /kun.si.ðəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
considerablemente

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
consideración

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) consider considera considerada considerades consideram considerant considerar considerara consideraran considerarem consideraren considerares considerareu consideraria considerarien consideraries considerarà consideraràs consideraré consideraríem consideraríeu considerassen considerasses considerassin considerassis considerat considerats considerau considerava consideraven consideraves considere considerem consideren consideres consideressen consideresses consideressin consideressis considereu consideri considerin consideris considero considerà consideràrem consideràreu consideràs consideràssem consideràsseu consideràssim consideràssiu consideràvem consideràveu considerés consideréssem considerésseu consideréssim consideréssiu considerí occ sept val v
considerar
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consignar /kon.siŋˈna/ /kon.siɡˈna/ /kon.siɡˈnaɾ/ /kun.siŋˈna/ alg ant bal cent consign consigna consignada consignades consignaia consignaien consignaies consignam consignant consignar consignara consignaran consignarem consignaren consignares consignareu consignaria consignarien consignaries consignariva consignariven consignarives consignarà consignaràs consignaré consignaríem consignaríeu consignarívem consignaríveu consignassen consignasses consignassin consignassis consignat consignats consignau consignava consignaven consignaves consignavi consignavo consigne consigneguem consigneguessa consigneguessen consigneguesses consignegueu consignegués consigneguéssom consigneguéssou consignem consignen consignes consignessa consignessen consignesses consignessi consignessin consignessis consigneu consigni consignin consignis consigno consignos consigns consignà consignàiem consignàieu consignàrem consignàreu consignàs consignàssem consignàsseu consignàssim consignàssiu consignàvem consignàvets consignàveu consignàvom consignés consignéssem consignésseu consignéssim consignéssiu consigní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consignar

consir /konˈsiɾ/ /kunˈsir/ n masc
meditación

consistentment /kon.sisˌtemˈmen/ /kon.sisˌtemˈment/ /kun.sisˌtemˈmen/ adv
consistente

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ bal consisteix consisteixen consisteixes consisteixi consisteixin consisteixis consisteixo consistesc consistesqui consistesquin consistesquis consistia consistida consistides consistien consisties consistiguem consistigueu consistim consistint consistir consistira consistiran consistirem consistiren consistires consistireu consistiria consistirien consistiries consistirà consistiràs consistiré consistiríem consistiríeu consistisc consistisca consistisquen consistisques consistissen consistisses consistissin consistissis consistit consistits consistiu consistix consistixen consistixes consistixo consistí consistíem consistíeu consistírem consistíreu consistís consistíssem consistísseu consistíssim consistíssiu n-occ occ sept val v
consistir

consistorialment /kon.sis.to.ɾiˌaɫˈmen/ /kon.sis.to.ɾiˌaɫˈment/ /kun.sis.tu.ɾiˌaɫˈmen/ adv
consistorialmente

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
consistencia

consogra /konˈsɔ.ɣɾa/ /konˈsɔ.ɣɾɔ/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ n fem
consuegra

consogre /konˈsɔ.ɣɾe/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ n masc
consuegro

consol /konˈsɔɫ/ /kunˈsɔɫ/ n masc
consuelo

consola de joc n fem
consola

consola domèstica n fem
consola de sobremesa

consola portàtil n fem
consola portátil

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
consulado

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ alg ant bal cent consolid consolida consolidada consolidades consolidaia consolidaien consolidaies consolidam consolidant consolidar consolidara consolidaran consolidarem consolidaren consolidares consolidareu consolidaria consolidarien consolidaries consolidariva consolidariven consolidarives consolidarà consolidaràs consolidaré consolidaríem consolidaríeu consolidarívem consolidaríveu consolidassen consolidasses consolidassin consolidassis consolidat consolidats consolidau consolidava consolidaven consolidaves consolidavi consolidavo consolide consolideguem consolideguessa consolideguessen consolideguesses consolidegueu consolidegués consolideguéssom consolideguéssou consolidem consoliden consolides consolidessa consolidessen consolidesses consolidessi consolidessin consolidessis consolideu consolidi consolidin consolidis consolido consolidos consolids consolidà consolidàiem consolidàieu consolidàrem consolidàreu consolidàs consolidàssem consolidàsseu consolidàssim consolidàssiu consolidàvem consolidàvets consolidàveu consolidàvom consolidés consolidéssem consolidésseu consolidéssim consolidéssiu consolidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consolidar

consomé /kon.soˈme/ /kun.suˈme/ n masc
consomé

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
consonante

consonantar /kon.so.nanˈta/ /kon.so.nanˈtaɾ/ /kun.su.nənˈta/ alg ant bal cent consonant consonanta consonantada consonantades consonantaia consonantaien consonantaies consonantam consonantant consonantar consonantara consonantaran consonantarem consonantaren consonantares consonantareu consonantaria consonantarien consonantaries consonantariva consonantariven consonantarives consonantarà consonantaràs consonantaré consonantaríem consonantaríeu consonantarívem consonantaríveu consonantassen consonantasses consonantassin consonantassis consonantat consonantats consonantau consonantava consonantaven consonantaves consonantavi consonantavo consonante consonanteguem consonanteguessa consonanteguessen consonanteguesses consonantegueu consonantegués consonanteguéssom consonanteguéssou consonantem consonanten consonantes consonantessa consonantessen consonantesses consonantessi consonantessin consonantessis consonanteu consonanti consonantin consonantis consonanto consonantos consonants consonantà consonantàiem consonantàieu consonantàrem consonantàreu consonantàs consonantàssem consonantàsseu consonantàssim consonantàssiu consonantàvem consonantàvets consonantàveu consonantàvom consonantés consonantéssem consonantésseu consonantéssim consonantéssiu consonantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consonantar

consonantment /kon.soˌnamˈmen/ /kon.soˌnamˈment/ /kun.suˌnamˈmen/ adv
consonante

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ n masc
consorcio

consorciar /kon.sor.siˈa/ /kon.soɾ.siˈa/ /kon.soɾ.siˈaɾ/ /kun.sur.siˈa/ v
consorciarse

consort /konˈsɔɾt/ /kunˈsɔrt/ n neut
consorte

conspicu /konsˈpi.ku/ /kunsˈpi.ku/ conspícua adj masc
conspicuo

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ alg ant bal cent conspir conspira conspirada conspirades conspiraia conspiraien conspiraies conspiram conspirant conspirar conspirara conspiraran conspirarem conspiraren conspirares conspirareu conspiraria conspirarien conspiraries conspirariva conspirariven conspirarives conspirarà conspiraràs conspiraré conspiraríem conspiraríeu conspirarívem conspiraríveu conspirassen conspirasses conspirassin conspirassis conspirat conspirats conspirau conspirava conspiraven conspiraves conspiravi conspiravo conspire conspireguem conspireguessa conspireguessen conspireguesses conspiregueu conspiregués conspireguéssom conspireguéssou conspirem conspiren conspires conspiressa conspiressen conspiresses conspiressi conspiressin conspiressis conspireu conspiri conspirin conspiris conspiro conspiros conspirs conspirà conspiràiem conspiràieu conspiràrem conspiràreu conspiràs conspiràssem conspiràsseu conspiràssim conspiràssiu conspiràvem conspiràvets conspiràveu conspiràvom conspirés conspiréssem conspirésseu conspiréssim conspiréssiu conspirí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conspirar

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
constante
Que no es troba subjecte al canvi.

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ adv
constantemente

constar /konsˈta/ /konsˈtaɾ/ /kunsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) const consta constada constades constam constant constar constara constaran constarem constaren constares constareu constaria constarien constaries constarà constaràs constaré constaríem constaríeu constassen constasses constassin constassis constat constats constau constava constaven constaves conste constem consten constes constessen constesses constessin constessis consteu consti constin constis consto constà constàrem constàreu constàs constàssem constàsseu constàssim constàssiu constàvem constàveu constés constéssem constésseu constéssim constéssiu constí occ sept val v
constar
Una cosa, estar composta de diverses parts, elements.
Saber del cert, ésser manifest.
Figurar en un document.

constatar /kons.taˈta/ /kons.taˈtaɾ/ /kuns.təˈta/ alg ant bal cent constat constata constatada constatades constataia constataien constataies constatam constatant constatar constatara constataran constatarem constataren constatares constatareu constataria constatarien constataries constatariva constatariven constatarives constatarà constataràs constataré constataríem constataríeu constatarívem constataríveu constatassen constatasses constatassin constatassis constatat constatats constatau constatava constataven constataves constatavi constatavo constate constateguem constateguessa constateguessen constateguesses constategueu constategués constateguéssom constateguéssou constatem constaten constates constatessa constatessen constatesses constatessi constatessin constatessis constateu constati constatin constatis constato constatos constats constatà constatàiem constatàieu constatàrem constatàreu constatàs constatàssem constatàsseu constatàssim constatàssiu constatàvem constatàvets constatàveu constatàvom constatés constatéssem constatésseu constatéssim constatéssiu constatí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
constatar

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
constelación

consternar /kons.terˈna/ /kons.teɾˈnaɾ/ /kuns.tərˈna/ alg ant bal cent constern consterna consternada consternades consternaia consternaien consternaies consternam consternant consternar consternara consternaran consternarem consternaren consternares consternareu consternaria consternarien consternaries consternariva consternariven consternarives consternarà consternaràs consternaré consternaríem consternaríeu consternarívem consternaríveu consternassen consternasses consternassin consternassis consternat consternats consternau consternava consternaven consternaves consternavi consternavo consterne consterneguem consterneguessa consterneguessen consterneguesses consternegueu consternegués consterneguéssom consterneguéssou consternem consternen consternes consternessa consternessen consternesses consternessi consternessin consternessis consterneu consterni consternin consternis consterno consternos consterns consternà consternàiem consternàieu consternàrem consternàreu consternàs consternàssem consternàsseu consternàssim consternàssiu consternàvem consternàvets consternàveu consternàvom consternés consternéssem consternésseu consternéssim consternéssiu consterní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consternar

constipar /kons.tiˈpa/ /kons.tiˈpaɾ/ /kuns.tiˈpa/ alg ant bal cent constip constipa constipada constipades constipaia constipaien constipaies constipam constipant constipar constipara constiparan constiparem constiparen constipares constipareu constiparia constiparien constiparies constipariva constipariven constiparives constiparà constiparàs constiparé constiparíem constiparíeu constiparívem constiparíveu constipassen constipasses constipassin constipassis constipat constipats constipau constipava constipaven constipaves constipavi constipavo constipe constipeguem constipeguessa constipeguessen constipeguesses constipegueu constipegués constipeguéssom constipeguéssou constipem constipen constipes constipessa constipessen constipesses constipessi constipessin constipessis constipeu constipi constipin constipis constipo constipos constips constipà constipàiem constipàieu constipàrem constipàreu constipàs constipàssem constipàsseu constipàssim constipàssiu constipàvem constipàvets constipàveu constipàvom constipés constipéssem constipésseu constipéssim constipéssiu constipí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
obstruir resfriarse
Emmalaltir-se a causa del fred.
Estrènyer el pas dins d'un tub.

constipat /kons.tiˈpat/ /kuns.tiˈpat/ n masc
constipado

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
constitucional

constitucionalment /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
constitucionalmente

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
constitución

constituir /kons.ti.tuˈi/ /kons.ti.tuˈiɾ/ /kuns.ti.tuˈi/ bal constitueix constitueixen constitueixes constitueixi constitueixin constitueixis constitueixo constituesc constituesqui constituesquin constituesquis constituint constituir constituiran constituirem constituireu constituiria constituirien constituiries constituirà constituiràs constituiré constituiríem constituiríeu constituí constituíem constituíeu constituírem constituíreu constituís constituíssem constituísseu constituíssim constituíssiu constituïa constituïda constituïdes constituïen constituïes constituïguem constituïgueu constituïm constituïra constituïren constituïres constituïsc constituïsca constituïsquen constituïsques constituïssen constituïsses constituïssin constituïssis constituït constituïts constituïu constituïx constituïxen constituïxes constituïxo n-occ occ sept val v
constituir
Establir, organitzar formalment d’una institució.
Ser part essencial.

constretament /konsˌtɾe.taˈmen/ /konsˌtɾe.taˈment/ /konsˌtɾə.təˈment/ /kunsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
constreñido

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
construcción

constructe /konsˈtɾuk.te/ /konsˈtɾuk.tə/ /kunsˈtɾuk.tə/ n masc
constructo

constructivisme n masc
constructivismo

constructor n masc
constructor

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ bal construeix construeixen construeixes construeixi construeixin construeixis construeixo construesc construesqui construesquin construesquis construint construir construiran construirem construireu construiria construirien construiries construirà construiràs construiré construiríem construiríeu construí construíem construíeu construírem construíreu construís construíssem construísseu construíssim construíssiu construïa construïda construïdes construïen construïes construïguem construïgueu construïm construïra construïren construïres construïsc construïsca construïsquen construïsques construïssen construïsses construïssin construïssis construït construïts construïu construïx construïxen construïxes construïxo n-occ occ sept val v
construir
Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constrènyer /konsˈtɾe.ɲe/ /konsˈtɾe.ɲeɾ/ /konsˈtɾə.ɲə/ /kunsˈtɾɛ.ɲə/ bal constrenc constrenguem constrengueren constrengueres constrenguessin constrenguessis constrengueu constrengui constrenguin constrenguis constrengué constrenguérem constrenguéreu constrengués constrenguéssim constrenguéssiu constrenguí constreny constrenya constrenyem constrenyen constrenyent constrenyera constrenyeran constrenyerem constrenyeren constrenyeres constrenyereu constrenyeria constrenyerien constrenyeries constrenyerà constrenyeràs constrenyeré constrenyeríem constrenyeríeu constrenyes constrenyessen constrenyesses constrenyessin constrenyessis constrenyeu constrenyi constrenyia constrenyien constrenyies constrenyin constrenyis constrenyo constrenys constrenyé constrenyérem constrenyéreu constrenyés constrenyéssem constrenyésseu constrenyéssim constrenyéssiu constrenyí constrenyíem constrenyíeu constret constreta constretes constrets constrènyer constrényer eiv mall occ sept v.cent val v
constreñir
Reduir l'espai, col·locar dins d'un espai estretit pels límits.
Limitar fortament l'activitat.

constància /konsˈtan.si.a/ /kunsˈtan.si.ə/ n fem
constancia

consuetud /kon.su.eˈtut/ /kon.su.əˈtut/ /kun.su.əˈtut/ n fem
costumbre

consuetudinari /kon.su.e.tu.ðiˈna.ɾi/ /kon.su.ə.tu.ðiˈna.ɾi/ /kun.su.ə.tu.ðiˈna.ɾi/ adj masc
consuetudinario

consular /kon.suˈɫaɾ/ /kun.suˈɫar/ adj
consular

consulta /konˈsuɫ.ta/ /konˈsuɫ.tə/ /kunˈsuɫ.tə/ n fem
consulta

consulta col·laborativa n fem
consulta colaborativa

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ alg ant bal cent consult consulta consultada consultades consultaia consultaien consultaies consultam consultant consultar consultara consultaran consultarem consultaren consultares consultareu consultaria consultarien consultaries consultariva consultariven consultarives consultarà consultaràs consultaré consultaríem consultaríeu consultarívem consultaríveu consultassen consultasses consultassin consultassis consultat consultats consultau consultava consultaven consultaves consultavi consultavo consulte consulteguem consulteguessa consulteguessen consulteguesses consultegueu consultegués consulteguéssom consulteguéssou consultem consulten consultes consultessa consultessen consultesses consultessi consultessin consultessis consulteu consulti consultin consultis consulto consultos consults consultà consultàiem consultàieu consultàrem consultàreu consultàs consultàssem consultàsseu consultàssim consultàssiu consultàvem consultàvets consultàveu consultàvom consultés consultéssem consultésseu consultéssim consultéssiu consultí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consultar

consultori /kon.suɫˈtɔ.ɾi/ /kun.suɫˈtɔ.ɾi/ n masc
consultorio

consum /konˈsum/ /kunˈsum/ n masc
consumo

consumar /kon.suˈma/ /kon.suˈmaɾ/ /kun.suˈma/ alg ant bal cent consum consuma consumada consumades consumaia consumaien consumaies consumam consumant consumar consumara consumaran consumarem consumaren consumares consumareu consumaria consumarien consumaries consumariva consumariven consumarives consumarà consumaràs consumaré consumaríem consumaríeu consumarívem consumaríveu consumassen consumasses consumassin consumassis consumat consumats consumau consumava consumaven consumaves consumavi consumavo consume consumeguem consumeguessa consumeguessen consumeguesses consumegueu consumegués consumeguéssom consumeguéssou consumem consumen consumes consumessa consumessen consumesses consumessi consumessin consumessis consumeu consumi consumin consumis consumo consumos consums consumà consumàiem consumàieu consumàrem consumàreu consumàs consumàssem consumàsseu consumàssim consumàssiu consumàvem consumàvets consumàveu consumàvom consumés consuméssem consumésseu consuméssim consuméssiu consumí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consumar

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ bal centr consum consuma consumeix consumeixen consumeixes consumeixi consumeixin consumeixis consumeixo consumen consumes consumesc consumesqui consumesquin consumesquis consumi consumia consumida consumides consumien consumies consumiguem consumigueu consumim consumin consumint consumir consumira consumiran consumirem consumiren consumires consumireu consumiria consumirien consumiries consumirà consumiràs consumiré consumiríem consumiríeu consumis consumisc consumisca consumisquen consumisques consumissen consumisses consumissin consumissis consumit consumits consumiu consumix consumixen consumixes consumixo consumo consums consumí consumíem consumíeu consumírem consumíreu consumís consumíssem consumísseu consumíssim consumíssiu n-occ occ sept val v
consumir

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ alg ant bal cent contact contacta contactada contactades contactaia contactaien contactaies contactam contactant contactar contactara contactaran contactarem contactaren contactares contactareu contactaria contactarien contactaries contactariva contactariven contactarives contactarà contactaràs contactaré contactaríem contactaríeu contactarívem contactaríveu contactassen contactasses contactassin contactassis contactat contactats contactau contactava contactaven contactaves contactavi contactavo contacte contacteguem contacteguessa contacteguessen contacteguesses contactegueu contactegués contacteguéssom contacteguéssou contactem contacten contactes contactessa contactessen contactesses contactessi contactessin contactessis contacteu contacti contactin contactis contacto contactos contacts contactà contactàiem contactàieu contactàrem contactàreu contactàs contactàssem contactàsseu contactàssim contactàssiu contactàvem contactàvets contactàveu contactàvom contactés contactéssem contactésseu contactéssim contactéssiu contactí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contactar

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
contacto

contacte amb la xarxa n masc
contacto con la red

contacte ocasional n masc
contacto ocasional

contacte personal n masc
contacto personal

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
contagio

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contagia contagiada contagiades contagiam contagiant contagiar contagiara contagiaran contagiarem contagiaren contagiares contagiareu contagiaria contagiarien contagiaries contagiarà contagiaràs contagiaré contagiaríem contagiaríeu contagiassen contagiasses contagiassin contagiassis contagiat contagiats contagiau contagiava contagiaven contagiaves contagie contagiem contagien contagies contagiessen contagiesses contagiessin contagiessis contagieu contagii contagio contagià contagiàrem contagiàreu contagiàs contagiàssem contagiàsseu contagiàssim contagiàssiu contagiàvem contagiàveu contagiés contagiéssem contagiésseu contagiéssim contagiéssiu contagií contagiï contagiïn contagiïs occ sept val v
contagiar

contagiós /kon.ta.d͡ʒiˈos/ /kon.ta.ʒiˈos/ /kon.tə.ʒiˈos/ /kun.tə.ʒiˈos/ adj masc
contagioso

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
contaminación
Acció i efecte de contaminar.
cruce
(lingüística) Evolució d’un mot, o d’una nova accepció, per fusió d’un altre mot anàleg.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ alg ant bal cent contamina contaminada contaminades contaminaia contaminaien contaminaies contaminam contaminant contaminar contaminara contaminaran contaminarem contaminaren contaminares contaminareu contaminaria contaminarien contaminaries contaminariva contaminariven contaminarives contaminarà contaminaràs contaminaré contaminaríem contaminaríeu contaminarívem contaminaríveu contaminassen contaminasses contaminassin contaminassis contaminat contaminats contaminau contaminava contaminaven contaminaves contaminavi contaminavo contamine contamineguem contamineguessa contamineguessen contamineguesses contaminegueu contaminegués contamineguéssom contamineguéssou contaminem contaminen contamines contaminessa contaminessen contaminesses contaminessi contaminessin contaminessis contamineu contamini contaminin contaminis contamino contaminos contaminà contaminàiem contaminàieu contaminàrem contaminàreu contaminàs contaminàssem contaminàsseu contaminàssim contaminàssiu contaminàvem contaminàvets contaminàveu contaminàvom contaminés contaminéssem contaminésseu contaminéssim contaminéssiu contaminí contamín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contaminar

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cont conta contada contades contam contant contar contara contaran contarem contaren contares contareu contaria contarien contaries contarà contaràs contaré contaríem contaríeu contassen contasses contassin contassis contat contats contau contava contaven contaves conte contem conten contes contessen contesses contessin contessis conteu conti contin contis conto contà contàrem contàreu contàs contàssem contàsseu contàssim contàssiu contàvem contàveu contés contéssem contésseu contéssim contéssiu contí occ sept val v
contar

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
cuento
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

conte interactiu n masc
cuento interactivo

contemperar /kon.tem.peˈɾa/ /kon.tem.peˈɾaɾ/ /kun.təm.pəˈɾa/ alg ant bal cent contemper contempera contemperada contemperades contemperaia contemperaien contemperaies contemperam contemperant contemperar contemperara contemperaran contemperarem contemperaren contemperares contemperareu contemperaria contemperarien contemperaries contemperariva contemperariven contemperarives contemperarà contemperaràs contemperaré contemperaríem contemperaríeu contemperarívem contemperaríveu contemperassen contemperasses contemperassin contemperassis contemperat contemperats contemperau contemperava contemperaven contemperaves contemperavi contemperavo contempere contempereguem contempereguessa contempereguessen contempereguesses contemperegueu contemperegués contempereguéssom contempereguéssou contemperem contemperen contemperes contemperessa contemperessen contemperesses contemperessi contemperessin contemperessis contempereu contemperi contemperin contemperis contempero contemperos contempers contemperà contemperàiem contemperàieu contemperàrem contemperàreu contemperàs contemperàssem contemperàsseu contemperàssim contemperàssiu contemperàvem contemperàvets contemperàveu contemperàvom contemperés contemperéssem contemperésseu contemperéssim contemperéssiu contemperí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contemperar

contemplar /kon.temˈpɫa/ /kon.temˈpɫaɾ/ /kon.təmˈpɫa/ /kun.təmˈpɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contempl contempla contemplada contemplades contemplam contemplant contemplar contemplara contemplaran contemplarem contemplaren contemplares contemplareu contemplaria contemplarien contemplaries contemplarà contemplaràs contemplaré contemplaríem contemplaríeu contemplassen contemplasses contemplassin contemplassis contemplat contemplats contemplau contemplava contemplaven contemplaves contemple contemplem contemplen contemples contemplessen contemplesses contemplessin contemplessis contempleu contempli contemplin contemplis contemplo contemplà contemplàrem contemplàreu contemplàs contemplàssem contemplàsseu contemplàssim contemplàssiu contemplàvem contemplàveu contemplés contempléssem contemplésseu contempléssim contempléssiu contemplí occ sept val v
contemplar

contemporani /kon.tem.poˈɾa.ni/ /kon.təm.poˈɾa.ni/ /kun.təm.puˈɾa.ni/ adj masc
contemporáneo

contenció /kon.ten.siˈo/ /kon.tən.siˈo/ /kun.tən.siˈo/ n fem
contención
Acció de contenir, d’impedir que surti dels límits.
(dret) Litigi entre parts.

contendir /kon.tenˈdi/ /kon.tenˈdiɾ/ /kon.tənˈdi/ /kun.tənˈdi/ alg ant bal centr contendeix contendeixa contendeixen contendeixes contendeixi contendeixin contendeixis contendeixo contendeixs contendesc contendesca contendesquen contendesques contendesqui contendesquin contendesquis contendia contendida contendides contendien contendies contendiguem contendiguera contendigueren contendigueres contendiguessen contendiguesses contendiguessin contendiguessis contendigueu contendigueva contendigueven contendigueves contendigué contendiguérem contendiguéreu contendigués contendiguéssem contendiguésseu contendiguéssim contendiguéssiu contendiguévem contendiguéveu contendim contendint contendir contendira contendiran contendirem contendiren contendires contendireu contendiria contendirien contendiries contendiriva contendiriven contendirives contendirà contendiràs contendiré contendiríem contendiríeu contendirívem contendiríveu contendisc contendisca contendisco contendiscos contendisquem contendisquen contendisques contendisqueu contendissa contendissen contendisses contendissi contendissin contendissis contendist contendit contendits contendiu contendiva contendiven contendives contendix contendixa contendixen contendixes contendixi contendixin contendixis contendixo contendixos contendí contendíem contendíets contendíeu contendírem contendíreu contendís contendíscon contendíssem contendísseu contendíssim contendíssiu contendíssom contendíssou contendívem contendíveu contendíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contender

contendre /konˈten.dɾe/ /konˈten.dɾə/ /kunˈten.dɾə/ /kunˈtɾen.da/ contenc contendran contendre contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenem contenen contenent conteneu contenga contenguem contenguen contenguera contengueren contengueres contengues contenguessen contenguesses contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssem contenguésseu contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contens conteníem conteníeu contesa conteses contesos contès contén contés eiv occ v.cent val v
contender
(alguerès) contenir.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ adj masc
contenedor
Que conté.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
contenedor recipiente
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ bal contenc contendran contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenen contenguda contengudes contenguem contengueren contengueres contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengut contenguts contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contenim contenint contenir conteniu contens conteníem conteníeu continc contindran contindrem contindreu contindria contindrien contindries contindrà contindràs contindré contindríem contindríeu continga continguda contingudes continguem continguen continguera contingueren contingueres contingues continguessen continguesses continguessin continguessis contingueu contingui continguin continguis contingut continguts contingué continguérem continguéreu contingués continguéssem continguésseu continguéssim continguéssiu continguí conté contén contín occ val v
contener
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

content /konˈten/ /konˈtent/ /kunˈten/ adj masc
contento

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contest contesta contestada contestades contestam contestant contestar contestara contestaran contestarem contestaren contestares contestareu contestaria contestarien contestaries contestarà contestaràs contestaré contestaríem contestaríeu contestassen contestasses contestassin contestassis contestat contestats contestau contestava contestaven contestaves conteste contestem contesten contestes contestessen contestesses contestessin contestessis contesteu contesti contestin contestis contesto contestà contestàrem contestàreu contestàs contestàssem contestàsseu contestàssim contestàssiu contestàvem contestàveu contestés contestéssem contestésseu contestéssim contestéssiu contestí occ sept val v
contestar

context /kunˈtekst/ n masc
contexto

contextual /kon.teks.tuˈaɫ/ /kon.təks.tuˈaɫ/ /kun.təks.tuˈaɫ/ adj
contextual

contextualitzar /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈza/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) contextualitz contextualitza contextualitzada contextualitzades contextualitzam contextualitzant contextualitzar contextualitzara contextualitzaran contextualitzarem contextualitzaren contextualitzares contextualitzareu contextualitzaria contextualitzarien contextualitzaries contextualitzarà contextualitzaràs contextualitzaré contextualitzaríem contextualitzaríeu contextualitzassen contextualitzasses contextualitzassin contextualitzassis contextualitzat contextualitzats contextualitzau contextualitzava contextualitzaven contextualitzaves contextualitze contextualitzem contextualitzen contextualitzes contextualitzessen contextualitzesses contextualitzessin contextualitzessis contextualitzeu contextualitzi contextualitzin contextualitzis contextualitzo contextualitzà contextualitzàrem contextualitzàreu contextualitzàs contextualitzàssem contextualitzàsseu contextualitzàssim contextualitzàssiu contextualitzàvem contextualitzàveu contextualitzés contextualitzéssem contextualitzésseu contextualitzéssim contextualitzéssiu contextualitzí occ sept val v
contextualizar

contigu /konˈti.ɣu/ /kunˈti.ɣu/ adj masc
contiguo

contiguament /konˌti.ɣwaˈmen/ /konˌti.ɣwaˈment/ /konˌti.ɣwəˈment/ /kunˌti.ɣwəˈmen/ adv
contiguamente

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
continente
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.
Allò que està fet per contenir alguna altra cosa.

continental /kon.ti.nenˈtaɫ/ /kon.ti.nənˈtaɫ/ /kun.ti.nənˈtaɫ/ adj
continental

continentment /kon.tiˌnemˈmen/ /kon.tiˌnemˈment/ /kun.tiˌnemˈmen/ adv
continentemente

contingentment /kon.tiɲˌd͡ʒemˈmen/ /kon.tiɲˌd͡ʒemˈment/ /kon.tiɲˌʒemˈment/ /kun.tiɲˌʒemˈmen/ adv
contingentemente

contingut /kon.tiŋˈɡut/ /kun.tiŋˈɡut/ n masc
contenido

contingut actitudinal n masc
contenido actitudinal

contingut conceptual n masc
contenido conceptual

contingut de l'aprenentatge n masc
contenido de la enseñanza

contingut procedimental n masc
contenido procedimental

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ contínua adj masc
continuo

continuació /kon.ti.nu.a.siˈo/ /kon.ti.nu.ə.siˈo/ /kun.ti.nu.ə.siˈo/ n fem
continuación

continuadament /kon.ti.nuˌa.ðaˈmen/ /kon.ti.nuˌa.ðaˈment/ /kon.ti.nuˌa.ðəˈment/ /kun.ti.nuˌa.ðəˈmen/ adv
continuadamente

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) continua continuada continuades continuam continuant continuar continuara continuaran continuarem continuaren continuares continuareu continuaria continuarien continuaries continuarà continuaràs continuaré continuaríem continuaríeu continuassen continuasses continuassin continuassis continuat continuats continuau continuava continuaven continuaves continue continuem continuen continues continuessen continuesses continuessin continuessis continueu continuo continuu continuà continuàrem continuàreu continuàs continuàssem continuàsseu continuàssim continuàssiu continuàvem continuàveu continués continuéssem continuésseu continuéssim continuéssiu continuí continuï continuïn continuïs occ sept val v
continuar seguir
(transitiu) Prosseguir allò començat.
continuar
(intransitiu) Durar, perseverar, romandre.

continuïtat n fem
continuidad

contra /ˈkon.tɾa/ n masc
contra
L'aspecte desfavorable, especialment en contrast amb el favorable (pro).

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
contra
Relació que denota oposició.

contra corrent adv
contra corriente

contra rellotge adv
contra reloj

contraatac actiu n masc
contraataque activo

contraatac col·lectiu n masc
contraataque colectivo

contraatac individual n masc
contraataque directo

contraatac passiu n masc
contraataque pasivo

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ alg ant bal cent contraatac contraataca contraatacada contraatacades contraatacaia contraatacaien contraatacaies contraatacam contraatacant contraatacar contraatacara contraatacaran contraatacarem contraatacaren contraatacares contraatacareu contraatacaria contraatacarien contraatacaries contraatacariva contraatacariven contraatacarives contraatacarà contraatacaràs contraatacaré contraatacaríem contraatacaríeu contraatacarívem contraatacaríveu contraatacassen contraatacasses contraatacassin contraatacassis contraatacat contraatacats contraatacau contraatacava contraatacaven contraatacaves contraatacavi contraatacavo contraataco contraatacos contraatacà contraatacàiem contraatacàieu contraatacàrem contraatacàreu contraatacàs contraatacàssem contraatacàsseu contraatacàssim contraatacàssiu contraatacàvem contraatacàvets contraatacàveu contraatacàvom contraataque contraataqueguem contraataqueguessa contraataqueguessen contraataqueguesses contraataquegueu contraataquegués contraataqueguéssom contraataqueguéssou contraataquem contraataquen contraataques contraataquessa contraataquessen contraataquesses contraataquessi contraataquessin contraataquessis contraataqueu contraataqui contraataquin contraataquis contraataqués contraataquéssem contraataquésseu contraataquéssim contraataquéssiu contraataquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contraatacar

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
contrabajo

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
contrabandista

contrabatre /ˌkon.tɾaˈba.tɾe/ /ˌkɔn.tɾəˈβa.tɾə/ bal contrabat contrabata contrabatem contrabaten contrabatent contrabatera contrabateren contrabateres contrabates contrabatessen contrabatesses contrabatessin contrabatessis contrabateu contrabati contrabatia contrabatien contrabaties contrabatin contrabatis contrabato contrabatran contrabatre contrabatrem contrabatreu contrabatria contrabatrien contrabatries contrabatrà contrabatràs contrabatré contrabatríem contrabatríeu contrabats contrabatuda contrabatudes contrabatut contrabatuts contrabaté contrabatérem contrabatéreu contrabatés contrabatéssem contrabatésseu contrabatéssim contrabatéssiu contrabatí contrabatíem contrabatíeu occ sept val v
contrabatir

contrabloqueig n masc
contrabloqueo

contracalcar /ˌkon.tɾa.kaɫˈka/ /ˌkon.tɾa.kaɫˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.kəɫˈka/ alg ant bal cent contracalc contracalca contracalcada contracalcades contracalcaia contracalcaien contracalcaies contracalcam contracalcant contracalcar contracalcara contracalcaran contracalcarem contracalcaren contracalcares contracalcareu contracalcaria contracalcarien contracalcaries contracalcariva contracalcariven contracalcarives contracalcarà contracalcaràs contracalcaré contracalcaríem contracalcaríeu contracalcarívem contracalcaríveu contracalcassen contracalcasses contracalcassin contracalcassis contracalcat contracalcats contracalcau contracalcava contracalcaven contracalcaves contracalcavi contracalcavo contracalco contracalcos contracalcà contracalcàiem contracalcàieu contracalcàrem contracalcàreu contracalcàs contracalcàssem contracalcàsseu contracalcàssim contracalcàssiu contracalcàvem contracalcàvets contracalcàveu contracalcàvom contracalque contracalqueguem contracalqueguessa contracalqueguessen contracalqueguesses contracalquegueu contracalquegués contracalqueguéssom contracalqueguéssou contracalquem contracalquen contracalques contracalquessa contracalquessen contracalquesses contracalquessi contracalquessin contracalquessis contracalqueu contracalqui contracalquin contracalquis contracalqués contracalquéssem contracalquésseu contracalquéssim contracalquéssiu contracalquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contracalcar

contracanxa /ˌkon.tɾaˈkaɲ.t͡ʃa/ /ˌkɔn.tɾəˈkaɲ.ʃə/ n fem
contracancha

contracció /kon.tɾak.siˈo/ /kon.tɾək.siˈo/ /kun.tɾək.siˈo/ n fem
contracción

contracepció /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/ n fem
contracepción

contraceptiu /ˌkon.tɾa.sepˈtiw/ /ˌkɔn.tɾə.səpˈtiw/ adj masc
anticonceptivo
Relatiu a la contracepció.

contraceptiu /ˌkon.tɾa.sepˈtiw/ /ˌkɔn.tɾə.səpˈtiw/ n masc
anticonceptivo
Fàrmac o dispositiu que impedeix la fecundació.

contraclaror /ˌkon.tɾa.kɫaˈɾo/ /ˌkon.tɾa.kɫaˈɾoɾ/ /ˌkɔn.tɾə.kɫəˈɾo/ n fem
trasluz

contracorrent /ˌkon.tɾa.koˈren/ /ˌkon.tɾa.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.kuˈren/ n masc
contracorriente

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ alg ant bal cent contract contracta contractada contractades contractaia contractaien contractaies contractam contractant contractar contractara contractaran contractarem contractaren contractares contractareu contractaria contractarien contractaries contractariva contractariven contractarives contractarà contractaràs contractaré contractaríem contractaríeu contractarívem contractaríveu contractassen contractasses contractassin contractassis contractat contractats contractau contractava contractaven contractaves contractavi contractavo contracte contracteguem contracteguessa contracteguessen contracteguesses contractegueu contractegués contracteguéssom contracteguéssou contractem contracten contractes contractessa contractessen contractesses contractessi contractessin contractessis contracteu contracti contractin contractis contracto contractos contracts contractà contractàiem contractàieu contractàrem contractàreu contractàs contractàssem contractàsseu contractàssim contractàssiu contractàvem contractàvets contractàveu contractàvom contractés contractéssem contractésseu contractéssim contractéssiu contractí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contratar

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
contrato
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contracte didàctic n masc
contrato didáctico

contrada /konˈtɾa.ða/ /konˈtɾa.ðə/ /kunˈtɾa.ðə/ n fem
territorio

contradictòriament /kon.tɾa.ðikˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /kon.tɾa.ðikˌtɔ.ɾi.aˈment/ /kon.tɾə.ðikˌtɔ.ɾi.əˈment/ /kun.tɾə.ðikˌtɔ.ɾi.əˈmen/ adv
contradictoriamente

contradir /kun.tɾəˈði/ /ˌkon.tɾaˈði/ /ˌkon.tɾaˈðiɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈði/ bal contradeia contradeien contradeies contradeim contradeis contradic contradiem contradient contradieu contradiga contradigau contradiguem contradiguen contradiguera contradigueren contradigueres contradigues contradiguessen contradiguesses contradiguessin contradiguessis contradigueu contradigui contradiguin contradiguis contradigué contradiguérem contradiguéreu contradigués contradiguéssem contradiguésseu contradiguéssim contradiguéssiu contradiguí contradir contradiran contradirem contradireu contradiria contradirien contradiries contradirà contradiràs contradiré contradiríem contradiríeu contradis contradit contradita contradites contradits contradiu contradiuen contradius contradèiem contradèieu eiv nota 1 occ v.cent val v
contradecir

contraescarpa /ˌkon.tɾa.esˈkaɾ.pa/ /ˌkɔn.tɾəsˈkar.pə/ n fem
contraescarpa

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
contrafagot

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ alg bal contrafacem contrafacen contrafaces contrafaceu contrafaci contrafacin contrafacis contrafaig contrafan contrafaran contrafarem contrafareu contrafaria contrafarien contrafaries contrafarà contrafaràs contrafaré contrafaríem contrafaríeu contrafaç contrafaça contrafeia contrafeien contrafeies contrafeim contrafeis contrafem contrafent contrafer contrafera contraferen contraferes contrafessen contrafesses contrafessin contrafessis contrafet contrafeta contrafetes contrafets contrafeu contrafiu contrafà contrafàs contrafèiem contrafèieu contrafé contraféiem contraféieu contraférem contraféreu contrafés contraféssem contrafésseu contraféssim contraféssiu contraféu val v
contrahacer
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrafort /ˌkon.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔrt/ n masc
contrafuerte
Cos de reforç d’un mur per la part exterior.
estribación
Serra secundària amb carena descendent i orientació oposada a la serra principal.

contrafulla /ˌkon.tɾaˈfu.ʎa/ /ˌkɔn.tɾəˈfu.jə/ /ˌkɔn.tɾəˈfu.ʎə/ n fem
contrahoja

contragirar /ˌkon.tɾa.d͡ʒiˈɾa/ /ˌkon.tɾa.d͡ʒiˈɾaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.ʒiˈɾa/ alg ant bal cent contragir contragira contragirada contragirades contragiraia contragiraien contragiraies contragiram contragirant contragirar contragirara contragiraran contragirarem contragiraren contragirares contragirareu contragiraria contragirarien contragiraries contragirariva contragirariven contragirarives contragirarà contragiraràs contragiraré contragiraríem contragiraríeu contragirarívem contragiraríveu contragirassen contragirasses contragirassin contragirassis contragirat contragirats contragirau contragirava contragiraven contragiraves contragiravi contragiravo contragire contragireguem contragireguessa contragireguessen contragireguesses contragiregueu contragiregués contragireguéssom contragireguéssou contragirem contragiren contragires contragiressa contragiressen contragiresses contragiressi contragiressin contragiressis contragireu contragiri contragirin contragiris contragiro contragiros contragirs contragirà contragiràiem contragiràieu contragiràrem contragiràreu contragiràs contragiràssem contragiràsseu contragiràssim contragiràssiu contragiràvem contragiràvets contragiràveu contragiràvom contragirés contragiréssem contragirésseu contragiréssim contragiréssiu contragirí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contragirar

contraindicar /ˌkon.tɾa.in.diˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾa.in.diˈka/ /ˌkɔn.tɾə.in.diˈka/ alg ant bal cent contraindic contraindica contraindicada contraindicades contraindicaia contraindicaien contraindicaies contraindicam contraindicant contraindicar contraindicara contraindicaran contraindicarem contraindicaren contraindicares contraindicareu contraindicaria contraindicarien contraindicaries contraindicariva contraindicariven contraindicarives contraindicarà contraindicaràs contraindicaré contraindicaríem contraindicaríeu contraindicarívem contraindicaríveu contraindicassen contraindicasses contraindicassin contraindicassis contraindicat contraindicats contraindicau contraindicava contraindicaven contraindicaves contraindicavi contraindicavo contraindico contraindicos contraindicà contraindicàiem contraindicàieu contraindicàrem contraindicàreu contraindicàs contraindicàssem contraindicàsseu contraindicàssim contraindicàssiu contraindicàvem contraindicàvets contraindicàveu contraindicàvom contraindique contraindiqueguem contraindiqueguessa contraindiqueguessen contraindiqueguesses contraindiquegueu contraindiquegués contraindiqueguéssom contraindiqueguéssou contraindiquem contraindiquen contraindiques contraindiquessa contraindiquessen contraindiquesses contraindiquessi contraindiquessin contraindiquessis contraindiqueu contraindiqui contraindiquin contraindiquis contraindiqués contraindiquéssem contraindiquésseu contraindiquéssim contraindiquéssiu contraindiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contraindicar

contralt /konˈtɾaɫ/ /konˈtɾaɫt/ /kunˈtɾaɫ/ n neut
contralto

contramarca /ˌkon.tɾaˈmaɾ.ka/ /ˌkɔn.tɾəˈmar.kə/ n fem
contramarca

contramarcar /ˌkon.tɾa.maɾˈka/ /ˌkon.tɾa.maɾˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.mərˈka/ alg ant bal cent contramarc contramarca contramarcada contramarcades contramarcaia contramarcaien contramarcaies contramarcam contramarcant contramarcar contramarcara contramarcaran contramarcarem contramarcaren contramarcares contramarcareu contramarcaria contramarcarien contramarcaries contramarcariva contramarcariven contramarcarives contramarcarà contramarcaràs contramarcaré contramarcaríem contramarcaríeu contramarcarívem contramarcaríveu contramarcassen contramarcasses contramarcassin contramarcassis contramarcat contramarcats contramarcau contramarcava contramarcaven contramarcaves contramarcavi contramarcavo contramarco contramarcos contramarcà contramarcàiem contramarcàieu contramarcàrem contramarcàreu contramarcàs contramarcàssem contramarcàsseu contramarcàssim contramarcàssiu contramarcàvem contramarcàvets contramarcàveu contramarcàvom contramarque contramarqueguem contramarqueguessa contramarqueguessen contramarqueguesses contramarquegueu contramarquegués contramarqueguéssom contramarqueguéssou contramarquem contramarquen contramarques contramarquessa contramarquessen contramarquesses contramarquessi contramarquessin contramarquessis contramarqueu contramarqui contramarquin contramarquis contramarqués contramarquéssem contramarquésseu contramarquéssim contramarquéssiu contramarquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contramarcar

contramarxar /ˌkon.tɾa.marˈt͡ʃa/ /ˌkon.tɾa.marˈt͡ʃaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.mərˈʃa/ alg ant bal cent contramarx contramarxa contramarxada contramarxades contramarxaia contramarxaien contramarxaies contramarxam contramarxant contramarxar contramarxara contramarxaran contramarxarem contramarxaren contramarxares contramarxareu contramarxaria contramarxarien contramarxaries contramarxariva contramarxariven contramarxarives contramarxarà contramarxaràs contramarxaré contramarxaríem contramarxaríeu contramarxarívem contramarxaríveu contramarxassen contramarxasses contramarxassin contramarxassis contramarxat contramarxats contramarxau contramarxava contramarxaven contramarxaves contramarxavi contramarxavo contramarxe contramarxeguem contramarxeguessa contramarxeguessen contramarxeguesses contramarxegueu contramarxegués contramarxeguéssom contramarxeguéssou contramarxem contramarxen contramarxes contramarxessa contramarxessen contramarxesses contramarxessi contramarxessin contramarxessis contramarxeu contramarxi contramarxin contramarxis contramarxo contramarxos contramarxs contramarxà contramarxàiem contramarxàieu contramarxàrem contramarxàreu contramarxàs contramarxàssem contramarxàsseu contramarxàssim contramarxàssiu contramarxàvem contramarxàvets contramarxàveu contramarxàvom contramarxés contramarxéssem contramarxésseu contramarxéssim contramarxéssiu contramarxí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contramarchar

contramestre /ˌkon.tɾaˈmes.tɾe/ n masc
contramaestre
Membre de la tripulació d'una nau que fa funcions administratives i comanda directament els mariners.

contramur /ˌkon.tɾaˈmuɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈmur/ n masc
contramuro

contrapassar /ˌkon.tɾa.paˈsa/ /ˌkon.tɾa.paˈsaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.pəˈsa/ alg ant bal cent contrapassa contrapassada contrapassades contrapassaia contrapassaien contrapassaies contrapassam contrapassant contrapassar contrapassara contrapassaran contrapassarem contrapassaren contrapassares contrapassareu contrapassaria contrapassarien contrapassaries contrapassariva contrapassariven contrapassarives contrapassarà contrapassaràs contrapassaré contrapassaríem contrapassaríeu contrapassarívem contrapassaríveu contrapassassen contrapassasses contrapassassin contrapassassis contrapassat contrapassats contrapassau contrapassava contrapassaven contrapassaves contrapassavi contrapassavo contrapasse contrapasseguem contrapasseguessa contrapasseguessen contrapasseguesses contrapassegueu contrapassegués contrapasseguéssom contrapasseguéssou contrapassem contrapassen contrapasses contrapassessa contrapassessen contrapassesses contrapassessi contrapassessin contrapassessis contrapasseu contrapassi contrapassin contrapassis contrapasso contrapassos contrapassà contrapassàiem contrapassàieu contrapassàrem contrapassàreu contrapassàs contrapassàssem contrapassàsseu contrapassàssim contrapassàssiu contrapassàvem contrapassàvets contrapassàveu contrapassàvom contrapassés contrapasséssem contrapassésseu contrapasséssim contrapasséssiu contrapassí contrapàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sobrepasar

contraperfilar /ˌkon.tɾa.per.fiˈɫa/ /ˌkon.tɾa.per.fiˈɫaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.pər.fiˈɫa/ alg ant bal cent contraperfil contraperfila contraperfilada contraperfilades contraperfilaia contraperfilaien contraperfilaies contraperfilam contraperfilant contraperfilar contraperfilara contraperfilaran contraperfilarem contraperfilaren contraperfilares contraperfilareu contraperfilaria contraperfilarien contraperfilaries contraperfilariva contraperfilariven contraperfilarives contraperfilarà contraperfilaràs contraperfilaré contraperfilaríem contraperfilaríeu contraperfilarívem contraperfilaríveu contraperfilassen contraperfilasses contraperfilassin contraperfilassis contraperfilat contraperfilats contraperfilau contraperfilava contraperfilaven contraperfilaves contraperfilavi contraperfilavo contraperfile contraperfileguem contraperfileguessa contraperfileguessen contraperfileguesses contraperfilegueu contraperfilegués contraperfileguéssom contraperfileguéssou contraperfilem contraperfilen contraperfiles contraperfilessa contraperfilessen contraperfilesses contraperfilessi contraperfilessin contraperfilessis contraperfileu contraperfili contraperfilin contraperfilis contraperfilo contraperfilos contraperfils contraperfilà contraperfilàiem contraperfilàieu contraperfilàrem contraperfilàreu contraperfilàs contraperfilàssem contraperfilàsseu contraperfilàssim contraperfilàssiu contraperfilàvem contraperfilàvets contraperfilàveu contraperfilàvom contraperfilés contraperfiléssem contraperfilésseu contraperfiléssim contraperfiléssiu contraperfilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contraperfilar

contrapet /ˌkon.tɾaˈpet/ /ˌkɔn.tɾəˈpɛt/ n masc
antistrofa

contrapeu n masc
contrapié

contrarellotge /ˌkon.tɾa.reˈʎɔ.d͡ʒe/ /ˌkɔn.tɾə.rəˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
contrarreloj

contrarestar /ˌkon.tɾa.resˈta/ /ˌkon.tɾa.resˈtaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.rəsˈta/ alg ant bal cent contrarest contraresta contrarestada contrarestades contrarestaia contrarestaien contrarestaies contrarestam contrarestant contrarestar contrarestara contrarestaran contrarestarem contrarestaren contrarestares contrarestareu contrarestaria contrarestarien contrarestaries contrarestariva contrarestariven contrarestarives contrarestarà contrarestaràs contrarestaré contrarestaríem contrarestaríeu contrarestarívem contrarestaríveu contrarestassen contrarestasses contrarestassin contrarestassis contrarestat contrarestats contrarestau contrarestava contrarestaven contrarestaves contrarestavi contrarestavo contrareste contraresteguem contraresteguessa contraresteguessen contraresteguesses contrarestegueu contrarestegués contraresteguéssom contraresteguéssou contrarestem contraresten contrarestes contrarestessa contrarestessen contrarestesses contrarestessi contrarestessin contrarestessis contraresteu contraresti contrarestin contrarestis contraresto contrarestos contrarests contrarestà contrarestàiem contrarestàieu contrarestàrem contrarestàreu contrarestàs contrarestàssem contrarestàsseu contrarestàssim contrarestàssiu contrarestàvem contrarestàvets contrarestàveu contrarestàvom contrarestés contrarestéssem contrarestésseu contrarestéssim contrarestéssiu contrarestí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contrarrestar

contrari /konˈtɾa.ɾi/ /kunˈtɾa.ɾi/ n masc
contrario

contrariar /kon.tɾa.ɾiˈa/ /kon.tɾa.ɾiˈaɾ/ /kon.tɾə.ɾiˈa/ /kun.tɾə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contraria contrariada contrariades contrariam contrariant contrariar contrariara contrariaran contrariarem contrariaren contrariares contrariareu contrariaria contrariarien contrariaries contrariarà contrariaràs contrariaré contrariaríem contrariaríeu contrariassen contrariasses contrariassin contrariassis contrariat contrariats contrariau contrariava contrariaven contrariaves contrarie contrariem contrarien contraries contrariessen contrariesses contrariessin contrariessis contrarieu contrarii contrario contrarià contrariàrem contrariàreu contrariàs contrariàssem contrariàsseu contrariàssim contrariàssiu contrariàvem contrariàveu contrariés contrariéssem contrariésseu contrariéssim contrariéssiu contrarií contrariï contrariïn contrariïs occ sept val v
contrariar

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
contraseña

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ n masc
contraste

contrastar /kon.tɾasˈta/ /kon.tɾasˈtaɾ/ /kon.tɾəsˈta/ /kun.tɾəsˈta/ alg ant bal cent contrast contrasta contrastada contrastades contrastaia contrastaien contrastaies contrastam contrastant contrastar contrastara contrastaran contrastarem contrastaren contrastares contrastareu contrastaria contrastarien contrastaries contrastariva contrastariven contrastarives contrastarà contrastaràs contrastaré contrastaríem contrastaríeu contrastarívem contrastaríveu contrastassen contrastasses contrastassin contrastassis contrastat contrastats contrastau contrastava contrastaven contrastaves contrastavi contrastavo contraste contrasteguem contrasteguessa contrasteguessen contrasteguesses contrastegueu contrastegués contrasteguéssom contrasteguéssou contrastem contrasten contrastes contrastessa contrastessen contrastesses contrastessi contrastessin contrastessis contrasteu contrasti contrastin contrastis contrasto contrastos contrasts contrastà contrastàiem contrastàieu contrastàrem contrastàreu contrastàs contrastàssem contrastàsseu contrastàssim contrastàssiu contrastàvem contrastàvets contrastàveu contrastàvom contrastés contrastéssem contrastésseu contrastéssim contrastéssiu contrastí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contrastar

contrasurdo n masc
contrasurdo

contratemps /ˌkon.tɾaˈtems/ /ˌkɔn.tɾəˈtems/ n masc
contratiempo
Adversitat que interromp una acció.
Efecte musical consistent a fer sonar una nota després de la caiguda de la pulsació, sempre que a la caiguda d'aquesta s'hagi esdevingut un silenci o pausa, i que aquest so no es prolongui fins més enllà de la caiguda de la pulsació següent. En cas contrari, d'allargar-se fins més enllà d'aquest punt, es tractaria d'una síncope. L'efecte del contratemps és produir una irregularitat en el ritme.

contratopspin n masc
contratopspin

contravenir /ˌkon.tɾa.veˈniɾ/ /ˌkon.tɾa.βeˈni/ /ˌkɔn.tɾə.vəˈni/ /ˌkɔn.tɾə.βəˈni/ bal contravenc contravendran contravendrem contravendreu contravendria contravendrien contravendries contravendrà contravendràs contravendré contravendríem contravendríeu contravenen contravenguda contravengudes contravenguem contravengueren contravengueres contravenguessin contravenguessis contravengueu contravengui contravenguin contravenguis contravengut contravenguts contravengué contravenguérem contravenguéreu contravengués contravenguéssim contravenguéssiu contravenguí contravenia contravenien contravenies contravenim contravenint contravenir contraveniu contravens contraveníem contraveníeu contravinc contravindran contravindrem contravindreu contravindria contravindrien contravindries contravindrà contravindràs contravindré contravindríem contravindríeu contravinga contravinguda contravingudes contravinguem contravinguen contravinguera contravingueren contravingueres contravingues contravinguessen contravinguesses contravinguessin contravinguessis contravingueu contravingui contravinguin contravinguis contravingut contravinguts contravingué contravinguérem contravinguéreu contravingués contravinguéssem contravinguésseu contravinguéssim contravinguéssiu contravinguí contravé contravén occ val v
contravenir

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ v
contraer

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
contribución contribution

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
contribuyente

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ bal contribueix contribueixen contribueixes contribueixi contribueixin contribueixis contribueixo contribuesc contribuesqui contribuesquin contribuesquis contribuint contribuir contribuiran contribuirem contribuireu contribuiria contribuirien contribuiries contribuirà contribuiràs contribuiré contribuiríem contribuiríeu contribuí contribuíem contribuíeu contribuírem contribuíreu contribuís contribuíssem contribuísseu contribuíssim contribuíssiu contribuïa contribuïda contribuïdes contribuïen contribuïes contribuïguem contribuïgueu contribuïm contribuïra contribuïren contribuïres contribuïsc contribuïsca contribuïsquen contribuïsques contribuïssen contribuïsses contribuïssin contribuïssis contribuït contribuïts contribuïu contribuïx contribuïxen contribuïxes contribuïxo n-occ occ sept val v
contribuir

contristar /kon.tɾisˈta/ /kon.tɾisˈtaɾ/ /kun.tɾisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contrist contrista contristada contristades contristam contristant contristar contristara contristaran contristarem contristaren contristares contristareu contristaria contristarien contristaries contristarà contristaràs contristaré contristaríem contristaríeu contristassen contristasses contristassin contristassis contristat contristats contristau contristava contristaven contristaves contriste contristem contristen contristes contristessen contristesses contristessin contristessis contristeu contristi contristin contristis contristo contristà contristàrem contristàreu contristàs contristàssem contristàsseu contristàssim contristàssiu contristàvem contristàveu contristés contristéssem contristésseu contristéssim contristéssiu contristí occ sept val v
contritar

contristat /kon.tɾisˈtat/ /kun.tɾisˈtat/ adj masc
contristado

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
control
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

control de qualitat n masc
control de calidad

controlador n masc
marshal

controlador de partits n masc
controlador de partidos

controlador de volants n masc
controlador de volantes

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) control controla controlada controlades controlam controlant controlar controlara controlaran controlarem controlaren controlares controlareu controlaria controlarien controlaries controlarà controlaràs controlaré controlaríem controlaríeu controlassen controlasses controlassin controlassis controlat controlats controlau controlava controlaven controlaves controle controlem controlen controles controlessen controlesses controlessin controlessis controleu controli controlin controlis controlo controlà controlàrem controlàreu controlàs controlàssem controlàsseu controlàssim controlàssiu controlàvem controlàveu controlés controléssem controlésseu controléssim controléssiu controlí occ sept val v
controlar
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.
(esports de pilota) Jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(esports de pilota) Deixar, un jugador, la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.

controvertir /kon.tɾo.βeɾˈti/ /kon.tɾo.βeɾˈtiɾ/ /kun.tɾu.βəɾˈti/ alg ant bal centr controverteix controverteixa controverteixen controverteixes controverteixi controverteixin controverteixis controverteixo controverteixs controvertesc controvertesca controvertesquen controvertesques controvertesqui controvertesquin controvertesquis controvertia controvertida controvertides controvertien controverties controvertiguem controvertiguera controvertigueren controvertigueres controvertiguessen controvertiguesses controvertiguessin controvertiguessis controvertigueu controvertigueva controvertigueven controvertigueves controvertigué controvertiguérem controvertiguéreu controvertigués controvertiguéssem controvertiguésseu controvertiguéssim controvertiguéssiu controvertiguévem controvertiguéveu controvertim controvertint controvertir controvertira controvertiran controvertirem controvertiren controvertires controvertireu controvertiria controvertirien controvertiries controvertiriva controvertiriven controvertirives controvertirà controvertiràs controvertiré controvertiríem controvertiríeu controvertirívem controvertiríveu controvertisc controvertisca controvertisco controvertiscos controvertisquem controvertisquen controvertisques controvertisqueu controvertissa controvertissen controvertisses controvertissi controvertissin controvertissis controvertist controvertit controvertits controvertiu controvertiva controvertiven controvertives controvertix controvertixa controvertixen controvertixes controvertixi controvertixin controvertixis controvertixo controvertixos controvertí controvertíem controvertíets controvertíeu controvertírem controvertíreu controvertís controvertíscon controvertíssem controvertísseu controvertíssim controvertíssiu controvertíssom controvertíssou controvertívem controvertíveu controvertíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
controvertir

controvèrsia /kon.tɾoˈvɛɾ.si.a/ /kon.tɾoˈvɛɾ.si.ə/ /kon.tɾoˈβɛɾ.si.a/ /kun.tɾuˈvɛɾ.si.ə/ /kun.tɾuˈβɛr.si.ə/ n fem
controversia

contràriament /konˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /konˌtɾa.ɾi.aˈment/ /konˌtɾa.ɾi.əˈment/ /kunˌtɾa.ɾi.əˈmen/ adv
contrariamente

contuberni /kon.tuˈbɛɾ.ni/ /kun.tuˈbɛr.ni/ /kun.tuˈβɛr.ni/ n masc
contubernio
Convivència de diferents persones.

contumaçment /kon.tuˌmazˈmen/ /kon.tuˌmazˈment/ /kun.tuˌmazˈmen/ adv
contumazmente

contumàcia /kon.tuˈma.si.a/ /kun.tuˈma.si.ə/ n fem
contumacia
Tenacitat i duresa en mantenir algun error, pertinàcia.
L'omissió o tardança en comparèixer en judici, o complir algun requisit del mateix, dins el terme corresponent.

contundentment /kon.tunˌdemˈmen/ /kon.tunˌdemˈment/ /kun.tunˌdemˈmen/ adv
contundente

contusionar /kon.tu.zi.oˈna/ /kon.tu.zi.oˈnaɾ/ /kun.tu.zi.uˈna/ alg ant bal cent contusion contusiona contusionada contusionades contusionaia contusionaien contusionaies contusionam contusionant contusionar contusionara contusionaran contusionarem contusionaren contusionares contusionareu contusionaria contusionarien contusionaries contusionariva contusionariven contusionarives contusionarà contusionaràs contusionaré contusionaríem contusionaríeu contusionarívem contusionaríveu contusionassen contusionasses contusionassin contusionassis contusionat contusionats contusionau contusionava contusionaven contusionaves contusionavi contusionavo contusione contusioneguem contusioneguessa contusioneguessen contusioneguesses contusionegueu contusionegués contusioneguéssom contusioneguéssou contusionem contusionen contusiones contusionessa contusionessen contusionesses contusionessi contusionessin contusionessis contusioneu contusioni contusionin contusionis contusiono contusionos contusions contusionà contusionàiem contusionàieu contusionàrem contusionàreu contusionàs contusionàssem contusionàsseu contusionàssim contusionàssiu contusionàvem contusionàvets contusionàveu contusionàvom contusionés contusionéssem contusionésseu contusionéssim contusionéssiu contusioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
magullar

contusió /kon.tu.ziˈo/ /kun.tu.ziˈo/ n fem
contusión

contínuament /konˌti.nu.aˈmen/ /konˌti.nu.aˈment/ /konˌti.nu.əˈment/ /kunˌti.nu.əˈmen/ adv
continuamente

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
conurbación

convalidació n fem
convalidación

convalidar /kom.ba.ɫiˈða/ /koɱ.va.ɫiˈðaɾ/ /koɱ.və.ɫiˈða/ /kum.bə.ɫiˈða/ /kuɱ.və.ɫiˈða/ alg ant bal cent convalid convalida convalidada convalidades convalidaia convalidaien convalidaies convalidam convalidant convalidar convalidara convalidaran convalidarem convalidaren convalidares convalidareu convalidaria convalidarien convalidaries convalidariva convalidariven convalidarives convalidarà convalidaràs convalidaré convalidaríem convalidaríeu convalidarívem convalidaríveu convalidassen convalidasses convalidassin convalidassis convalidat convalidats convalidau convalidava convalidaven convalidaves convalidavi convalidavo convalide convalideguem convalideguessa convalideguessen convalideguesses convalidegueu convalidegués convalideguéssom convalideguéssou convalidem convaliden convalides convalidessa convalidessen convalidesses convalidessi convalidessin convalidessis convalideu convalidi convalidin convalidis convalido convalidos convalids convalidà convalidàiem convalidàieu convalidàrem convalidàreu convalidàs convalidàssem convalidàsseu convalidàssim convalidàssiu convalidàvem convalidàvets convalidàveu convalidàvom convalidés convalidéssem convalidésseu convalidéssim convalidéssiu convalidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
convalidar

convencional /kom.ben.si.oˈnaɫ/ /koɱ.ven.si.oˈnaɫ/ /koɱ.vən.si.oˈnaɫ/ /kum.bən.si.uˈnaɫ/ /kuɱ.vən.si.uˈnaɫ/ adj
convencional

convencionalment /kom.ben.si.oˌnaɫˈmen/ /koɱ.ven.si.oˌnaɫˈment/ /koɱ.vən.si.oˌnaɫˈment/ /kum.bən.si.uˌnaɫˈmen/ /kuɱ.vən.si.uˌnaɫˈmen/ adv
convencionalmente

convenient /kom.be.niˈen/ /koɱ.ve.niˈent/ /koɱ.və.niˈent/ /kum.bə.niˈen/ /kuɱ.və.niˈen/ adj
conveniente

convenientment /kom.be.niˌemˈmen/ /koɱ.ve.niˌemˈment/ /koɱ.və.niˌemˈment/ /kum.bə.niˌemˈmen/ /kuɱ.və.niˌemˈmen/ adv
convenientemente

convenir /kom.beˈni/ /koɱ.veˈniɾ/ /koɱ.vəˈni/ /kum.bəˈni/ /kuɱ.vəˈni/ bal convenc convendran convendrem convendreu convendria convendrien convendries convendrà convendràs convendré convendríem convendríeu convenen convenguda convengudes convenguem convengueren convengueres convenguessin convenguessis convengueu convengui convenguin convenguis convengut convenguts convengué convenguérem convenguéreu convengués convenguéssim convenguéssiu convenguí convenia convenien convenies convenim convenint convenir conveniu convens conveníem conveníeu convinc convindran convindrem convindreu convindria convindrien convindries convindrà convindràs convindré convindríem convindríeu convinga convinguda convingudes convinguem convinguen convinguera convingueren convingueres convingues convinguessen convinguesses convinguessin convinguessis convingueu convingui convinguin convinguis convingut convinguts convingué convinguérem convinguéreu convingués convinguéssem convinguésseu convinguéssim convinguéssiu convinguí convé convén occ val v
convenir

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
convento

conventualment /kom.ben.tuˌaɫˈmen/ /koɱ.ven.tuˌaɫˈment/ /koɱ.vən.tuˌaɫˈment/ /kum.bən.tuˌaɫˈmen/ /kuɱ.vən.tuˌaɫˈmen/ adv
conventualmente

convergir /koɱ.veɾˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.βerˈʒi/ /koɱ.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /kun.vəɾˈʒi/ /kun.βərˈʒi/ alg ant bal centr convergeix convergeixa convergeixen convergeixes convergeixi convergeixin convergeixis convergeixo convergeixs convergesc convergesca convergesquen convergesques convergesqui convergesquin convergesquis convergia convergida convergides convergien convergies convergiguem convergiguera convergigueren convergigueres convergiguessen convergiguesses convergiguessin convergiguessis convergigueu convergigueva convergigueven convergigueves convergigué convergiguérem convergiguéreu convergigués convergiguéssem convergiguésseu convergiguéssim convergiguéssiu convergiguévem convergiguéveu convergim convergint convergir convergira convergiran convergirem convergiren convergires convergireu convergiria convergirien convergiries convergiriva convergiriven convergirives convergirà convergiràs convergiré convergiríem convergiríeu convergirívem convergiríveu convergisc convergisca convergisco convergiscos convergisquem convergisquen convergisques convergisqueu convergissa convergissen convergisses convergissi convergissin convergissis convergist convergit convergits convergiu convergiva convergiven convergives convergix convergixa convergixen convergixes convergixi convergixin convergixis convergixo convergixos convergí convergíem convergíets convergíeu convergírem convergíreu convergís convergíscon convergíssem convergísseu convergíssim convergíssiu convergíssom convergíssou convergívem convergíveu convergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
converger

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
conversación
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

conversar /kom.berˈsa/ /kom.beɾˈsa/ /koɱ.veɾˈsaɾ/ /koɱ.vəɾˈsa/ /kum.bərˈsa/ /kuɱ.vərˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) convers conversa conversada conversades conversam conversant conversar conversara conversaran conversarem conversaren conversares conversareu conversaria conversarien conversaries conversarà conversaràs conversaré conversaríem conversaríeu conversassen conversasses conversassin conversassis conversat conversats conversau conversava conversaven conversaves converse conversem conversen converses conversessen conversesses conversessin conversessis converseu conversi conversin conversis converso conversà conversàrem conversàreu conversàs conversàssem conversàsseu conversàssim conversàssiu conversàvem conversàveu conversés converséssem conversésseu converséssim converséssiu conversí occ sept val v
conversar

conversió /kom.ber.siˈo/ /kom.beɾ.siˈo/ /koɱ.veɾ.siˈo/ /koɱ.vəɾ.siˈo/ /kum.bər.siˈo/ /kuɱ.vər.siˈo/ n fem
conversión

conversor digital a analògic n masc
conversor digital a analógico

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ bal converteix converteixen converteixes converteixi converteixin converteixis converteixo convertesc convertesqui convertesquin convertesquis convertia convertida convertides convertien converties convertiguem convertigueu convertim convertint convertir convertira convertiran convertirem convertiren convertires convertireu convertiria convertirien convertiries convertirà convertiràs convertiré convertiríem convertiríeu convertisc convertisca convertisquen convertisques convertissen convertisses convertissin convertissis convertit convertits convertiu convertix convertixen convertixes convertixo convertí convertíem convertíeu convertírem convertíreu convertís convertíssem convertísseu convertíssim convertíssiu n-occ occ sept val v
convertir
Transformar una cosa en una altra.
Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ adj masc
convexo

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convid convida convidada convidades convidam convidant convidar convidara convidaran convidarem convidaren convidares convidareu convidaria convidarien convidaries convidarà convidaràs convidaré convidaríem convidaríeu convidassen convidasses convidassin convidassis convidat convidats convidau convidava convidaven convidaves convide convidem conviden convides convidessen convidesses convidessin convidessis convideu convidi convidin convidis convido convidà convidàrem convidàreu convidàs convidàssem convidàsseu convidàssim convidàssiu convidàvem convidàveu convidés convidéssem convidésseu convidéssim convidéssiu convidí occ sept val v
invitar

convidat /kom.biˈðat/ /koɱ.viˈðat/ /kum.biˈðat/ /kuɱ.viˈðat/ n masc
convidado

convincentment /kom.binˌsemˈmen/ /koɱ.vinˌsemˈment/ /kum.binˌsemˈmen/ /kuɱ.vinˌsemˈmen/ adv
convincentemente

convit /komˈbit/ /koɱˈvit/ /kumˈbit/ /kuɱˈvit/ n masc
convite

conviure /komˈbiw.ɾe/ /koɱˈviw.ɾe/ /koɱˈviw.ɾə/ /kumˈbiw.ɾə/ /kuɱˈviw.ɾə/ bal convisc convisca conviscuda conviscudes conviscut conviscuts convisquem convisquen convisquera convisqueren convisqueres convisques convisquessen convisquesses convisquessin convisquessis convisqueu convisqui convisquin convisquis convisqué convisquérem convisquéreu convisqués convisquéssem convisquésseu convisquéssim convisquéssiu convisquí conviu conviuen conviuran conviure conviurem conviureu conviuria conviurien conviuries conviurà conviuràs conviuré conviuríem conviuríeu convius convivia convivien convivies convivim convivint conviviu convivíem convivíeu eiv occ v.cent val v
convivir

convivència /kom.biˈβɛn.si.a/ /koɱ.viˈvɛn.si.a/ /koɱ.viˈvɛn.si.ə/ /kuɱ.viˈvɛn.si.ə/ n fem
convivencia

convivències /kom.biˈβɛn.si.es/ /koɱ.viˈvɛn.si.es/ /koɱ.viˈvɛn.si.əs/ /kum.biˈβɛn.si.əs/ /kuɱ.viˈvɛn.si.əs/ n fem
convivencias
(plurale tantum) Colònia que té lloc durant el curs escolar, generalment organitzada per escoles de titularitat religiosa.

convocar /kom.boˈka/ /kom.boˈkaɾ/ /kom.voˈkaɾ/ /kum.buˈka/ /kum.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convoc convoca convocada convocades convocam convocant convocar convocara convocaran convocarem convocaren convocares convocareu convocaria convocarien convocaries convocarà convocaràs convocaré convocaríem convocaríeu convocassen convocasses convocassin convocassis convocat convocats convocau convocava convocaven convocaves convoco convocà convocàrem convocàreu convocàs convocàssem convocàsseu convocàssim convocàssiu convocàvem convocàveu convoque convoquem convoquen convoques convoquessen convoquesses convoquessin convoquessis convoqueu convoqui convoquin convoquis convoqués convoquéssem convoquésseu convoquéssim convoquéssiu convoquí occ sept val v
convocar

convocatòria /kom.bo.kaˈtɔ.ɾi.a/ /koɱ.vo.kaˈtɔ.ɾi.a/ /koɱ.vo.kəˈtɔ.ɾi.ə/ /kuɱ.vu.kəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
convocatoria

convuls /komˈbuɫs/ /koɱˈvuɫs/ /kumˈbuɫs/ /kuɱˈvuɫs/ adj masc
convulso

convulsar /kom.buɫˈsa/ /kom.buɫˈsaɾ/ /koɱ.vuɫˈsa/ /koɱ.vuɫˈsaɾ/ /kum.buɫˈsa/ /kuɱ.vuɫˈsa/ alg ant bal cent convuls convulsa convulsada convulsades convulsaia convulsaien convulsaies convulsam convulsant convulsar convulsara convulsaran convulsarem convulsaren convulsares convulsareu convulsaria convulsarien convulsaries convulsariva convulsariven convulsarives convulsarà convulsaràs convulsaré convulsaríem convulsaríeu convulsarívem convulsaríveu convulsassen convulsasses convulsassin convulsassis convulsat convulsats convulsau convulsava convulsaven convulsaves convulsavi convulsavo convulse convulseguem convulseguessa convulseguessen convulseguesses convulsegueu convulsegués convulseguéssom convulseguéssou convulsem convulsen convulses convulsessa convulsessen convulsesses convulsessi convulsessin convulsessis convulseu convulsi convulsin convulsis convulso convulsos convulss convulsà convulsàiem convulsàieu convulsàrem convulsàreu convulsàs convulsàssem convulsàsseu convulsàssim convulsàssiu convulsàvem convulsàvets convulsàveu convulsàvom convulsés convulséssem convulsésseu convulséssim convulséssiu convulsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
convulsionar

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ bal convencem convencen convencent convencera convenceran convencerem convenceren convenceres convencereu convenceria convencerien convenceries convencerà convenceràs convenceré convenceríem convenceríeu convences convencessen convencesses convencessin convencessis convenceu convenci convencia convencien convencies convencin convencis convencé convencérem convencéreu convencés convencéssem convencésseu convencéssim convencéssiu convencí convencíem convencíeu convenç convença convenço convençuda convençudes convençut convençuts convèncer convéncer eiv occ sept v.cent val v
convencer persuadir

conxorxa /koɲˈt͡ʃɔr.t͡ʃa/ /koɲˈt͡ʃɔɾ.t͡ʃa/ /koɲˈt͡ʃɔɾ.t͡ʃɔ/ /koɲˈʃɔɾ.ʃə/ /kuɲˈʃɔr.ʃə/ n fem
conchabanza

conxorxar-se /koɲ.t͡ʃoɾˈt͡ʃaɾ.se/ /koɲ.ʃoɾˈʃaɾ.sə/ /kuɲ.ʃur.ʃərˈsə/ /kuɲ.ʃurˈʃar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) conxorx conxorxa conxorxada conxorxades conxorxam conxorxant conxorxar conxorxara conxorxaran conxorxarem conxorxaren conxorxares conxorxareu conxorxaria conxorxarien conxorxaries conxorxarà conxorxaràs conxorxaré conxorxaríem conxorxaríeu conxorxassen conxorxasses conxorxassin conxorxassis conxorxat conxorxats conxorxau conxorxava conxorxaven conxorxaves conxorxe conxorxem conxorxen conxorxes conxorxessen conxorxesses conxorxessin conxorxessis conxorxeu conxorxi conxorxin conxorxis conxorxo conxorxà conxorxàrem conxorxàreu conxorxàs conxorxàssem conxorxàsseu conxorxàssim conxorxàssiu conxorxàvem conxorxàveu conxorxés conxorxéssem conxorxésseu conxorxéssim conxorxéssiu conxorxí occ sept val v
compincharse

cony /ˈkoɲ/ Interjection
coño

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ bal conec conega coneguda conegudes coneguem coneguen coneguera conegueren conegueres conegues coneguessen coneguesses coneguessin coneguessis conegueu conegui coneguin coneguis conegut coneguts conegué coneguérem coneguéreu conegués coneguéssem coneguésseu coneguéssim coneguéssiu coneguí coneix coneixem coneixen coneixent coneixeran coneixerem coneixereu coneixeria coneixerien coneixeries coneixerà coneixeràs coneixeré coneixeríem coneixeríeu coneixes coneixeu coneixia coneixien coneixies coneixíem coneixíeu conèixer occ val v
conocer
Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.

coníferes /koˈni.fe.ɾes/ /kuˈni.fə.ɾəs/ n fem
coníferas

cooficial /ˌko.o.fi.siˈaɫ/ /ˌko.u.fi.siˈaɫ/ adj
cooficial

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
cooperación

cooperar /ko.o.peˈɾa/ /ko.o.peˈɾaɾ/ /ku.u.pəˈɾa/ alg ant bal cent cooper coopera cooperada cooperades cooperaia cooperaien cooperaies cooperam cooperant cooperar cooperara cooperaran cooperarem cooperaren cooperares cooperareu cooperaria cooperarien cooperaries cooperariva cooperariven cooperarives cooperarà cooperaràs cooperaré cooperaríem cooperaríeu cooperarívem cooperaríveu cooperassen cooperasses cooperassin cooperassis cooperat cooperats cooperau cooperava cooperaven cooperaves cooperavi cooperavo coopere coopereguem coopereguessa coopereguessen coopereguesses cooperegueu cooperegués coopereguéssom coopereguéssou cooperem cooperen cooperes cooperessa cooperessen cooperesses cooperessi cooperessin cooperessis coopereu cooperi cooperin cooperis coopero cooperos coopers cooperà cooperàiem cooperàieu cooperàrem cooperàreu cooperàs cooperàssem cooperàsseu cooperàssim cooperàssiu cooperàvem cooperàvets cooperàveu cooperàvom cooperés cooperéssem cooperésseu cooperéssim cooperéssiu cooperí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cooperar
Ser part de les persones o coses que realitzen un tasca.

cooperativa escolar n fem
cooperativa escolar

cooptar /ko.opˈta/ /ko.opˈtaɾ/ /ku.upˈta/ alg ant bal cent coopt coopta cooptada cooptades cooptaia cooptaien cooptaies cooptam cooptant cooptar cooptara cooptaran cooptarem cooptaren cooptares cooptareu cooptaria cooptarien cooptaries cooptariva cooptariven cooptarives cooptarà cooptaràs cooptaré cooptaríem cooptaríeu cooptarívem cooptaríveu cooptassen cooptasses cooptassin cooptassis cooptat cooptats cooptau cooptava cooptaven cooptaves cooptavi cooptavo coopte coopteguem coopteguessa coopteguessen coopteguesses cooptegueu cooptegués coopteguéssom coopteguéssou cooptem coopten cooptes cooptessa cooptessen cooptesses cooptessi cooptessin cooptessis coopteu coopti cooptin cooptis coopto cooptos coopts cooptà cooptàiem cooptàieu cooptàrem cooptàreu cooptàs cooptàssem cooptàsseu cooptàssim cooptàssiu cooptàvem cooptàvets cooptàveu cooptàvom cooptés cooptéssem cooptésseu cooptéssim cooptéssiu cooptí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cooptar

coordenada /ko.oɾ.ðeˈna.ða/ /ko.oɾ.ðəˈna.ðə/ /ku.ur.dəˈna.ðə/ /ku.ur.ðəˈna.ðə/ n fem
coordenada

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
coordinación

coordinadament /ko.or.ðiˌna.ðaˈmen/ /ko.oɾ.ðiˌna.ðaˈmen/ /ko.oɾ.ðiˌna.ðaˈment/ /ko.oɾ.ðiˌna.ðəˈment/ /ku.ur.diˌna.ðəˈmen/ /ku.ur.ðiˌna.ðəˈmen/ adv
coordinadamente

coordinador /ko.or.ði.naˈðo/ /ko.oɾ.ði.naˈðoɾ/ /ko.oɾ.ði.nəˈðo/ /ku.ur.di.nəˈðo/ /ku.ur.ði.nəˈðo/ n masc
coordinador

coordinador d'àrbitres n masc
coordinador de árbitros

coordinador de jutges de línia n masc
coordinador de jueces de línea

coordinador defensiu n masc
coordinador defensivo

coordinador ofensiu n masc
coordinador ofensivo

coordinar /ko.or.diˈna/ /ko.or.diˈnaɾ/ /ku.ur.diˈna/ alg ant bal cent coordina coordinada coordinades coordinaia coordinaien coordinaies coordinam coordinant coordinar coordinara coordinaran coordinarem coordinaren coordinares coordinareu coordinaria coordinarien coordinaries coordinariva coordinariven coordinarives coordinarà coordinaràs coordinaré coordinaríem coordinaríeu coordinarívem coordinaríveu coordinassen coordinasses coordinassin coordinassis coordinat coordinats coordinau coordinava coordinaven coordinaves coordinavi coordinavo coordine coordineguem coordineguessa coordineguessen coordineguesses coordinegueu coordinegués coordineguéssom coordineguéssou coordinem coordinen coordines coordinessa coordinessen coordinesses coordinessi coordinessin coordinessis coordineu coordini coordinin coordinis coordino coordinos coordinà coordinàiem coordinàieu coordinàrem coordinàreu coordinàs coordinàssem coordinàsseu coordinàssim coordinàssiu coordinàvem coordinàvets coordinàveu coordinàvom coordinés coordinéssem coordinésseu coordinéssim coordinéssiu coordiní coordín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coordinar

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
golpe
Impacte violent entre dos cossos.
ataque
(esports de pilota) Acció i efecte d'impulsar la pilota, la bola, el volant o el disc per mitjà d'un contacte brusc amb la raqueta, l'estic, el bastó, la pala, el tac, la mà o el peu.

cop al cos n masc
golpe al cuerpo

cop amb efecte lateral n masc
golpe con efecto lateral

cop amb mà alta n masc
golpe alto

cop amb mà baixa n masc
golpe bajo

cop coreà n masc
golpe coreano

cop creuat n masc
golpe cruzado

cop curt n masc
golpe corto

cop d'aixella n masc
sobaquillo

cop d'aproximació n masc
approach
(golf) Cop, generalment de curta o de mitjana distància, executat des de fora del green per a acostar la bola al forat.
golpe de aproximación
(tennis, pàdel) Cop de tornada difícil executat amb la intenció de pujar a la xarxa just a continuació per fer una volea.

cop d'atac n masc
golpe de ataque
(voleibol) Cop fort executat amb una sola mà, amb el cos suspès en l'aire i aprofitant l'impuls del salt, que envia la pilota a camp contrari.

cop d'empenta n masc
golpe de empuje

cop d'esquerra n masc
zurdazo

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
golpe de estado

cop d'estic n masc
bastonazo

cop d'ull n masc
vistazo
Esguard breu.

cop de canell n masc
golpe de muñeca

cop de cantell n masc
filazo

cop de cap n masc
cabezazo

cop de colze n masc
codazo

cop de càstig n masc
golpe de castigo

cop de dits n masc
palmeo

cop de dreta n masc
derecha
(pilota basca, esports de raqueta) Cop donat a la pilota o el volant des del costat corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.
derechazo
(pilota) Cop donat a la pilota amb la mà dreta.

cop de fons n masc
golpe de fondo

cop de genoll n masc
rodillazo

cop de marc n masc
golpe de marco

cop de mig camp n masc
golpe de medio campo

cop de peu n masc
patada

cop de precisió n masc
golpe de precisión

cop de preparació n masc
golpe de preparación

cop de puny n masc
puñetazo

cop de raspall n masc
brush shot

cop de revés n masc
golpe de revés

cop de revés a dues mans n masc
golpe de revés a dos manos

cop de servei n masc
golpe de saque

cop de sobrebot n masc
bote pronto

cop de sortida n masc
golpe de salida

cop de tac n masc
golpe de taco

cop de taló n masc
taconazo

cop de xarxa n masc
golpe de red

cop defensiu n masc
golpe defensivo

cop diagonal inferior n masc
golpe diagonal inferior

cop en desnivell n masc
golpe desnivelado

cop explosiu n masc
blast

cop forcat n masc
hairpin

cop forçat n masc
golpe forzado

cop guanyador n masc
golpe ganador

cop inferior n masc
golpe inferior

cop intermedi n masc
golpe intermedio

cop lateral n masc
golpe lateral

cop lent n masc
golpe lento

cop liftat n masc
golpe liftado

cop natural n masc
golpe natural

cop ofensiu n masc
golpe ofensivo

cop paral·lel n masc
golpe paralelo

cop picat n masc
slap-shot

cop pla n masc
drive

cop rectificat n masc
golpe rectificado

cop ràpid n masc
golpe rápido

cop tallat n masc
golpe cortado

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
copa
Recipient per contenir líquid amb un peu.
La part buida d'un barret en què hi entra el cap.
Braser que té la figura de copa, feta de llautó, coure o altre material, amb dues nanses per a portar-lo d'una part a una altra.
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.
copa copas
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un recipient ornamental.

copar /koˈpa/ /koˈpaɾ/ /kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cop copa copada copades copam copant copar copara coparan coparem coparen copares copareu coparia coparien coparies coparà coparàs coparé coparíem coparíeu copassen copasses copassin copassis copat copats copau copava copaven copaves cope copem copen copes copessen copesses copessin copessis copeu copi copin copis copo copà copàrem copàreu copàs copàssem copàsseu copàssim copàssiu copàvem copàveu copés copéssem copésseu copéssim copéssiu copí occ sept val v
copar
Tallar la retirada d’un enemic envoltant-lo.
Apostar la quantitat total de què respon la banca.
Acaparar tots els llocs d’una elecció, competició.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
kopek

copejar /ko.peˈd͡ʒa/ /ko.peˈd͡ʒaɾ/ /ko.peˈʒa/ /ko.pəˈd͡ʒa/ /ku.pəˈʒa/ alg bal copege copegem copegen copeges copegessen copegesses copegessin copegessis copegeu copegi copegin copegis copegés copegéssem copegésseu copegéssim copegéssiu copegí copeig copeja copejada copejades copejam copejant copejar copejara copejaran copejarem copejaren copejares copejareu copejaria copejarien copejaries copejarà copejaràs copejaré copejaríem copejaríeu copejassen copejasses copejassin copejassis copejat copejats copejau copejava copejaven copejaves copejo copejà copejàrem copejàreu copejàs copejàssem copejàsseu copejàssim copejàssiu copejàvem copejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
golpear

copel·la /koˈpɛ.ɫa/ /koˈpɛ.ɫɛ/ /koˈpɛɫ.ɫa/ /koˈpɛɫ.ɫə/ /kuˈpɛ.ɫə/ /kuˈpɛɫ.ɫə/ n fem
copela

copel·lar alg ant bal cent copel copel·la copel·lada copel·lades copel·laia copel·laien copel·laies copel·lam copel·lant copel·lar copel·lara copel·laran copel·larem copel·laren copel·lares copel·lareu copel·laria copel·larien copel·laries copel·lariva copel·lariven copel·larives copel·larà copel·laràs copel·laré copel·laríem copel·laríeu copel·larívem copel·laríveu copel·lassen copel·lasses copel·lassin copel·lassis copel·lat copel·lats copel·lau copel·lava copel·laven copel·laves copel·lavi copel·lavo copel·le copel·leguem copel·leguessa copel·leguessen copel·leguesses copel·legueu copel·legués copel·leguéssom copel·leguéssou copel·lem copel·len copel·les copel·lessa copel·lessen copel·lesses copel·lessi copel·lessin copel·lessis copel·leu copel·li copel·lin copel·lis copel·lo copel·los copel·là copel·làiem copel·làieu copel·làrem copel·làreu copel·làs copel·làssem copel·làsseu copel·làssim copel·làssiu copel·làvem copel·làvets copel·làveu copel·làvom copel·lés copel·léssem copel·lésseu copel·léssim copel·léssiu copel·lí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
copelar

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
copernicio

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) copia copiada copiades copiam copiant copiar copiara copiaran copiarem copiaren copiares copiareu copiaria copiarien copiaries copiarà copiaràs copiaré copiaríem copiaríeu copiassen copiasses copiassin copiassis copiat copiats copiau copiava copiaven copiaves copie copiem copien copies copiessen copiesses copiessin copiessis copieu copii copio copià copiàrem copiàreu copiàs copiàssem copiàsseu copiàssim copiàssiu copiàvem copiàveu copiés copiéssem copiésseu copiéssim copiéssiu copií copiï copiïn copiïs occ sept val v
copiar
Reproduir un text o document original.
Fer un examen de forma fraudulenta amb les mateixes respostes d'un altre.

copilot /ko.piˈlɔt/ /ku.piˈɫɔt/ n neut
copiloto

copiosament /ko.piˌo.zaˈmen/ /ko.piˌo.zaˈment/ /ko.piˌo.zəˈment/ /ku.piˌo.zəˈmen/ adv
copiosamente

coproductor /ˌko.pɾo.ðukˈto/ /ˌko.pɾo.ðukˈtoɾ/ /ˌko.pɾu.ðukˈto/ n masc
coproductor
Persona que coprodueix alguna cosa.

copríncep /koˈpɾin.sep/ /koˈpɾin.səp/ /kuˈpɾin.səp/ n masc
copríncipe

copsar /kopˈsa/ /kopˈsaɾ/ /kupˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cops copsa copsada copsades copsam copsant copsar copsara copsaran copsarem copsaren copsares copsareu copsaria copsarien copsaries copsarà copsaràs copsaré copsaríem copsaríeu copsassen copsasses copsassin copsassis copsat copsats copsau copsava copsaven copsaves copse copsem copsen copses copsessen copsesses copsessin copsessis copseu copsi copsin copsis copso copsà copsàrem copsàreu copsàs copsàssem copsàsseu copsàssim copsàssiu copsàvem copsàveu copsés copséssem copsésseu copséssim copséssiu copsí occ sept val v
coger
Agafar al vol.
Arribar a percebre.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
copto
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
copto
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) copul copula copulada copulades copulam copulant copular copulara copularan copularem copularen copulares copulareu copularia copularien copularies copularà copularàs copularé copularíem copularíeu copulassen copulasses copulassin copulassis copulat copulats copulau copulava copulaven copulaves copule copulem copulen copules copulessen copulesses copulessin copulessis copuleu copuli copulin copulis copulo copulà copulàrem copulàreu copulàs copulàssem copulàsseu copulàssim copulàssiu copulàvem copulàveu copulés copuléssem copulésseu copuléssim copuléssiu copulí occ sept val v
copular

copulatiu /ko.pu.ɫaˈtiw/ /ko.pu.ɫəˈtiw/ /ku.pu.ɫəˈtiw/ adj masc
copulativo
Element que fa d'unió entre dos mots o sintagmes sumant els seus significats.

copulativament /ko.pu.ɫaˌti.vaˈment/ /ko.pu.ɫaˌti.βaˈmen/ /ko.pu.ɫəˌti.vəˈment/ /ku.pu.ɫəˌti.vəˈmen/ /ku.pu.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
copulativamente

copòleg /koˈpɔ.lek/ /kuˈpɔ.ɫək/ n masc
copólogo

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
corazón
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
(esports de raqueta) Part massissa o buida d'una raqueta que uneix el cap amb l'empunyadura.
coro
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

cora /ˈko.ɾa/ /ˈko.ɾə/ n fem
kore

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ adj
cordial
Cordial, entranyable.
coral
(música) Relatiu al cor.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n fem
coro
Grup de persones que canten simultàniament, de vegades també dit en la forma reduïda cor.
coral
Composició musical religiosa destinada a ésser cantada per un cor musical.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n masc
coral
Animal metazou marí proveït d'un esquelet calcari; corall.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
coral

coral·lí /ko.ɾaɫˈɫi/ /ko.ɾaˈɫi/ /ko.ɾəɫˈɫi/ /ku.ɾəɫˈɫi/ /ku.ɾəˈɫi/ adj
coralino

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
coraje
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

coratjosament /ko.ɾaˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ko.ɾaˌd͡ʒo.zaˈment/ /ko.ɾəˌd͡ʒo.zəˈment/ /ku.ɾəˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
briosamente

corb /ˈkorp/ adj masc
curvo
Línia que es desvia de la recta de forma continuada.

corb /ˈkorp/ n masc
cuervo
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corba d'indiferència n fem
curva de indiferencia

corball /koɾˈbaʎ/ /kurˈbaj/ /kurˈbaʎ/ n masc
berrugate

corball de fang n masc
verrugato canario

corball de roca n masc
berrugate

corball fosc n masc
verrugato

corbar /korˈba/ /koɾˈbaɾ/ /kurˈba/ alg ant bal cent corb corba corbada corbades corbaia corbaien corbaies corbam corbant corbar corbara corbaran corbarem corbaren corbares corbareu corbaria corbarien corbaries corbariva corbariven corbarives corbarà corbaràs corbaré corbaríem corbaríeu corbarívem corbaríveu corbassen corbasses corbassin corbassis corbat corbats corbau corbava corbaven corbaves corbavi corbavo corbe corbeguem corbeguessa corbeguessen corbeguesses corbegueu corbegués corbeguéssom corbeguéssou corbem corben corbes corbessa corbessen corbesses corbessi corbessin corbessis corbeu corbi corbin corbis corbo corbos corbs corbà corbàiem corbàieu corbàrem corbàreu corbàs corbàssem corbàsseu corbàssim corbàssiu corbàvem corbàvets corbàveu corbàvom corbés corbéssem corbésseu corbéssim corbéssiu corbí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encorvar

corbat /koɾˈbat/ /kurˈbat/ adj
curvado

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
corbata
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.
(golf) Putt en què la bola recorre la vora del forat sense arribar a entrar-hi.
(rugbi) Placatge perillós en què se subjecta l'adversari per sobre l'altura de les espatlles o se li colpeja la caròtide amb un braç.

corc /ˈkork/ n masc
gorgojo
Larva o adult de certs coleòpters que s'alimenten de la fusta, del gra o d'altres vegetals.
càries
carcoma gorgojo
(figurat) Persona o cosa que consumeix els béns d'altri.

corcar /korˈka/ /koɾˈka/ /koɾˈkaɾ/ /kurˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) corc corca corcada corcades corcam corcant corcar corcara corcaran corcarem corcaren corcares corcareu corcaria corcarien corcaries corcarà corcaràs corcaré corcaríem corcaríeu corcassen corcasses corcassin corcassis corcat corcats corcau corcava corcaven corcaves corco corcà corcàrem corcàreu corcàs corcàssem corcàsseu corcàssim corcàssiu corcàvem corcàveu corque corquem corquen corques corquessen corquesses corquessin corquessis corqueu corqui corquin corquis corqués corquéssem corquésseu corquéssim corquéssiu corquí occ sept val v
carcomer

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
cuerda
Sistema format per una tira d'acer enrotllada a un tambor que impulsa el moviment en un rellotge i altres en aparells de temps programat.
cuerda soga
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

corda de la xarxa n masc
cuerda de la red

corda tensora n fem
cuerda tensada

cordam /koɾˈðam/ /kurˈdam/ /kurˈðam/ n masc
codaje

cordar /korˈða/ /koɾˈða/ /koɾˈðaɾ/ /kurˈda/ /kurˈða/ alg ant bal cent cord corda cordada cordades cordaia cordaien cordaies cordam cordant cordar cordara cordaran cordarem cordaren cordares cordareu cordaria cordarien cordaries cordariva cordariven cordarives cordarà cordaràs cordaré cordaríem cordaríeu cordarívem cordaríveu cordassen cordasses cordassin cordassis cordat cordats cordau cordava cordaven cordaves cordavi cordavo corde cordeguem cordeguessa cordeguessen cordeguesses cordegueu cordegués cordeguéssom cordeguéssou cordem corden cordes cordessa cordessen cordesses cordessi cordessin cordessis cordeu cordi cordin cordis cordo cordos cords cordà cordàiem cordàieu cordàrem cordàreu cordàs cordàssem cordàsseu cordàssim cordàssiu cordàvem cordàvets cordàveu cordàvom cordés cordéssem cordésseu cordéssim cordéssiu cordí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abrochar
Cenyir o tancar una peça de vestir.
atar
Lligar els cordons de les sabates.
encordar
Posar les cordes a un instrument o un utensili.

cordatge n masc
cordaje

corder /korˈðe/ /koɾˈðe/ /kurˈde/ /kurˈðe/ n masc
cordelero
Persona que fa cordes.

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ adj
cordial

cordialitat /koɾ.ði.a.ɫiˈtat/ /koɾ.ði.ə.ɫiˈtat/ /kur.di.ə.ɫiˈtat/ /kur.ði.ə.ɫiˈtat/ n fem
cordialidad

cordialment /kor.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈment/ /kur.diˌaɫˈmen/ /kur.ðiˌaɫˈmen/ adv
cordialmente

cordill /koɾˈðiʎ/ /kurˈdiʎ/ /kurˈðiʎ/ n masc
cordel
Fil de cànem prim, format per dos o tres caps torçats, emprat per a lligar coses.
cordón
(pàdel) Baga de material tèxtil suspesa de l'extrem lliure de l'empunyadura d'una pala que s'utilitza per a introduir-hi el canell, amb l'objectiu d'assegurar-ne la subjecció.

cordonet /koɾ.ðoˈnet/ /koɾ.ðoˈnət/ /kur.duˈnɛt/ /kur.ðuˈnɛt/ n masc
corordoncillo

cordó /koɾˈðo/ /kurˈdo/ n masc
cordón
Espècie de corda generalment rodona que acostuma a fer-se de fils entrelligats o trenats de seda, cotó, estam i altres matèries semblants, i que acostuma a tenir la funció de subjectar o lligar algun objecte.
La corda amb què se cenyeixen l'hàbit els religiosos d'alguns ordres.
(argot casteller) Cadascun dels cercles concèntrics dels castellers de la pinya; el primer cordó consisteix dels castellers en contacte directe amb el tronc (primeres mans, primers vents i laterals), el segon cordó dels castellers col·locats darrere dels del primer cordó, etc.
cordón cordones
Conjunt de partides de tropa o gent col·locades de distància en distància per a privar la comunicació d'un territori amb un altre o per a impedir el pas.
cordoncico
Guarnició que es fa a la vora de les monedes per a que no siguin falsificades ni retallades (antigament).

coredemptor /ˌko.re.ðemˈto/ /ˌko.re.ðemˈtoɾ/ /ˌko.rə.ðəmˈto/ adj masc
corredentor

coreferent /ko.re.feˈɾen/ /ko.re.feˈɾent/ /ko.rə.fəˈɾent/ /ku.rə.fəˈɾen/ adj
correferente

coreferència /ko.re.feˈɾɛn.si.a/ /ko.rə.fəˈɾɛn.si.ə/ /ku.rə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
correferencia

coregent /ko.reˈd͡ʒen/ /ko.reˈd͡ʒent/ /ko.reˈʒen/ /ko.rəˈʒent/ /ku.rəˈʒen/ n neut
corregente

coregnant /ko.reŋˈnan/ /ko.reɡˈnan/ /ko.reɡˈnant/ /ko.rəŋˈnant/ /ku.rəŋˈnan/ adj
correinante

coregnar /ko.reŋˈna/ /ko.reɡˈna/ /ko.reɡˈnaɾ/ /ko.rəŋˈna/ /ku.rəŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) coregn coregna coregnada coregnades coregnam coregnant coregnar coregnara coregnaran coregnarem coregnaren coregnares coregnareu coregnaria coregnarien coregnaries coregnarà coregnaràs coregnaré coregnaríem coregnaríeu coregnassen coregnasses coregnassin coregnassis coregnat coregnats coregnau coregnava coregnaven coregnaves coregne coregnem coregnen coregnes coregnessen coregnesses coregnessin coregnessis coregneu coregni coregnin coregnis coregno coregnà coregnàrem coregnàreu coregnàs coregnàssem coregnàsseu coregnàssim coregnàssiu coregnàvem coregnàveu coregnés coregnéssem coregnésseu coregnéssim coregnéssiu coregní occ sept val v
correinar

coregència /ko.reˈd͡ʒɛn.si.a/ /ko.reˈʒɛn.si.a/ /ko.rəˈʒɛn.si.ə/ /ku.rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
corregencia

corejar /ko.ɾeˈd͡ʒa/ /ko.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ko.ɾeˈʒa/ /ko.ɾəˈd͡ʒa/ /ku.ɾəˈʒa/ alg bal corege coregem coregen coreges coregessen coregesses coregessin coregessis coregeu coregi coregin coregis coregés coregéssem coregésseu coregéssim coregéssiu coregí coreig coreja corejada corejades corejam corejant corejar corejara corejaran corejarem corejaren corejares corejareu corejaria corejarien corejaries corejarà corejaràs corejaré corejaríem corejaríeu corejassen corejasses corejassin corejassis corejat corejats corejau corejava corejaven corejaves corejo corejà corejàrem corejàreu corejàs corejàssem corejàsseu corejàssim corejàssiu corejàvem corejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
corear

coreligionari /ko.re.ɫi.d͡ʒi.oˈna.ɾi/ /ko.re.ɫi.ʒi.oˈna.ɾi/ /ko.rə.ɫi.ʒi.oˈna.ɾi/ /ku.rə.ɫi.ʒi.uˈna.ɾi/ n masc
correligionario

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
coreografía

coreografiar /ko.ɾe.o.ɣɾa.fiˈa/ /ko.ɾe.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ko.ɾə.o.ɣɾə.fiˈa/ /ku.ɾə.u.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) coreografia coreografiada coreografiades coreografiam coreografiant coreografiar coreografiara coreografiaran coreografiarem coreografiaren coreografiares coreografiareu coreografiaria coreografiarien coreografiaries coreografiarà coreografiaràs coreografiaré coreografiaríem coreografiaríeu coreografiassen coreografiasses coreografiassin coreografiassis coreografiat coreografiats coreografiau coreografiava coreografiaven coreografiaves coreografie coreografiem coreografien coreografies coreografiessen coreografiesses coreografiessin coreografiessis coreografieu coreografii coreografio coreografià coreografiàrem coreografiàreu coreografiàs coreografiàssem coreografiàsseu coreografiàssim coreografiàssiu coreografiàvem coreografiàveu coreografiés coreografiéssem coreografiésseu coreografiéssim coreografiéssiu coreografií coreografiï coreografiïn coreografiïs occ sept val v
coreografiar

coresponsabilitat /ko.res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /ko.rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /ku.rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ /ku.rəs.pun.sə.βi.ɫiˈtat/ n fem
corresponsabilidad

coresponsabilització /ko.res.pon.sa.bi.ɫi.za.siˈo/ /ko.res.pon.sa.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /ko.rəs.pon.sə.bi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ku.rəs.pun.sə.bi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ku.rəs.pun.sə.βi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
corresponsabilización

coresponsabilitzar /ko.res.pon.sa.bi.ɫiˈzaɾ/ /ko.res.pon.sa.βi.ɫiˈd͡za/ /ko.res.pon.sa.βi.ɫiˈza/ /ko.rəs.pon.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /ku.rəs.pun.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /ku.rəs.pun.sə.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) coresponsabilitz coresponsabilitza coresponsabilitzada coresponsabilitzades coresponsabilitzam coresponsabilitzant coresponsabilitzar coresponsabilitzara coresponsabilitzaran coresponsabilitzarem coresponsabilitzaren coresponsabilitzares coresponsabilitzareu coresponsabilitzaria coresponsabilitzarien coresponsabilitzaries coresponsabilitzarà coresponsabilitzaràs coresponsabilitzaré coresponsabilitzaríem coresponsabilitzaríeu coresponsabilitzassen coresponsabilitzasses coresponsabilitzassin coresponsabilitzassis coresponsabilitzat coresponsabilitzats coresponsabilitzau coresponsabilitzava coresponsabilitzaven coresponsabilitzaves coresponsabilitze coresponsabilitzem coresponsabilitzen coresponsabilitzes coresponsabilitzessen coresponsabilitzesses coresponsabilitzessin coresponsabilitzessis coresponsabilitzeu coresponsabilitzi coresponsabilitzin coresponsabilitzis coresponsabilitzo coresponsabilitzà coresponsabilitzàrem coresponsabilitzàreu coresponsabilitzàs coresponsabilitzàssem coresponsabilitzàsseu coresponsabilitzàssim coresponsabilitzàssiu coresponsabilitzàvem coresponsabilitzàveu coresponsabilitzés coresponsabilitzéssem coresponsabilitzésseu coresponsabilitzéssim coresponsabilitzéssiu coresponsabilitzí occ sept val v
corresponsabilizar

coresponsable /ko.res.ponˈsa.bɫe/ /ko.res.ponˈsa.βɫe/ /ko.res.ponˈsab.bɫe/ /ko.rəs.ponˈsab.bɫə/ /ku.rəs.punˈsa.βɫə/ /ku.rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
corresponsable

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
coreano
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
coreano
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corfbol /ˌkoɾˈbɔɫ/ /ˌkɔrvˈβɔɫ/ n masc
balonkorf

corferir /ˌkɔr.feˈɾi/ /ˌkɔr.fəˈɾi/ /ˌkɔɾ.feˈɾi/ /ˌkɔɾ.feˈɾiɾ/ alg bal corfer corfereix corfereixen corfereixes corfereixi corfereixin corfereixis corfereixo corfereixs corferen corferesc corferesca corferesquen corferesques corferesqui corferesquin corferesquis corferi corferia corferida corferides corferien corferies corferiguem corferigueu corferim corferin corferint corferir corferira corferiran corferirem corferiren corferires corferireu corferiria corferirien corferiries corferirà corferiràs corferiré corferiríem corferiríeu corferis corferisc corferisca corferisquen corferisques corferissen corferisses corferissin corferissis corferit corferits corferiu corferix corferixen corferixes corferixo corfers corferí corferíem corferíeu corferírem corferíreu corferís corferíssem corferísseu corferíssim corferíssiu eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
herir en el corazón
Tenir mal d'amors, patir per si el sentiment d'amor és correspost o no.

corifeu /ko.ɾiˈfɛw/ /ku.ɾiˈfɛw/ n masc
corifeo

corioamnionitis /ko.ɾi.o.am.ni.oˈni.tis/ /ko.ɾi.o.əm.ni.oˈni.tis/ /ku.ɾi.u.əm.ni.uˈni.tis/ n fem
corioamnionitis

cormòfit /koɾˈmɔ.fit/ /kurˈmɔ.fit/ n masc
cormofita

corn /ˈkɔrn/ n masc
corno
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn alpí n masc
cuerno alpino

corn anglès n masc
corno inglés

corn de caça n masc
cuerno

corn de l'abundància n masc
cuerno de la abundancia

corn de posta n masc
corneta de posta

corn marí n masc
caracola

cornamuser /ˌkor.na.muˈze/ /ˌkor.nə.muˈze/ /ˌkoɾ.na.muˈzeɾ/ n masc
cornamusero

cornella /koɾˈne.ʎa/ /koɾˈne.ʎə/ /kurˈne.ʎə/ n fem
corneja

corner /korˈne/ /koɾˈne/ /koɾˈneɾ/ /kurˈne/ n masc
cormiera

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
corneta
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n neut
corneta
Persona que toca la corneta.

corneta muda n fem
corneta muda

corneta recta n fem
corneta recta

cornetí /koɾ.neˈti/ /koɾ.nəˈti/ /kur.nəˈti/ n masc
cornetín

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
cornisa
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
cornucopia
Símbol del corn de l'abundància.

corol·la /koˈɾɔ.ɫa/ /koˈɾɔ.ɫɔ/ /koˈɾɔɫ.ɫa/ /koˈɾɔɫ.ɫə/ /kuˈɾɔ.ɫə/ /kuˈɾɔɫ.ɫə/ n fem
corola

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
corolario

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
corona

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ n fem
coronación

coronar /ko.ɾoˈna/ /ko.ɾoˈnaɾ/ /ku.ɾuˈna/ alg ant bal cent coron corona coronada coronades coronaia coronaien coronaies coronam coronant coronar coronara coronaran coronarem coronaren coronares coronareu coronaria coronarien coronaries coronariva coronariven coronarives coronarà coronaràs coronaré coronaríem coronaríeu coronarívem coronaríveu coronassen coronasses coronassin coronassis coronat coronats coronau coronava coronaven coronaves coronavi coronavo corone coroneguem coroneguessa coroneguessen coroneguesses coronegueu coronegués coroneguéssom coroneguéssou coronem coronen corones coronessa coronessen coronesses coronessi coronessin coronessis coroneu coroni coronin coronis corono coronos corons coronà coronàiem coronàieu coronàrem coronàreu coronàs coronàssem coronàsseu coronàssim coronàssiu coronàvem coronàvets coronàveu coronàvom coronés coronéssem coronésseu coronéssim coronéssiu coroní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coronar

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
coronavirus

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
coronel

coroïdal /ko.ɾo.iˈðaɫ/ /ku.ɾu.iˈðaɫ/ adj
coroideo

corporal /koɾ.poˈɾaɫ/ /kur.puˈɾaɫ/ adj
corporal

corporalment /kor.poˌɾaɫˈmen/ /koɾ.poˌɾaɫˈmen/ /koɾ.poˌɾaɫˈment/ /kur.puˌɾaɫˈmen/ adv
corporalmente

corporativament /kor.po.ɾaˌti.βaˈmen/ /koɾ.po.ɾaˌti.vaˈment/ /koɾ.po.ɾaˌti.βaˈmen/ /koɾ.po.ɾəˌti.vəˈment/ /kur.pu.ɾəˌti.vəˈmen/ /kur.pu.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
corporativamente

corprendre /ˌkɔrˈpɛn.dɾə/ /ˌkɔɾˈpen.dɾe/ /ˌkɔɾˈpən.dɾə/ bal corprenc corprendran corprendre corprendrem corprendreu corprendria corprendrien corprendries corprendrà corprendràs corprendré corprendríem corprendríeu corprenem corprenen corprenent corpreneu corprenga corprenguem corprenguen corprenguera corprengueren corprengueres corprengues corprenguessen corprenguesses corprenguessin corprenguessis corprengueu corprengui corprenguin corprenguis corprengué corprenguérem corprenguéreu corprengués corprenguéssem corprenguésseu corprenguéssim corprenguéssiu corprenguí corprenia corprenien corprenies corprens corpreníem corpreníeu corpresa corpreses corpresos corprèn corprès corprén corprés occ val v
cautivar

corpulent /kor.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫent/ /kur.puˈɫen/ adj masc
corpulento

corpus /ˈkɔr.pus/ n masc
corpus

corpòriament /korˌpɔ.ɾi.aˈmen/ /koɾˌpɔ.ɾi.aˈmen/ /koɾˌpɔ.ɾi.aˈment/ /koɾˌpɔ.ɾi.əˈment/ /kurˌpɔ.ɾi.əˈmen/ adv
corporalmente

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
corral

corre-corre n masc
corre-corre

correccionalment /ko.rek.si.oˌnaɫˈmen/ /ko.rek.si.oˌnaɫˈment/ /ko.rək.si.oˌnaɫˈment/ /ku.rək.si.uˌnaɫˈmen/ adv
correccionalmente

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
corrección

correcció automàtica n fem
corrección automática

correctament /koˌrɛk.taˈmen/ /koˌrɛk.taˈment/ /koˌrɛk.təˈment/ /kuˌrɛk.təˈmen/ adv
correctamente

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
correcto

corredissa /ko.reˈði.sa/ /ko.rəˈði.sə/ /ku.rəˈði.sə/ n fem
carrerilla
Correguda ràpida i curta.
carreras
(plural) Correguda ràpida i confusa de molta gent.

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
corredor
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.
Esportista en una prova de cursa.
(beisbol) Atacant que avança cap a una base o que està aturat en una base.
acarreador
(futbol americà) Atacant, generalment en nombre de dos i situat unes iardes darrere el quaterback, que s'encarrega principalment de fer avançar la pilota cap a la línia de gol contrària.

corredor d'habilitat n masc
corredor de bola

corredor de potència n masc
corredor de poder

corredor de primera base n masc
corredor de primera base

corredor de segona base n masc
corredor de segunda base

corredor de tercera base n masc
corredor de tercera base

corredor emergent n masc
corredor emergente

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ alg ant bal centr corregeix corregeixa corregeixen corregeixes corregeixi corregeixin corregeixis corregeixo corregeixs corregesc corregesca corregesquen corregesques corregesqui corregesquin corregesquis corregia corregida corregides corregien corregies corregiguem corregiguera corregigueren corregigueres corregiguessen corregiguesses corregiguessin corregiguessis corregigueu corregigueva corregigueven corregigueves corregigué corregiguérem corregiguéreu corregigués corregiguéssem corregiguésseu corregiguéssim corregiguéssiu corregiguévem corregiguéveu corregim corregint corregir corregira corregiran corregirem corregiren corregires corregireu corregiria corregirien corregiries corregiriva corregiriven corregirives corregirà corregiràs corregiré corregiríem corregiríeu corregirívem corregiríveu corregisc corregisca corregisco corregiscos corregisquem corregisquen corregisques corregisqueu corregissa corregissen corregisses corregissi corregissin corregissis corregist corregit corregits corregiu corregiva corregiven corregives corregix corregixa corregixen corregixes corregixi corregixin corregixis corregixo corregixos corregí corregíem corregíets corregíeu corregírem corregíreu corregís corregíscon corregíssem corregísseu corregíssim corregíssiu corregíssom corregíssou corregívem corregíveu corregíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
corregir

correguda /ko.reˈɣu.ða/ /ko.rəˈɣu.ðə/ n fem
carrera
(futbol americà) Acció d'un corredor que rep la pilota, consistent a avançar pel camp de joc mantenint-la i esquivant els defensors de l'equip adversari fins que és placat i toca a terra almenys amb un genoll.
(beisbol) Punt aconseguit per un atacant que arriba a la base de meta sense ser eliminat, després d'haver recorregut totes les bases en sentit contrari a les agulles del rellotge.
carrerilla
(pilota basca) Conjunt de passos ràpids endavant fets per un jugador abans de servir.

correguda impulsada n fem
carrera bateada

correguda neta n fem
carrera limpia

correlacionar /ko.re.ɫa.si.oˈna/ /ko.re.ɫa.si.oˈnaɾ/ /ko.rə.ɫə.si.oˈna/ /ku.rə.ɫə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) correlacion correlaciona correlacionada correlacionades correlacionam correlacionant correlacionar correlacionara correlacionaran correlacionarem correlacionaren correlacionares correlacionareu correlacionaria correlacionarien correlacionaries correlacionarà correlacionaràs correlacionaré correlacionaríem correlacionaríeu correlacionassen correlacionasses correlacionassin correlacionassis correlacionat correlacionats correlacionau correlacionava correlacionaven correlacionaves correlacione correlacionem correlacionen correlaciones correlacionessen correlacionesses correlacionessin correlacionessis correlacioneu correlacioni correlacionin correlacionis correlaciono correlacionà correlacionàrem correlacionàreu correlacionàs correlacionàssem correlacionàsseu correlacionàssim correlacionàssiu correlacionàvem correlacionàveu correlacionés correlacionéssem correlacionésseu correlacionéssim correlacionéssiu correlacioní occ sept val v
correlacionar

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
correlación

correlativament /ko.re.ɫaˌti.vaˈment/ /ko.re.ɫaˌti.βaˈmen/ /ko.rə.ɫəˌti.vəˈment/ /ku.rə.ɫəˌti.vəˈmen/ /ku.rə.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
correlativamente

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ adj
corriente
Que flueix.
D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
corriente
Massa que flueix contínuament.

correnteig /ko.renˈtet͡ʃ/ /ko.rənˈtət͡ʃ/ /ku.rənˈtɛt͡ʃ/ n masc
ajeo

correntia /ko.renˈti.a/ /ko.rənˈti.ə/ /ku.rənˈti.ə/ n fem
aguaje

correntment /koˌremˈmen/ /koˌremˈment/ /kuˌremˈmen/ adv
corrientemente

corrents /koˈrens/ /kuˈrens/ adv
deprisa

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ bal correspon corresponc correspondran correspondre correspondrem correspondreu correspondria correspondrien correspondries correspondrà correspondràs correspondré correspondríem correspondríeu corresponem corresponen corresponent corresponeu corresponga corresponguem corresponguen corresponguera correspongueren correspongueres correspongues corresponguessen corresponguesses corresponguessin corresponguessis correspongueu correspongui corresponguin corresponguis correspongué corresponguérem corresponguéreu correspongués corresponguéssem corresponguésseu corresponguéssim corresponguéssiu corresponguí corresponia corresponien corresponies correspons corresponíem corresponíeu correspost corresposta correspostes correspostos occ val v
corresponder
Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
Ésser responsabilitat, pertocar.

correspondència escolar n fem
correspondencia escolar

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
correspondiente

corresponentment /ko.res.poˌnemˈmen/ /ko.res.poˌnemˈment/ /ko.rəs.poˌnemˈment/ /ku.rəs.puˌnemˈmen/ adv
correspondientemente

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
corresponsal

corretger /ko.reˈd͡ʒe/ /ko.reˈd͡ʒeɾ/ /ko.rəˈd͡ʒe/ /ku.rəˈd͡ʒe/ n masc
correero

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
correa
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
correo
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
Conjunt de cartes o de correspondència.
correos correo
(plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
correo electrónico

corrinyar /ko.riˈɲa/ /ko.riˈɲaɾ/ /ku.riˈɲa/ alg ant bal cent corriny corrinya corrinyada corrinyades corrinyaia corrinyaien corrinyaies corrinyam corrinyant corrinyar corrinyara corrinyaran corrinyarem corrinyaren corrinyares corrinyareu corrinyaria corrinyarien corrinyaries corrinyariva corrinyariven corrinyarives corrinyarà corrinyaràs corrinyaré corrinyaríem corrinyaríeu corrinyarívem corrinyaríveu corrinyassen corrinyasses corrinyassin corrinyassis corrinyat corrinyats corrinyau corrinyava corrinyaven corrinyaves corrinyavi corrinyavo corrinye corrinyeguem corrinyeguessa corrinyeguessen corrinyeguesses corrinyegueu corrinyegués corrinyeguéssom corrinyeguéssou corrinyem corrinyen corrinyes corrinyessa corrinyessen corrinyesses corrinyessi corrinyessin corrinyessis corrinyeu corrinyi corrinyin corrinyis corrinyo corrinyos corrinys corrinyà corrinyàiem corrinyàieu corrinyàrem corrinyàreu corrinyàs corrinyàssem corrinyàsseu corrinyàssim corrinyàssiu corrinyàvem corrinyàvets corrinyàveu corrinyàvom corrinyés corrinyéssem corrinyésseu corrinyéssim corrinyéssiu corrinyí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
apresurarse

corriol /ko.riˈɔɫ/ /ku.riˈɔɫ/ n masc
sendero

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) corrobor corrobora corroborada corroborades corroboram corroborant corroborar corroborara corroboraran corroborarem corroboraren corroborares corroborareu corroboraria corroborarien corroboraries corroborarà corroboraràs corroboraré corroboraríem corroboraríeu corroborassen corroborasses corroborassin corroborassis corroborat corroborats corroborau corroborava corroboraven corroboraves corrobore corroborem corroboren corrobores corroboressen corroboresses corroboressin corroboressis corroboreu corrobori corroborin corroboris corroboro corroborà corroboràrem corroboràreu corroboràs corroboràssem corroboràsseu corroboràssim corroboràssiu corroboràvem corroboràveu corroborés corroboréssem corroborésseu corroboréssim corroboréssiu corroborí occ sept val v
corroborar

corroir /ko.ruˈi/ /ko.ruˈiɾ/ /ku.ruˈi/ alg bal corroeix corroeixen corroeixes corroeixi corroeixin corroeixis corroeixo corroeixs corroesc corroesca corroesquen corroesques corroesqui corroesquin corroesquis corroint corroir corroiran corroirem corroireu corroiria corroirien corroiries corroirà corroiràs corroiré corroiríem corroiríeu corroí corroíem corroíeu corroírem corroíreu corroís corroíssem corroísseu corroíssim corroíssiu corroïa corroïda corroïdes corroïen corroïes corroïguem corroïgueu corroïm corroïra corroïren corroïres corroïsc corroïsca corroïsquen corroïsques corroïssen corroïsses corroïssin corroïssis corroït corroïts corroïu corroïx corroïxen corroïxes corroïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
corroer

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ bal corromp corrompa corrompem corrompen corrompent corrompera corromperen corromperes corrompes corrompessen corrompesses corrompessin corrompessis corrompeu corrompi corrompia corrompien corrompies corrompin corrompis corrompo corrompran corrompre corromprem corrompreu corrompria corromprien corrompries corromprà corrompràs corrompré corrompríem corrompríeu corromps corrompuda corrompudes corromput corromputs corrompé corrompérem corrompéreu corrompés corrompéssem corrompésseu corrompéssim corrompéssiu corrompí corrompíem corrompíeu occ sept val v
corromper
Alterar o mudar la forma d'alguna cosa.
Metafòricament, pervertir o seduir a una dona.
Metafòricament, pervertir, viciar els bons costums.
Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.
corromperse
(pronominal) Podrir-se, fer-se malbé.

corrompre's /koˈrom.pɾes/ /kuˈrom.pɾəs/ v
corromperse

corrompudament /ko.romˌpu.ðaˈmen/ /ko.romˌpu.ðaˈment/ /ko.romˌpu.ðəˈment/ /ku.rumˌpu.ðəˈmen/ adv
corrompidamente

corrua /koˈru.a/ /kuˈru.ə/ n fem
hilera

corrugar /ko.ruˈɣa/ /ko.ruˈɣaɾ/ /ku.ruˈɣa/ alg bal corrug corruga corrugada corrugades corrugam corrugant corrugar corrugara corrugaran corrugarem corrugaren corrugares corrugareu corrugaria corrugarien corrugaries corrugarà corrugaràs corrugaré corrugaríem corrugaríeu corrugassen corrugasses corrugassin corrugassis corrugat corrugats corrugau corrugava corrugaven corrugaves corrugo corrugue corruguem corruguen corrugues corruguessen corruguesses corruguessin corruguessis corrugueu corrugui corruguin corruguis corrugués corruguéssem corruguésseu corruguéssim corruguéssiu corruguí corrugà corrugàrem corrugàreu corrugàs corrugàssem corrugàsseu corrugàssim corrugàssiu corrugàvem corrugàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
corrugar

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
corrupción
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corruptament /koˌrup.taˈmen/ /koˌrup.taˈment/ /koˌrup.təˈment/ /kuˌrup.təˈmen/ adv
corruptamente

corrupte /koˈrup.te/ /koˈrup.tə/ /kuˈrup.tə/ adj masc
corrupto
Que es deixa subornar o que s'aparta dels principis morals

corruptible /ko.rupˈti.bɫe/ /ko.rupˈti.βɫe/ /ko.rupˈtib.bɫe/ /ko.rupˈtib.bɫə/ /ku.rupˈti.βɫə/ /ku.rupˈtib.bɫə/ adj
corruptible

corruquejar /ko.ru.keˈd͡ʒa/ /ko.ru.keˈd͡ʒaɾ/ /ko.ru.keˈʒa/ /ko.ru.kəˈd͡ʒa/ /ku.ru.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. corruquege corruquegem corruquegen corruqueges corruquegessen corruquegesses corruquegessin corruquegessis corruquegeu corruquegi corruquegin corruquegis corruquegés corruquegéssem corruquegésseu corruquegéssim corruquegéssiu corruquegí corruqueja corruquejada corruquejades corruquejant corruquejar corruquejara corruquejaran corruquejarem corruquejaren corruquejares corruquejareu corruquejaria corruquejarien corruquejaries corruquejarà corruquejaràs corruquejaré corruquejaríem corruquejaríeu corruquejassen corruquejasses corruquejat corruquejats corruquejava corruquejaven corruquejaves corruquejo corruquejà corruquejàrem corruquejàreu corruquejàssem corruquejàsseu corruquejàvem corruquejàveu occ val val (1) v
arrullar

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
rodillo carrete carro cilindro
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesat, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cors /ˈkors/ /ˈkɔrs/ adj masc
corso
Originari, pertanyent o relatiu a Còrsega.

cors /ˈkors/ /ˈkɔrs/ n masc
corso
Campanya naval mercant contra naus enemigues amb la patent del govern.
Natural de Còrsega.
(masculí singular) Llengua pròpia de Còrsega fortament relacionada amb l'italià i sovint considerada com una forma dialectal d'aquesta última.

corsecar /kor.seˈka/ /koɾ.seˈka/ /koɾ.seˈkaɾ/ /koɾ.səˈka/ /kur.səˈka/ corseca corsecada corsecades corsecant corsecar corsecaran corsecarem corsecaren corsecares corsecareu corsecaria corsecarien corsecaries corsecarà corsecaràs corsecaré corsecaríem corsecaríeu corsecat corsecats corsecava corsecaven corsecaves corseco corsecà corsecàrem corsecàreu corsecàvem corsecàveu corsequem corsequen corseques corsequessen corsequesses corsequessin corsequessis corsequeu corsequi corsequin corsequis corsequés corsequéssem corsequésseu corsequéssim corsequéssiu corsequí sept v
dry up resecar
Tenir una planta una gran manca d’humitat.
consumir
Sentir-se profundament colpit per una pena.

corser /korˈse/ /koɾˈse/ /koɾˈseɾ/ /kurˈse/ n masc
corcel

cort /ˈkort/ n fem
corral corte
(central, septentrional) Lloc tancat a peu pla de la casa rural destinat al bestiar gros i menut, proveït de menjadores, abeuradores i jaços.
corte
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.
cortes
(plural) Òrgan, normalment representatiu d'un conjunt de població, que fa lleis de forma delegada.

cortapisa /koɾ.taˈpi.za/ /kur.təˈpi.zə/ n fem
cortapisa

cortesament /korˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈment/ /koɾˌtə.zəˈment/ /kurˌtɛ.zəˈmen/ adv
cortesanamente

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ n fem
cortesía

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
cortesano

corticosteroide /koɾ.ti.kos.teˈɾɔj.ðe/ /koɾ.ti.kos.təˈɾɔj.ðə/ /kur.ti.kus.təˈɾɔj.ðə/ n masc
corticosteroide

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
cortina
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.
Instrument idiòfon que consisteix en una sèrie de barres d'alumini de diferents mides i ordenades de menor a major, penjades d'un tros de fusta, les quals xoquen entre si quan són fregades amb una baqueta o amb la mà.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ n masc
cortisol

cortrencar /ˌkɔr.tɾeŋˈka/ /ˌkɔr.tɾəŋˈka/ /ˌkɔɾ.tɾeŋˈka/ /ˌkɔɾ.tɾeŋˈkaɾ/ cortrenca cortrencada cortrencades cortrencant cortrencar cortrencaran cortrencarem cortrencaren cortrencares cortrencareu cortrencaria cortrencarien cortrencaries cortrencarà cortrencaràs cortrencaré cortrencaríem cortrencaríeu cortrencat cortrencats cortrencava cortrencaven cortrencaves cortrenco cortrencà cortrencàrem cortrencàreu cortrencàvem cortrencàveu cortrenquem cortrenquen cortrenques cortrenquessen cortrenquesses cortrenquessin cortrenquessis cortrenqueu cortrenqui cortrenquin cortrenquis cortrenqués cortrenquéssem cortrenquésseu cortrenquéssim cortrenquéssiu cortrenquí sept v
partir el alma

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
cortés

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
corchea
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

corònim /koˈɾɔ.nim/ /kuˈɾɔ.nim/ n masc
corónimo

cos n masc
cuerpo
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
cosa
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosac /koˈzak/ /kuˈzak/ adj masc
cosaco

coscollar /kos.koˈʎa/ /kos.koˈʎaɾ/ /kus.kuˈja/ /kus.kuˈʎa/ n masc
coscojal

cosidor /ko.ziˈðo/ /ko.ziˈðoɾ/ /ku.ziˈðo/ n masc
costurero
Petita capsa per desar agulles, didals i altres coses necessàries per cosir.
Persona que cus o que en té l'ofici.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
prima

cosina prima n fem
prima segunda

cosinalla /ko.ziˈna.ʎa/ /ko.ziˈna.ʎə/ /ku.ziˈna.ʎə/ n fem
primos

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ alg bal cosia cosida cosides cosien cosies cosiguem cosigueu cosim cosint cosir cosira cosiran cosirem cosiren cosires cosireu cosiria cosirien cosiries cosirà cosiràs cosiré cosiríem cosiríeu cosissen cosisses cosissin cosissis cosit cosits cosiu cosí cosíem cosíeu cosírem cosíreu cosís cosíssem cosísseu cosíssim cosíssiu cus cusa cusen cuses cusi cusin cusis cuso eiv occ sept v.cent val v
coser

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ n neut
cosmonauta

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
cosmos

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
cosmovisión

cosmètic /kozˈmɛ.tik/ /kuzˈmɛ.tik/ adj masc
cosmético

cosmètica /kozˈmɛ.ti.ka/ /kuzˈmɛ.ti.kə/ n fem
cosmética

cospell /kosˈpeʎ/ /kusˈpeʎ/ n masc
cospel

cossi /ˈkɔ.si/ n masc
barreño
Recipient gran de forma troncocònica, amb un forat a la part de baix, que servia per fer-hi la bugada.

cossia /koˈsi.a/ /kuˈsi.ə/ n fem
crujía
Passadís o corredor que s'estenia, de proa a popa, a la part central d’una galera.
Pla de simetria d'un vaixell que el talla pel mig i va de proa a popa.

cossiol /ko.siˈɔɫ/ /ku.siˈɔɫ/ n masc
cazo

cost /ˈkɔst/ n masc
coste costo

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
costa litoral
Part de la terra que toca al mar.
cuesta
Pendís de muntanya.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ adj masc
costarricense
Relatiu o pertanyent a Costa Rica.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ n masc
costarricense
Persona que habita o és originària de Costa Rica.

costal /kosˈtaɫ/ /kusˈtaɫ/ adj
costal
Relatiu a les costelles o els costats.

costal /kosˈtaɫ/ /kusˈtaɫ/ n masc
carga
Càrrega d’un bèstia a cada costat del bast.
fajo
Feix gros de llenya que es porta a l’esquena.
costal
Sac gros de càrrega.

costaner /kos.taˈne/ /kos.taˈneɾ/ /kos.təˈne/ /kus.təˈne/ adj masc
costanero

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ alg ant bal cent cost costa costada costades costaia costaien costaies costam costant costar costara costaran costarem costaren costares costareu costaria costarien costaries costariva costariven costarives costarà costaràs costaré costaríem costaríeu costarívem costaríveu costassen costasses costassin costassis costat costats costau costava costaven costaves costavi costavo coste costeguem costeguessa costeguessen costeguesses costegueu costegués costeguéssom costeguéssou costem costen costes costessa costessen costesses costessi costessin costessis costeu costi costin costis costo costos costs costà costàiem costàieu costàrem costàreu costàs costàssem costàsseu costàssim costàssiu costàvem costàvets costàveu costàvom costés costéssem costésseu costéssim costéssiu costí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
costar

costar un ull v
costar los ojos

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
lado
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.
costadillo
(pilota basca) Llançament de revés executat amb un moviment de la cesta paral·lel a terra.

costat feble n masc
lado débil
(basquetbol) Zona d'una pista de joc allunyada del punt on es juga la pilota, que generalment està ocupada per pocs jugadors.
(futbol americà) Costat de la formació d'un equip atacant amb menys jugadors perquè no hi figura el receptor interior.

costat fort n masc
lado fuerte
(basquetbol) Zona d'una pista de joc on es juga la pilota, que generalment està ocupada per força jugadors.
(futbol americà) Costat de la formació d'un equip atacant amb més jugadors perquè hi figura el receptor interior.

costat obert n masc
lado abierto

costat per dalt n masc
costadillo de gancho

costat tancat n masc
lado cerrado

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) costege costegem costegen costeges costegessen costegesses costegessin costegessis costegeu costegi costegin costegis costegés costegéssem costegésseu costegéssim costegéssiu costegí costeig costeja costejada costejades costejam costejant costejar costejara costejaran costejarem costejaren costejares costejareu costejaria costejarien costejaries costejarà costejaràs costejaré costejaríem costejaríeu costejassen costejasses costejassin costejassis costejat costejats costejau costejava costejaven costejaves costejo costejà costejàrem costejàreu costejàs costejàssem costejàsseu costejàssim costejàssiu costejàvem costejàveu occ sept val v
costear
(nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
costilla
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.

costellera /kos.teˈʎe.ɾa/ /kos.təˈʎe.ɾə/ /kus.təˈʎe.ɾə/ n fem
protector de costillas

coster /kosˈte/ /kosˈteɾ/ /kusˈte/ adj masc
costoso

costera /kosˈte.ɾa/ /kusˈte.ɾə/ n fem
cuesta
Camí o carrer que fa pujada.
costas
Conjunt de costes.

costosament /kosˌto.zaˈmen/ /kosˌto.zaˈment/ /kosˌto.zəˈment/ /kusˌto.zəˈmen/ adv
costosamente

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
costumbre

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
primo

cosí germà n masc
primo hermano

cosí prim n masc
primo segundo

cot /ˈkot/ /ˈkɔt/ adj masc
gacho
Inclinat cap a terra.

cota /ˈko.ta/ /ˈko.tə/ /ˈkɔ.ta/ /ˈkɔ.tɔ/ /ˈkɔ.tə/ n fem
cota
Vestidura de defensa medieval feta de cuiro amb malles de ferro entrellaçades.
Altitud d’un punt geogràfic.
sotana
Bata dels escolans.

cotilla /koˈti.ʎa/ /koˈti.ʎə/ /kuˈti.ʎə/ n fem
cotilla

cotilló /ko.tiˈʎo/ /ku.tiˈʎo/ n masc
cotillón

cotilèdon /ko.tiˈɫɛ.ðon/ /ku.tiˈɫɛ.ðun/ n masc
cotiledón

cotitzar /ko.tiˈd͡za/ /ko.tiˈza/ /ko.tiˈzaɾ/ /ku.tiˈd͡za/ alg ant bal cent cotitz cotitza cotitzada cotitzades cotitzaia cotitzaien cotitzaies cotitzam cotitzant cotitzar cotitzara cotitzaran cotitzarem cotitzaren cotitzares cotitzareu cotitzaria cotitzarien cotitzaries cotitzariva cotitzariven cotitzarives cotitzarà cotitzaràs cotitzaré cotitzaríem cotitzaríeu cotitzarívem cotitzaríveu cotitzassen cotitzasses cotitzassin cotitzassis cotitzat cotitzats cotitzau cotitzava cotitzaven cotitzaves cotitzavi cotitzavo cotitze cotitzeguem cotitzeguessa cotitzeguessen cotitzeguesses cotitzegueu cotitzegués cotitzeguéssom cotitzeguéssou cotitzem cotitzen cotitzes cotitzessa cotitzessen cotitzesses cotitzessi cotitzessin cotitzessis cotitzeu cotitzi cotitzin cotitzis cotitzo cotitzos cotitzs cotitzà cotitzàiem cotitzàieu cotitzàrem cotitzàreu cotitzàs cotitzàssem cotitzàsseu cotitzàssim cotitzàssiu cotitzàvem cotitzàvets cotitzàveu cotitzàvom cotitzés cotitzéssem cotitzésseu cotitzéssim cotitzéssiu cotitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cotizar

cotna /ˈkon.na/ /ˈkon.nə/ n fem
corteza

cotnar /konˈna/ /konˈnaɾ/ /kunˈna/ cotna cotnada cotnades cotnant cotnar cotnaran cotnarem cotnaren cotnares cotnareu cotnaria cotnarien cotnaries cotnarà cotnaràs cotnaré cotnaríem cotnaríeu cotnat cotnats cotnava cotnaven cotnaves cotnem cotnen cotnes cotnessen cotnesses cotnessin cotnessis cotneu cotni cotnin cotnis cotno cotnà cotnàrem cotnàreu cotnàvem cotnàveu cotnés cotnéssem cotnésseu cotnéssim cotnéssiu cotní sept v
clavar
Cobrar a algú en excés.

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ n masc
totovía alondra totovía

cotonia /ko.toˈni.a/ /ko.toˈni.ə/ /ku.tuˈni.ə/ n fem
cotonía

cotorra /koˈto.ra/ /koˈto.rə/ /kuˈto.rə/ n fem
cotorra
(ocells) Ocell de l'ordre dels psitaciformes de colors vius i variats, especialment Myiopsitta monachus.
Persona que parla molt, sense mesura.

cotx /ˈkot͡ʃ/ Interjection
chin

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
coche automóvil
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).
coche
Vehicle amb rodes arrossegat per animals de tir destinat al transport de persones.

cotxe de golf n masc
coche de golf

cotxe patrulla n masc
coche patrulla

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
cochero

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
algodón

cotó hidròfil n masc
algodón

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
cobre
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ bal coc coem coent coeu coga coguda cogudes coguem coguen coguera cogueren cogueres cogues coguessen coguesses coguessin coguessis cogueu cogui coguin coguis cogut coguts cogué coguérem coguéreu cogués coguéssem coguésseu coguéssim coguéssiu coguí cou couen couran coure courem coureu couria courien couries courà couràs couré couríem couríeu cous coíem coíeu coïa coïen coïes cuit cuita cuites cuits occ val v
cocer
(cuina) Preparar un aliment al foc o alta temperatura.
escocer
(intransitiu) Produir coïssor, una sensació com de cremada.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
cueva gruta

covar /koˈva/ /koˈvaɾ/ /koˈβa/ /kuˈva/ /kuˈβa/ alg ant bal cent cou cous cov cova covada covades covaia covaien covaies covaieu covam covant covar covara covaran covarem covaren covares covareu covaria covarien covaries covariva covariven covarives covarà covaràs covaré covaríem covaríeu covarívem covaríveu covassen covasses covassin covassis covat covats covau covava covaven covaves covavi covavo cove coveguem coveguessa coveguessen coveguesses covegueu covegués coveguéssom coveguéssou covem coven coves covessa covessen covesses covessi covessin covessis coveu covi covin covis covo covos covà covàiem covàrem covàreu covàs covàssem covàsseu covàssim covàssiu covàvem covàvets covàveu covàvom covés covéssem covésseu covéssim covéssiu coví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
incubar

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
cobarde
Que no té coratge.

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ n masc
cobarde
Qui no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
cobardía

covarot /ko.vaˈɾɔt/ /ko.vəˈɾɔt/ /ko.βaˈɾɔt/ /ku.vəˈɾɔt/ /ku.βəˈɾɔt/ n masc
nidal

cove /ˈkɔ.ve/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βe/ n masc
cuévano

covehicularitat /ˌko.ve.i.ku.ɫa.ɾiˈtat/ /ˌko.və.i.ku.ɫə.ɾiˈtat/ /ˌko.βe.i.ku.ɫa.ɾiˈtat/ /ˌko.βə.i.ku.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
covehicularidad

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ n
COVID

covidià /ko.vi.ðiˈa/ /ko.βi.ðiˈa/ /ku.vi.ðiˈa/ /ku.βi.ðiˈa/ adj masc
covidiano

coàgul /koˈa.ɣuɫ/ /kuˈa.ɣuɫ/ n masc
coágulo

coça /ˈko.sa/ /ˈko.sə/ n fem
coz

coïssor /ko.iˈso/ /ko.iˈsoɾ/ /ku.iˈso/ n fem
escozor

crac /ˈkɾak/ Interjection
crac
Expressió del soroll de quelcom que es trenca.

crac /ˈkɾak/ n masc
crack
as (persona excel·lent)
(argot) Derivat de la cocaïna, en forma de cristalls, per ser fumat.
crac
Fallida d'una empresa.

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
cangrejo
Crustaci de la infraordre Brachyura.

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n neut
cáncer
Persona del signe zodiacal de Cranc o Càncer.

crani n masc
cráneo calavera

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ adj
craneal

craqueig /kɾaˈket͡ʃ/ /kɾəˈkət͡ʃ/ /kɾəˈkɛt͡ʃ/ n masc
craqueo

craquejar /kɾa.keˈd͡ʒa/ /kɾa.keˈd͡ʒaɾ/ /kɾa.keˈʒa/ /kɾə.kəˈd͡ʒa/ /kɾə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) craquege craquegem craquegen craqueges craquegessen craquegesses craquegessin craquegessis craquegeu craquegi craquegin craquegis craquegés craquegéssem craquegésseu craquegéssim craquegéssiu craquegí craqueig craqueja craquejada craquejades craquejam craquejant craquejar craquejara craquejaran craquejarem craquejaren craquejares craquejareu craquejaria craquejarien craquejaries craquejarà craquejaràs craquejaré craquejaríem craquejaríeu craquejassen craquejasses craquejassin craquejassis craquejat craquejats craquejau craquejava craquejaven craquejaves craquejo craquejà craquejàrem craquejàreu craquejàs craquejàssem craquejàsseu craquejàssim craquejàssiu craquejàvem craquejàveu occ sept val v
craquear

crassament /ˌkɾa.saˈmen/ /ˌkɾa.saˈment/ /ˌkɾa.səˈmen/ /ˌkɾa.səˈment/ adv
crasamente

craterisc /kɾa.teˈɾisk/ /kɾə.təˈɾisk/ n masc
krateriskos

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
creación

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
creador

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crea creada creades cream creant crear creara crearan crearem crearen creares creareu crearia crearien crearies crearà crearàs crearé crearíem crearíeu creassen creasses creassin creassis creat creats creau creava creaven creaves cree creem creen crees creessen creesses creessin creessis creeu crei creo creà creàrem creàreu creàs creàssem creàsseu creàssim creàssiu creàvem creàveu creés creéssem creésseu creéssim creéssiu creí creï creïn creïs occ sept val v
crear generar
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
creativo

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
creatividad

crebantar /kɾe.βanˈta/ /kɾe.βanˈtaɾ/ /kɾə.βənˈta/ alg ant bal cent crebant crebanta crebantada crebantades crebantaia crebantaien crebantaies crebantam crebantant crebantar crebantara crebantaran crebantarem crebantaren crebantares crebantareu crebantaria crebantarien crebantaries crebantariva crebantariven crebantarives crebantarà crebantaràs crebantaré crebantaríem crebantaríeu crebantarívem crebantaríveu crebantassen crebantasses crebantassin crebantassis crebantat crebantats crebantau crebantava crebantaven crebantaves crebantavi crebantavo crebante crebanteguem crebanteguessa crebanteguessen crebanteguesses crebantegueu crebantegués crebanteguéssom crebanteguéssou crebantem crebanten crebantes crebantessa crebantessen crebantesses crebantessi crebantessin crebantessis crebanteu crebanti crebantin crebantis crebanto crebantos crebants crebantà crebantàiem crebantàieu crebantàrem crebantàreu crebantàs crebantàssem crebantàsseu crebantàssim crebantàssiu crebantàvem crebantàvets crebantàveu crebantàvom crebantés crebantéssem crebantésseu crebantéssim crebantéssiu crebantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
quebrantar

credença /kɾeˈðen.sa/ /kɾəˈðɛn.sə/ n fem
credencia
(litúrgia) Tauleta per al servei de l’altar.

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ n fem
credibilidad

credo /ˈkɾɛ.ðo/ /ˈkɾɛ.ðu/ n masc
credo

creença n fem
creencia

cregut /kɾeˈɣut/ adj masc
creído
Que es creu superior a les altres o que exalta els propis mèrits, siguin aquests certs o no.

creixa /ˈkɾe.ʃa/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃa/ n masc
pleamar

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
crecimiento

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
berro

creixença /kɾejˈʃen.sa/ /kɾeˈʃen.sa/ /kɾəˈʃen.sə/ /kɾəˈʃɛn.sə/ n fem
crecimiento

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
quema
Acció de cremar.
crema nata
Part greixosa de la llet.
crema
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.
Preparació culinària amb cereals i llet, entre altres ingredients, més espès que una sopa.

crema /ˈkɾe.mə/ n masc
crema
Color groc blanquinós.

crema cremada n fem
crema catalana

cremacontenidors /ˌkɾe.ma.kon.te.niˈðos/ /ˌkɾe.ma.kon.te.niˈðoɾs/ /ˌkɾe.mə.kon.tə.niˈðos/ /ˌkɾe.mə.kun.tə.niˈðos/ n
quemacontenedores

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
quemada

cremadissa /kɾe.maˈði.sa/ /kɾə.məˈði.sə/ n fem
gran quema

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
cremallera
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.
garabato
Peça de ferro amb ganxo que sosté l’olla d’una anella dels clemàstecs sobre el foc.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crem crema cremada cremades cremam cremant cremar cremara cremaran cremarem cremaren cremares cremareu cremaria cremarien cremaries cremarà cremaràs cremaré cremaríem cremaríeu cremassen cremasses cremassin cremassis cremat cremats cremau cremava cremaven cremaves creme cremem cremen cremes cremessen cremesses cremessin cremessis cremeu cremi cremin cremis cremo cremà cremàrem cremàreu cremàs cremàssem cremàsseu cremàssim cremàssiu cremàvem cremàveu cremés creméssem cremésseu creméssim creméssiu cremí occ sept val v
arder quemar
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
quemar arder
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

cremat /kɾeˈmat/ /kɾəˈmat/ n masc
queimada

cremor /kɾeˈmo/ /kɾeˈmoɾ/ /kɾəˈmo/ n fem
ardor

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
crepe

crepidoma /kɾe.piˈdo.ma/ /kɾə.piˈdo.mə/ n masc
crepidoma

crepitar /kɾe.piˈta/ /kɾe.piˈtaɾ/ /kɾə.piˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crepit crepita crepitada crepitades crepitam crepitant crepitar crepitara crepitaran crepitarem crepitaren crepitares crepitareu crepitaria crepitarien crepitaries crepitarà crepitaràs crepitaré crepitaríem crepitaríeu crepitassen crepitasses crepitassin crepitassis crepitat crepitats crepitau crepitava crepitaven crepitaves crepite crepitem crepiten crepites crepitessen crepitesses crepitessin crepitessis crepiteu crepiti crepitin crepitis crepito crepità crepitàrem crepitàreu crepitàs crepitàssem crepitàsseu crepitàssim crepitàssiu crepitàvem crepitàveu crepités crepitéssem crepitésseu crepitéssim crepitéssiu crepití occ sept val v
crepitar

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
crepúsculo

crescendo /kɾeˈʃen.do/ /kɾeˈʃɛn.do/ n masc
crescendo

crescuda /kɾesˈku.ða/ /kɾəsˈku.ðə/ n fem
crecimiento
L'acte o efecte de créixer.
crecida tomar
Augment d'aigua dels rius i rieres degut a la pluja o en fondre's la neu.
crecidos tomar
(plural) Els punts que s'augmenten en alguns paratges de la mitja per que sigui més ampla.

cresol /kɾeˈzɔɫ/ /kɾəˈzɔɫ/ n masc
crisol
Llàntia per a fer llum amb oli i un ble.
cresol
(química) Derivat del toluè usat com a desinfectant i fumigant obtingut del quitrà de carbó.
candileja
Dipòsit d’oli d’un llum.

cresp /ˈkɾesp/ /ˈkɾəsp/ /ˈkɾɛsp/ adj masc
crespo

crespar /kɾesˈpa/ /kɾesˈpaɾ/ /kɾəsˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cresp crespa crespada crespades crespam crespant crespar cresparan cresparem cresparen crespares crespareu cresparia cresparien cresparies cresparà cresparàs cresparé cresparíem cresparíeu crespassen crespasses crespassin crespassis crespat crespats crespau crespava crespaven crespaves crespem crespen crespes crespessen crespesses crespessin crespessis crespeu crespi crespin crespis crespo crespà crespàrem crespàreu crespàs crespàssem crespàsseu crespàssim crespàssiu crespàvem crespàveu crespés crespéssem crespésseu crespéssim crespéssiu crespí sept v
encañonar encrespar
Fer tornar cresp, el cabell arrissat, la roba ondulada.

crespó /kɾesˈpo/ /kɾəsˈpo/ n masc
crespón
Teixit fet amb fils de seda torçats.
Tros de roba de crespó negra que es posa en senyal de dol.

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
cresta

cresta ilíaca n fem
cresta ilíaca

cresta xinesa n fem
empanadilla al vapor

crestomatia n fem
crestomatía

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
creta

cretaci /kɾeˈta.si/ /kɾəˈta.si/ adj masc
cretácico

cretenc /kɾeˈteŋ/ /kɾeˈteŋk/ /kɾəˈtəŋk/ /kɾəˈtɛŋ/ /kɾəˈtɛŋk/ adj masc
cretense
Originari, pertanyent o relatiu a Creta.

cretenc /kɾeˈteŋ/ /kɾeˈteŋk/ /kɾəˈtəŋk/ /kɾəˈtɛŋ/ /kɾəˈtɛŋk/ n masc
cretense
Natural de Creta.
(masculí singular) Dialecte del grec propi de Creta.

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
cruz
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.
Revers d'una moneda (figuradament, també d'una situació donada).

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) creu creua creuada creuades creuam creuant creuar creuara creuaran creuarem creuaren creuares creuareu creuaria creuarien creuaries creuarà creuaràs creuaré creuaríem creuaríeu creuassen creuasses creuassin creuassis creuat creuats creuau creuava creuaven creuaves creue creuem creuen creues creuessen creuesses creuessin creuessis creueu creui creuin creuis creuo creuà creuàrem creuàreu creuàs creuàssem creuàsseu creuàssim creuàssiu creuàvem creuàveu creués creuéssem creuésseu creuéssim creuéssiu creuí occ sept val v
cruzar cross
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.
cruzar
(esports de pilota) Projectar, un jugador, la pilota, la bola, el disc o el volant de manera que descrigui una trajectòria obliqua.

creuat /kɾeˈwat/ /kɾəˈwat/ adj masc
cruzado

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
crucero
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
Viatge turístic en vaixell.
Nau transversal d'una església.

creuerista /kɾe.weˈɾis.ta/ /kɾe.weˈɾis.te/ /kɾə.wəˈɾis.tə/ n neut
crucerista

creueta /kɾeˈwe.ta/ /kɾəˈwə.tə/ /kɾəˈwɛ.tə/ n fem
cruceta

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ bal crec creem creent creeu crega creguda cregudes creguem creguen creguera cregueren cregueres cregues creguessen creguesses creguessin creguessis cregueu cregui creguin creguis cregut creguts cregué creguérem creguéreu cregués creguéssem creguésseu creguéssim creguéssiu creguí creia creiem creien creient creies creieu creim creis creu creuen creuran creure creurem creureu creuria creurien creuries creurà creuràs creuré creuríem creuríeu creus crèiem crèieu créiem créieu occ val v
creer
Tenir confiança.
Tenir per certa una cosa no demostrada per la ciència, tenir fe.
Pensar, tenir una opinió.

creïble /kɾeˈi.bɫe/ /kɾeˈi.βɫe/ /kɾeˈib.bɫe/ /kɾəˈi.βɫə/ /kɾəˈib.bɫə/ adj
creíble

creïblement /kɾeˌi.bɫeˈment/ /kɾeˌi.βɫeˈmen/ /kɾeˌib.bɫeˈmen/ /kɾəˌi.βɫəˈmen/ /kɾəˌib.bɫəˈmen/ /kɾəˌib.bɫəˈment/ adv
creíblemente

criança /kɾiˈan.sa/ /kɾiˈan.sə/ n fem
crianza

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cria criada criades criam criant criar criara criaran criarem criaren criares criareu criaria criarien criaries criarà criaràs criaré criaríem criaríeu criassen criasses criassin criassis criat criats criau criava criaven criaves crie criem crien cries criessen criesses criessin criessis crieu crii crio crià criàrem criàreu criàs criàssem criàsseu criàssim criàssiu criàvem criàveu criés criéssem criésseu criéssim criéssiu crií criï criïn criïs occ sept val v
criar

criat /kɾiˈat/ n masc
criado

criatura /kɾi.aˈtu.ɾa/ /kɾi.əˈtu.ɾə/ n fem
criatura
animal
Persona de poca edat.

criaturada /kɾi.a.tuˈɾa.ða/ /kɾi.ə.tuˈɾa.ðə/ n fem
chiquillada

criaturam /kɾi.a.tuˈɾam/ /kɾi.ə.tuˈɾam/ n masc
chiquillería

cribrar /kɾiˈbɾaɾ/ /kɾiˈβa/ /kɾiˈβaɾ/ /kɾiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cribr cribra cribrada cribrades cribram cribrant cribrar cribrara cribraran cribrarem cribraren cribrares cribrareu cribraria cribrarien cribraries cribrarà cribraràs cribraré cribraríem cribraríeu cribrassen cribrasses cribrassin cribrassis cribrat cribrats cribrau cribrava cribraven cribraves cribre cribrem cribren cribres cribressen cribresses cribressin cribressis cribreu cribri cribrin cribris cribro cribrà cribràrem cribràreu cribràs cribràssem cribràsseu cribràssim cribràssiu cribràvem cribràveu cribrés cribréssem cribrésseu cribréssim cribréssiu cribrí occ val v
cribar

cribratge /kɾiˈbɾa.d͡ʒe/ n masc
cribado

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
convocatoria pregón
Acció de comunicar quelcom a un grup gran de persones.
llamada
Senyal en un escrit que remet a una nota normalment a peu de pàgina.
(informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

crida i cerca n fem
busca y captura

cridaner /kɾi.ðaˈne/ /kɾi.ðaˈneɾ/ /kɾi.ðəˈne/ adj masc
chillón
Que crida molt.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crid crida cridada cridades cridam cridant cridar cridara cridaran cridarem cridaren cridares cridareu cridaria cridarien cridaries cridarà cridaràs cridaré cridaríem cridaríeu cridassen cridasses cridassin cridassis cridat cridats cridau cridava cridaven cridaves cride cridem criden crides cridessen cridesses cridessin cridessis crideu cridi cridin cridis crido cridà cridàrem cridàreu cridàs cridàssem cridàsseu cridàssim cridàssiu cridàvem cridàveu cridés cridéssem cridésseu cridéssim cridéssiu cridí occ sept val v
gritar
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
llamar
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

cridòria /kɾiˈðɔ.ɾi.a/ /kɾiˈðɔ.ɾi.ə/ n fem
vocerío

crim /ˈkɾim/ n masc
crimen

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
criminal
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
criminal
Qui comet un crim.

criminalitzar /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) criminalitz criminalitza criminalitzada criminalitzades criminalitzam criminalitzant criminalitzar criminalitzara criminalitzaran criminalitzarem criminalitzaren criminalitzares criminalitzareu criminalitzaria criminalitzarien criminalitzaries criminalitzarà criminalitzaràs criminalitzaré criminalitzaríem criminalitzaríeu criminalitzassen criminalitzasses criminalitzassin criminalitzassis criminalitzat criminalitzats criminalitzau criminalitzava criminalitzaven criminalitzaves criminalitze criminalitzem criminalitzen criminalitzes criminalitzessen criminalitzesses criminalitzessin criminalitzessis criminalitzeu criminalitzi criminalitzin criminalitzis criminalitzo criminalitzà criminalitzàrem criminalitzàreu criminalitzàs criminalitzàssem criminalitzàsseu criminalitzàssim criminalitzàssiu criminalitzàvem criminalitzàveu criminalitzés criminalitzéssem criminalitzésseu criminalitzéssim criminalitzéssiu criminalitzí occ sept val v
criminalizar
Considerar alguna cosa com a criminal (un plet, una persona, una institució).
Popularment, acusar desproporcionadament o injustament a alguna cosa, en especial a les persones.

criminalment /kɾi.miˌnaɫˈmen/ /kɾi.miˌnaɫˈment/ adv
criminalmente

criminosament /kɾi.miˌno.zaˈmen/ /kɾi.miˌno.zaˈment/ /kɾi.miˌno.zəˈmen/ /kɾi.miˌno.zəˈment/ adv
criminalmente

crin /ˈkɾin/ n
crin

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
crin

crio /ˈkɾi.o/ /ˈkɾi.u/ n masc
crío

criogenitzar /kɾi.o.d͡ʒe.niˈza/ /kɾi.o.d͡ʒe.niˈzaɾ/ /kɾi.o.ʒe.niˈd͡za/ /kɾi.o.ʒə.niˈd͡za/ /kɾi.u.ʒə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) criogenitz criogenitza criogenitzada criogenitzades criogenitzam criogenitzant criogenitzar criogenitzara criogenitzaran criogenitzarem criogenitzaren criogenitzares criogenitzareu criogenitzaria criogenitzarien criogenitzaries criogenitzarà criogenitzaràs criogenitzaré criogenitzaríem criogenitzaríeu criogenitzassen criogenitzasses criogenitzassin criogenitzassis criogenitzat criogenitzats criogenitzau criogenitzava criogenitzaven criogenitzaves criogenitze criogenitzem criogenitzen criogenitzes criogenitzessen criogenitzesses criogenitzessin criogenitzessis criogenitzeu criogenitzi criogenitzin criogenitzis criogenitzo criogenitzà criogenitzàrem criogenitzàreu criogenitzàs criogenitzàssem criogenitzàsseu criogenitzàssim criogenitzàssiu criogenitzàvem criogenitzàveu criogenitzés criogenitzéssem criogenitzésseu criogenitzéssim criogenitzéssiu criogenitzí occ sept val v
criogenizar

crioll /kɾiˈoʎ/ adj masc
criollo
Relatiu o pertanyent als criolls o la seva llengua.

crioll /kɾiˈoʎ/ n masc
criollo
Persona descendent d'europeus nascuda en una colònia, particularment a l'Amèrica llatina.
(només singular) Llengua formada per la combinació d'una llengua europea i una llengua parlada a les colònies.

criosòl /kɾi.oˈsɔɫ/ /kɾi.uˈsɔɫ/ n masc
criosol

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
cripta

criptococ /kɾip.toˈkɔk/ /kɾip.tuˈkɔk/ n masc
criptococo

criptogènic /kɾip.toˈʒɛ.nik/ /kɾip.tuˈʒɛ.nik/ adj masc
criptogénico

criptogínia /kɾip.toˈd͡ʒi.ni.a/ /kɾip.toˈʒi.ni.a/ /kɾip.toˈʒi.ni.ə/ /kɾip.tuˈd͡ʒi.ni.a/ /kɾip.tuˈʒi.ni.ə/ n fem
criptoginia

criptó n masc
criptón

criquet n masc
cricket

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
crisantemo

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
crisis

crisi de l'educació n fem
crisis de la educación

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
crisma
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispar /kɾisˈpa/ /kɾisˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crisp crispa crispada crispades crispam crispant crispar crispara crisparan crisparem crisparen crispares crispareu crisparia crisparien crisparies crisparà crisparàs crisparé crisparíem crisparíeu crispassen crispasses crispassin crispassis crispat crispats crispau crispava crispaven crispaves crispe crispem crispen crispes crispessen crispesses crispessin crispessis crispeu crispi crispin crispis crispo crispà crispàrem crispàreu crispàs crispàssem crispàsseu crispàssim crispàssiu crispàvem crispàveu crispés crispéssem crispésseu crispéssim crispéssiu crispí occ sept val v
crispar

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
palomita

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
cristadelfiano

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
cristal

cristal·lització /kɾis.taɫ.ɫi.d͡za.siˈo/ /kɾis.təɫ.ɫid.zə.siˈo/ n fem
cristalización

cristal·litzar /kɾis.taɫ.ɫiˈd͡za/ /kɾis.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /kɾis.təɫ.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent cristal·litz cristal·litza cristal·litzada cristal·litzades cristal·litzaia cristal·litzaien cristal·litzaies cristal·litzam cristal·litzant cristal·litzar cristal·litzara cristal·litzaran cristal·litzarem cristal·litzaren cristal·litzares cristal·litzareu cristal·litzaria cristal·litzarien cristal·litzaries cristal·litzariva cristal·litzariven cristal·litzarives cristal·litzarà cristal·litzaràs cristal·litzaré cristal·litzaríem cristal·litzaríeu cristal·litzarívem cristal·litzaríveu cristal·litzassen cristal·litzasses cristal·litzassin cristal·litzassis cristal·litzat cristal·litzats cristal·litzau cristal·litzava cristal·litzaven cristal·litzaves cristal·litzavi cristal·litzavo cristal·litze cristal·litzeguem cristal·litzeguessa cristal·litzeguessen cristal·litzeguesses cristal·litzegueu cristal·litzegués cristal·litzeguéssom cristal·litzeguéssou cristal·litzem cristal·litzen cristal·litzes cristal·litzessa cristal·litzessen cristal·litzesses cristal·litzessi cristal·litzessin cristal·litzessis cristal·litzeu cristal·litzi cristal·litzin cristal·litzis cristal·litzo cristal·litzos cristal·litzs cristal·litzà cristal·litzàiem cristal·litzàieu cristal·litzàrem cristal·litzàreu cristal·litzàs cristal·litzàssem cristal·litzàsseu cristal·litzàssim cristal·litzàssiu cristal·litzàvem cristal·litzàvets cristal·litzàveu cristal·litzàvom cristal·litzés cristal·litzéssem cristal·litzésseu cristal·litzéssim cristal·litzéssiu cristal·litzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cristalizar

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
cristalografía

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ adj masc
cristalino
Relatiu o pertanyent al cristall.

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ n masc
cristalino
Part de l'ull amb forma de lent que fa convergir la llum per formar les imatges sobre la retina.

cristianar /kɾis.ti.aˈna/ /kɾis.ti.aˈnaɾ/ /kɾis.ti.əˈna/ alg ant bal cent cristian cristiana cristianada cristianades cristianaia cristianaien cristianaies cristianam cristianant cristianar cristianara cristianaran cristianarem cristianaren cristianares cristianareu cristianaria cristianarien cristianaries cristianariva cristianariven cristianarives cristianarà cristianaràs cristianaré cristianaríem cristianaríeu cristianarívem cristianaríveu cristianassen cristianasses cristianassin cristianassis cristianat cristianats cristianau cristianava cristianaven cristianaves cristianavi cristianavo cristiane cristianeguem cristianeguessa cristianeguessen cristianeguesses cristianegueu cristianegués cristianeguéssom cristianeguéssou cristianem cristianen cristianes cristianessa cristianessen cristianesses cristianessi cristianessin cristianessis cristianeu cristiani cristianin cristianis cristiano cristianos cristians cristianà cristianàiem cristianàieu cristianàrem cristianàreu cristianàs cristianàssem cristianàsseu cristianàssim cristianàssiu cristianàvem cristianàvets cristianàveu cristianàvom cristianés cristianéssem cristianésseu cristianéssim cristianéssiu cristianí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cristianar

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
cristianismo

cristianitzar /kɾis.ti.a.niˈd͡za/ /kɾis.ti.a.niˈza/ /kɾis.ti.a.niˈzaɾ/ /kɾis.ti.ə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cristianitz cristianitza cristianitzada cristianitzades cristianitzam cristianitzant cristianitzar cristianitzara cristianitzaran cristianitzarem cristianitzaren cristianitzares cristianitzareu cristianitzaria cristianitzarien cristianitzaries cristianitzarà cristianitzaràs cristianitzaré cristianitzaríem cristianitzaríeu cristianitzassen cristianitzasses cristianitzassin cristianitzassis cristianitzat cristianitzats cristianitzau cristianitzava cristianitzaven cristianitzaves cristianitze cristianitzem cristianitzen cristianitzes cristianitzessen cristianitzesses cristianitzessin cristianitzessis cristianitzeu cristianitzi cristianitzin cristianitzis cristianitzo cristianitzà cristianitzàrem cristianitzàreu cristianitzàs cristianitzàssem cristianitzàsseu cristianitzàssim cristianitzàssiu cristianitzàvem cristianitzàveu cristianitzés cristianitzéssem cristianitzésseu cristianitzéssim cristianitzéssiu cristianitzí occ sept val v
cristianizar

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
cristiano
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
cristiano
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

cristí /kɾisˈti/ n masc
cristino

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ n fem
crisálida

crit /ˈkɾit/ n masc
grito alarido

criteris d'avaluació n masc
criterios de evaluación

criticar /kɾi.tiˈka/ /kɾi.tiˈkaɾ/ alg ant bal cent critic critica criticada criticades criticaia criticaien criticaies criticam criticant criticar criticara criticaran criticarem criticaren criticares criticareu criticaria criticarien criticaries criticariva criticariven criticarives criticarà criticaràs criticaré criticaríem criticaríeu criticarívem criticaríveu criticassen criticasses criticassin criticassis criticat criticats criticau criticava criticaven criticaves criticavi criticavo critico criticos criticà criticàiem criticàieu criticàrem criticàreu criticàs criticàssem criticàsseu criticàssim criticàssiu criticàvem criticàvets criticàveu criticàvom critique critiqueguem critiqueguessa critiqueguessen critiqueguesses critiquegueu critiquegués critiqueguéssom critiqueguéssou critiquem critiquen critiques critiquessa critiquessen critiquesses critiquessi critiquessin critiquessis critiqueu critiqui critiquin critiquis critiqués critiquéssem critiquésseu critiquéssim critiquéssiu critiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
criticar
Examinar una cosa o una persona buscant-li els defectes.

crivellar /kɾi.veˈʎaɾ/ /kɾi.vəˈʎa/ /kɾi.βeˈʎa/ /kɾi.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crivell crivella crivellada crivellades crivellam crivellant crivellar crivellara crivellaran crivellarem crivellaren crivellares crivellareu crivellaria crivellarien crivellaries crivellarà crivellaràs crivellaré crivellaríem crivellaríeu crivellassen crivellasses crivellassin crivellassis crivellat crivellats crivellau crivellava crivellaven crivellaves crivelle crivellem crivellen crivelles crivellessen crivellesses crivellessin crivellessis crivelleu crivelli crivellin crivellis crivello crivellà crivellàrem crivellàreu crivellàs crivellàssem crivellàsseu crivellàssim crivellàssiu crivellàvem crivellàveu crivellés crivelléssem crivellésseu crivelléssim crivelléssiu crivellí occ sept val v
acribillar

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
cruzada

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ croata adj masc
croata
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
cruzado
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
croata
Persona originaria de Croàcia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.
croat
Tipus de moneda medieval catalana.

croc /ˈkɾɔk/ n masc
gafa
Peça corba usada per a tesar la corda d’una ballesta fins a muntar-la.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
cruasán cuerno

croissanteria /kɾu.a.san.teˈɾi.a/ /kɾu.ə.sən.təˈɾi.ə/ n fem
cruasantería

crom n masc
cromo

cromar /kɾoˈma/ /kɾoˈmaɾ/ /kɾuˈma/ alg ant bal cent crom croma cromada cromades cromaia cromaien cromaies cromam cromant cromar cromara cromaran cromarem cromaren cromares cromareu cromaria cromarien cromaries cromariva cromariven cromarives cromarà cromaràs cromaré cromaríem cromaríeu cromarívem cromaríveu cromassen cromasses cromassin cromassis cromat cromats cromau cromava cromaven cromaves cromavi cromavo crome cromeguem cromeguessa cromeguessen cromeguesses cromegueu cromegués cromeguéssom cromeguéssou cromem cromen cromes cromessa cromessen cromesses cromessi cromessin cromessis cromeu cromi cromin cromis cromo cromos croms cromà cromàiem cromàieu cromàrem cromàreu cromàs cromàssem cromàsseu cromàssim cromàssiu cromàvem cromàvets cromàveu cromàvom cromés croméssem cromésseu croméssim croméssiu cromí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cromar

cromatina /kɾo.maˈti.na/ /kɾo.məˈti.nə/ /kɾu.məˈti.nə/ n fem
cromatina

cromorinorrea /kɾo.mo.ri.noˈre.a/ /kɾo.mo.ri.noˈre.ə/ /kɾu.mu.ri.nuˈre.ə/ n fem
cromorinorrea

cromorn n masc
cromorno

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
cromosoma

cromàtic /kɾoˈma.tik/ /kɾuˈma.tik/ adj masc
cromático

cronicitat /kɾo.ni.siˈtat/ /kɾo.ni.siˈðat/ /kɾu.ni.siˈtat/ n fem
cronicidad

cronografia /kɾo.no.ɣɾaˈfi.a/ /kɾu.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
cronografía

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
cronología

cronològicament /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /kɾu.nuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
cronológicamente

cronometrar /kɾo.no.meˈtɾa/ /kɾo.no.meˈtɾaɾ/ /kɾu.nu.məˈtɾa/ alg ant bal cent cronometr cronometra cronometrada cronometrades cronometraia cronometraien cronometraies cronometram cronometrant cronometrar cronometrara cronometraran cronometrarem cronometraren cronometrares cronometrareu cronometraria cronometrarien cronometraries cronometrariva cronometrariven cronometrarives cronometrarà cronometraràs cronometraré cronometraríem cronometraríeu cronometrarívem cronometraríveu cronometrassen cronometrasses cronometrassin cronometrassis cronometrat cronometrats cronometrau cronometrava cronometraven cronometraves cronometravi cronometravo cronometre cronometreguem cronometreguessa cronometreguessen cronometreguesses cronometregueu cronometregués cronometreguéssom cronometreguéssou cronometrem cronometren cronometres cronometressa cronometressen cronometresses cronometressi cronometressin cronometressis cronometreu cronometri cronometrin cronometris cronometro cronometros cronometrs cronometrà cronometràiem cronometràieu cronometràrem cronometràreu cronometràs cronometràssem cronometràsseu cronometràssim cronometràssiu cronometràvem cronometràvets cronometràveu cronometràvom cronometrés cronometréssem cronometrésseu cronometréssim cronometréssiu cronometrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cronometrar

cronostratigrafia /ˌkɾɔ.nos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ˌkɾɔ.nos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌkɾɔ.nus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
cronoestratigrafía

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
cronómetro

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ n fem
croqueta

croquis /ˈkɾɔ.kis/ n masc
croquis

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
muleta
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.
horquilla
Barra de fusta amb dos ganxos en un extrem que serveix per a sostenir tabernacles.
báculo
Bastó en figura de gaiat que usaven els bisbes com a insígnia de la seva dignitat.

cru /ˈkɾu/ crusos adj masc
crudo
No cuit, o no prou cuit.
Sense la preparació que li cal a una substància.
Dit del temps rigorós.

cruament /ˌkɾu.aˈmen/ /ˌkɾu.aˈment/ /ˌkɾu.əˈmen/ /ˌkɾu.əˈment/ adv
crudamente

crucificar /kɾu.si.fiˈka/ /kɾu.si.fiˈkaɾ/ alg ant bal cent crucific crucifica crucificada crucificades crucificaia crucificaien crucificaies crucificam crucificant crucificar crucificara crucificaran crucificarem crucificaren crucificares crucificareu crucificaria crucificarien crucificaries crucificariva crucificariven crucificarives crucificarà crucificaràs crucificaré crucificaríem crucificaríeu crucificarívem crucificaríveu crucificassen crucificasses crucificassin crucificassis crucificat crucificats crucificau crucificava crucificaven crucificaves crucificavi crucificavo crucifico crucificos crucificà crucificàiem crucificàieu crucificàrem crucificàreu crucificàs crucificàssem crucificàsseu crucificàssim crucificàssiu crucificàvem crucificàvets crucificàveu crucificàvom crucifique crucifiqueguem crucifiqueguessa crucifiqueguessen crucifiqueguesses crucifiquegueu crucifiquegués crucifiqueguéssom crucifiqueguéssou crucifiquem crucifiquen crucifiques crucifiquessa crucifiquessen crucifiquesses crucifiquessi crucifiquessin crucifiquessis crucifiqueu crucifiqui crucifiquin crucifiquis crucifiqués crucifiquéssem crucifiquésseu crucifiquéssim crucifiquéssiu crucifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
crucificar

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
crucifijo

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
cruel

cruelment /kɾuˌɛɫˈmen/ /kɾuˌɛɫˈment/ adv
cruelmente

cruentament /kɾuˌen.taˈmen/ /kɾuˌen.taˈment/ /kɾuˌen.təˈmen/ /kɾuˌen.təˈment/ adv
cruentamente

cruiximent /kɾu.ʃiˈmen/ /kɾu.ʃiˈment/ /kɾuj.ʃiˈmen/ /kɾuj.ʃiˈment/ n masc
molimiento
Estat de fatiga amb dolor d’una part del cos.
agujetas
Dolor muscular en forma de punxades després d’un exercici físic desacostumat.

cruixir /kɾujˈʃi/ /kɾujˈʃiɾ/ /kɾuˈʃi/ bal cruix cruixa cruixen cruixes cruixi cruixia cruixida cruixides cruixien cruixies cruixiguem cruixigueu cruixim cruixin cruixint cruixir cruixira cruixiran cruixirem cruixiren cruixires cruixireu cruixiria cruixirien cruixiries cruixirà cruixiràs cruixiré cruixiríem cruixiríeu cruixis cruixissen cruixisses cruixissin cruixissis cruixit cruixits cruixiu cruixo cruixí cruixíem cruixíeu cruixírem cruixíreu cruixís cruixíssem cruixísseu cruixíssim cruixíssiu occ sept val v
crujir

crup /ˈkɾup/ n masc
crup

crush n
crush
(argot juvenil) amor platònic

cruspir /kɾusˈpi/ /kɾusˈpiɾ/ alg ant bal centr cruspeix cruspeixa cruspeixen cruspeixes cruspeixi cruspeixin cruspeixis cruspeixo cruspeixs cruspesc cruspesca cruspesquen cruspesques cruspesqui cruspesquin cruspesquis cruspia cruspida cruspides cruspien cruspies cruspiguem cruspiguera cruspigueren cruspigueres cruspiguessen cruspiguesses cruspiguessin cruspiguessis cruspigueu cruspigueva cruspigueven cruspigueves cruspigué cruspiguérem cruspiguéreu cruspigués cruspiguéssem cruspiguésseu cruspiguéssim cruspiguéssiu cruspiguévem cruspiguéveu cruspim cruspint cruspir cruspira cruspiran cruspirem cruspiren cruspires cruspireu cruspiria cruspirien cruspiries cruspiriva cruspiriven cruspirives cruspirà cruspiràs cruspiré cruspiríem cruspiríeu cruspirívem cruspiríveu cruspisc cruspisca cruspisco cruspiscos cruspisquem cruspisquen cruspisques cruspisqueu cruspissa cruspissen cruspisses cruspissi cruspissin cruspissis cruspist cruspit cruspits cruspiu cruspiva cruspiven cruspives cruspix cruspixa cruspixen cruspixes cruspixi cruspixin cruspixis cruspixo cruspixos cruspí cruspíem cruspíets cruspíeu cruspírem cruspíreu cruspís cruspíscon cruspíssem cruspísseu cruspíssim cruspíssiu cruspíssom cruspíssou cruspívem cruspíveu cruspíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
zampar
(Col·loquial) Menjar amb afany.

crustaci /kɾusˈta.si/ adj masc
crustáceo
Amb una crosta.

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
crustáceo
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
cruce intersección
Encreuament de carrers o de carreteres.
cruce
Lloc del carrer indicat amb franges de pintura blanca com a pas específic per vianants.

cràpula /ˈkɾa.pu.ɫa/ /ˈkɾa.pu.ɫə/ n neut
crápula

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
cráter

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ n masc
crédito
Confiança que inspira la veracitat d'algú.
Unitat didàctica que concreta un aprenentatge, que és impartida en un nombre d'hores determinat i que serveix per a valorar un curs o una assignatura.

crèdit ECTS n masc
crédito ECTS

crèdit comú n masc
crédito común

crèdit d'estudi n masc
crédito de estudio

crèdit de reforç n masc
crédito de refuerzo

crèdit de síntesi n masc
crédito de síntesis

crèdit de treballs integrats n masc
crédito de trabajos integrados

crèdit fiscal n masc
crédito fiscal

crèdit variable n masc
crédito variable

crètic /ˈkɾɛ.tik/ n masc
amfímacro

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ bal creix creixem creixen creixent creixeran creixerem creixeren creixeres creixereu creixeria creixerien creixeries creixerà creixeràs creixeré creixeríem creixeríeu creixes creixessin creixessis creixeu creixi creixia creixien creixies creixin creixis creixo creixé creixérem creixéreu creixés creixéssim creixéssiu creixí creixíem creixíeu cresc cresca crescuda crescudes crescut crescuts cresquem cresquen cresquera cresqueren cresqueres cresques cresquessen cresquesses cresquessin cresquessis cresqueu cresqui cresquin cresquis cresqué cresquérem cresquéreu cresqués cresquéssem cresquésseu cresquéssim cresquéssiu cresquí créixer occ sept val v
crecer

críptic /ˈkɾip.tik/ adj masc
críptico
Subterrani, ocultat, xifrat, enigmàtic per al no iniciat.

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
crítico

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
crítica

críticament /ˌkɾi.ti.kaˈmen/ /ˌkɾi.ti.kaˈment/ /ˌkɾi.ti.kəˈmen/ /ˌkɾi.ti.kəˈment/ adv
críticamente

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
crónico

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
crónica

crònicament /ˌkɾɔ.ni.kaˈmen/ /ˌkɾɔ.ni.kaˈment/ /ˌkɾɔ.ni.kəˈmen/ /ˌkɾɔ.ni.kəˈment/ adv
crónicamente

cròtals /ˈkɾɔ.taɫs/ /ˈkɾɔ.təɫs/ n masc
crótalo

cu /ˈku/ n fem
cu

cua /ˈku.a/ n fem
cola
Apèndix posterior d'alguns animals.
Renglera ordenada per esperar el torn.
Part d'una aeronau (avió, dirigible, helicòpter, ...) situada a l'extrem de la popa.
coleta
Recollit del cabell humà amb una goma.

cub n masc
cubo hexaedro

cubanitzar /ku.ba.niˈzaɾ/ /ku.βa.niˈd͡za/ /ku.βa.niˈza/ /ku.βə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cubanitz cubanitza cubanitzada cubanitzades cubanitzam cubanitzant cubanitzar cubanitzara cubanitzaran cubanitzarem cubanitzaren cubanitzares cubanitzareu cubanitzaria cubanitzarien cubanitzaries cubanitzarà cubanitzaràs cubanitzaré cubanitzaríem cubanitzaríeu cubanitzassen cubanitzasses cubanitzassin cubanitzassis cubanitzat cubanitzats cubanitzau cubanitzava cubanitzaven cubanitzaves cubanitze cubanitzem cubanitzen cubanitzes cubanitzessen cubanitzesses cubanitzessin cubanitzessis cubanitzeu cubanitzi cubanitzin cubanitzis cubanitzo cubanitzà cubanitzàrem cubanitzàreu cubanitzàs cubanitzàssem cubanitzàsseu cubanitzàssim cubanitzàssiu cubanitzàvem cubanitzàveu cubanitzés cubanitzéssem cubanitzésseu cubanitzéssim cubanitzéssiu cubanitzí occ sept val v
cubanizar

cubicle /kuˈbi.kɫe/ /kuˈβi.kɫə/ n masc
cubículo

cubà adj masc
cubano
Relatiu o pertanyent a Cuba.

cubà n masc
cubano
Persona que habita o és originària de Cuba.

cuc n masc
gusano lombriz

cuc de seda n masc
gusano de seda

cuca /ˈku.ka/ /ˈku.kə/ n fem
bicho
Animaló, o bestiola, repulsiu.

cucales /kuˈka.ɫes/ /kuˈka.ɫəs/ n fem
anteojeras

cucar /kuˈka/ /kuˈkaɾ/ alg ant bal cent cuc cuca cucada cucades cucaia cucaien cucaies cucam cucant cucar cucara cucaran cucarem cucaren cucares cucareu cucaria cucarien cucaries cucariva cucariven cucarives cucarà cucaràs cucaré cucaríem cucaríeu cucarívem cucaríveu cucassen cucasses cucassin cucassis cucat cucats cucau cucava cucaven cucaves cucavi cucavo cuco cucos cucà cucàiem cucàieu cucàrem cucàreu cucàs cucàssem cucàsseu cucàssim cucàssiu cucàvem cucàvets cucàveu cucàvom cuque cuqueguem cuqueguessa cuqueguessen cuqueguesses cuquegueu cuquegués cuqueguéssom cuqueguéssou cuquem cuquen cuques cuquessa cuquessen cuquesses cuquessi cuquessin cuquessis cuqueu cuqui cuquin cuquis cuqués cuquéssem cuquésseu cuquéssim cuquéssiu cuquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
agusanarse

cucleig /kuˈkɫet͡ʃ/ /kuˈkɫət͡ʃ/ /kuˈkɫɛt͡ʃ/ n masc
graznido

cuclejar /ku.kɫeˈd͡ʒa/ /ku.kɫeˈd͡ʒaɾ/ /ku.kɫeˈʒa/ /ku.kɫəˈd͡ʒa/ /ku.kɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. cuclege cuclegem cuclegen cucleges cuclegessen cuclegesses cuclegessin cuclegessis cuclegeu cuclegi cuclegin cuclegis cuclegés cuclegéssem cuclegésseu cuclegéssim cuclegéssiu cuclegí cucleja cuclejada cuclejades cuclejant cuclejar cuclejara cuclejaran cuclejarem cuclejaren cuclejares cuclejareu cuclejaria cuclejarien cuclejaries cuclejarà cuclejaràs cuclejaré cuclejaríem cuclejaríeu cuclejassen cuclejasses cuclejat cuclejats cuclejava cuclejaven cuclejaves cuclejo cuclejà cuclejàrem cuclejàreu cuclejàssem cuclejàsseu cuclejàvem cuclejàveu occ sept val val (1) v
graznar

cuculla /kuˈku.jə/ /kuˈku.ʎa/ /kuˈku.ʎə/ n fem
aguja
Torre acabada en forma de pinacle.
cima
Cim agut d'una muntanya.
cachirulo
Mocador que es posa al voltant del cap amb una punxa cap amunt.

cucut /kuˈkut/ n masc
cuclillo cuco

cuejar /ku.eˈd͡ʒa/ /ku.eˈd͡ʒaɾ/ /ku.eˈʒa/ /ku.əˈd͡ʒa/ /ku.əˈʒa/ alg bal cuege cuegem cuegen cueges cuegessen cuegesses cuegessin cuegessis cuegeu cuegi cuegin cuegis cuegés cuegéssem cuegésseu cuegéssim cuegéssiu cuegí cueig cueja cuejada cuejades cuejam cuejant cuejar cuejara cuejaran cuejarem cuejaren cuejares cuejareu cuejaria cuejarien cuejaries cuejarà cuejaràs cuejaré cuejaríem cuejaríeu cuejassen cuejasses cuejassin cuejassis cuejat cuejats cuejau cuejava cuejaven cuejaves cuejo cuejà cuejàrem cuejàreu cuejàs cuejàssem cuejàsseu cuejàssim cuejàssiu cuejàvem cuejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
colear

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
lavandera

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cuid cuida cuidada cuidades cuidam cuidant cuidar cuidara cuidaran cuidarem cuidaren cuidares cuidareu cuidaria cuidarien cuidaries cuidarà cuidaràs cuidaré cuidaríem cuidaríeu cuidassen cuidasses cuidassin cuidassis cuidat cuidats cuidau cuidava cuidaven cuidaves cuide cuidem cuiden cuides cuidessen cuidesses cuidessin cuidessis cuideu cuidi cuidin cuidis cuido cuidà cuidàrem cuidàreu cuidàs cuidàssem cuidàsseu cuidàssim cuidàssiu cuidàvem cuidàveu cuidés cuidéssem cuidésseu cuidéssim cuidéssiu cuidí occ sept val v
cuidar
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
cocina
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cuin cuina cuinada cuinades cuinam cuinant cuinar cuinara cuinaran cuinarem cuinaren cuinares cuinareu cuinaria cuinarien cuinaries cuinarà cuinaràs cuinaré cuinaríem cuinaríeu cuinassen cuinasses cuinassin cuinassis cuinat cuinats cuinau cuinava cuinaven cuinaves cuine cuinem cuinen cuines cuinessen cuinesses cuinessin cuinessis cuineu cuini cuinin cuinis cuino cuinà cuinàrem cuinàreu cuinàs cuinàssem cuinàsseu cuinàssim cuinàssiu cuinàvem cuinàveu cuinés cuinéssem cuinésseu cuinéssim cuinéssiu cuiní occ sept val v
cocinar

cuinat /kujˈnat/ /kwiˈnat/ n masc
guisado

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
cocinero

cuir /ˈkujr/ n masc
cuero piel

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ n fem
coraza
Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.
(futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se les espatlles i el pit.

cuirassar /kuj.ɾaˈsa/ /kuj.ɾaˈsaɾ/ /kuj.ɾəˈsa/ /kwi.ɾaˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cuirassa cuirassada cuirassades cuirassam cuirassant cuirassar cuirassara cuirassaran cuirassarem cuirassaren cuirassares cuirassareu cuirassaria cuirassarien cuirassaries cuirassarà cuirassaràs cuirassaré cuirassaríem cuirassaríeu cuirassassen cuirassasses cuirassassin cuirassassis cuirassat cuirassats cuirassau cuirassava cuirassaven cuirassaves cuirasse cuirassem cuirassen cuirasses cuirassessen cuirassesses cuirassessin cuirassessis cuirasseu cuirassi cuirassin cuirassis cuirasso cuirassà cuirassàrem cuirassàreu cuirassàs cuirassàssem cuirassàsseu cuirassàssim cuirassàssiu cuirassàvem cuirassàveu cuirassés cuirasséssem cuirassésseu cuirasséssim cuirasséssiu cuirassí cuiràs occ sept val v
acorazar
(nàutica) Blindar amb una cuirassa.
(electrotècnia) Blindar un equip elèctric.

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ n masc
acorazado

cuita /ˈkuj.ta/ /ˈkuj.tə/ /ˈkwi.ta/ n fem
cochura
Part d'una substància que es cou.
apuro
Situació molt complicada.

cuitar /kujˈta/ /kujˈtaɾ/ /kwiˈta/ alg ant bal cent cuit cuita cuitada cuitades cuitaia cuitaien cuitaies cuitam cuitant cuitar cuitara cuitaran cuitarem cuitaren cuitares cuitareu cuitaria cuitarien cuitaries cuitariva cuitariven cuitarives cuitarà cuitaràs cuitaré cuitaríem cuitaríeu cuitarívem cuitaríveu cuitassen cuitasses cuitassin cuitassis cuitat cuitats cuitau cuitava cuitaven cuitaves cuitavi cuitavo cuite cuiteguem cuiteguessa cuiteguessen cuiteguesses cuitegueu cuitegués cuiteguéssom cuiteguéssou cuitem cuiten cuites cuitessa cuitessen cuitesses cuitessi cuitessin cuitessis cuiteu cuiti cuitin cuitis cuito cuitos cuits cuità cuitàiem cuitàieu cuitàrem cuitàreu cuitàs cuitàssem cuitàsseu cuitàssim cuitàssiu cuitàvem cuitàvets cuitàveu cuitàvom cuités cuitéssem cuitésseu cuitéssim cuitéssiu cuití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
apremiar

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
muslo

cuixatrencar /ˌku.ʃə.tɾəŋˈka/ /ˌkuj.ʃa.tɾeŋˈka/ /ˌkuj.ʃa.tɾeŋˈkaɾ/ alg ant bal cent cuixatrenc cuixatrenca cuixatrencada cuixatrencades cuixatrencaia cuixatrencaien cuixatrencaies cuixatrencam cuixatrencant cuixatrencar cuixatrencara cuixatrencaran cuixatrencarem cuixatrencaren cuixatrencares cuixatrencareu cuixatrencaria cuixatrencarien cuixatrencaries cuixatrencariva cuixatrencariven cuixatrencarives cuixatrencarà cuixatrencaràs cuixatrencaré cuixatrencaríem cuixatrencaríeu cuixatrencarívem cuixatrencaríveu cuixatrencassen cuixatrencasses cuixatrencassin cuixatrencassis cuixatrencat cuixatrencats cuixatrencau cuixatrencava cuixatrencaven cuixatrencaves cuixatrencavi cuixatrencavo cuixatrenco cuixatrencos cuixatrencà cuixatrencàiem cuixatrencàieu cuixatrencàrem cuixatrencàreu cuixatrencàs cuixatrencàssem cuixatrencàsseu cuixatrencàssim cuixatrencàssiu cuixatrencàvem cuixatrencàvets cuixatrencàveu cuixatrencàvom cuixatrenque cuixatrenqueguem cuixatrenqueguessa cuixatrenqueguessen cuixatrenqueguesses cuixatrenquegueu cuixatrenquegués cuixatrenqueguéssom cuixatrenqueguéssou cuixatrenquem cuixatrenquen cuixatrenques cuixatrenquessa cuixatrenquessen cuixatrenquesses cuixatrenquessi cuixatrenquessin cuixatrenquessis cuixatrenqueu cuixatrenqui cuixatrenquin cuixatrenquis cuixatrenqués cuixatrenquéssem cuixatrenquésseu cuixatrenquéssim cuixatrenquéssiu cuixatrenquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
perniquebrar

cuixera /kujˈʃe.ɾa/ /kuˈʃe.ɾa/ /kuˈʃe.ɾə/ n fem
muslera

cuixot /kujˈʃɔt/ /kuˈʃɔt/ n masc
pernera
Tros dels pantalons en el qual s'hi fica una cama.
quijote
Peça de l'armadura que tapa i defensa la cuixa.
jamón
Cuixa gran, especialment de porc salada.

cul n masc
culo

cul de gallina n masc
culo de pollo
(tèxtil) Sargit mal fet que produeix una arruga en el teixit quan els fils més fluixos s’arrufen.

culejar /ku.ɫeˈd͡ʒa/ /ku.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /ku.ɫeˈʒa/ /ku.ɫəˈd͡ʒa/ /ku.ɫəˈʒa/ alg bal culege culegem culegen culeges culegessen culegesses culegessin culegessis culegeu culegi culegin culegis culegés culegéssem culegésseu culegéssim culegéssiu culegí culeig culeja culejada culejades culejam culejant culejar culejara culejaran culejarem culejaren culejares culejareu culejaria culejarien culejaries culejarà culejaràs culejaré culejaríem culejaríeu culejassen culejasses culejassin culejassis culejat culejats culejau culejava culejaven culejaves culejo culejà culejàrem culejàreu culejàs culejàssem culejàsseu culejàssim culejàssiu culejàvem culejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
culear

culler /kuˈʎe/ /kuˈʎeɾ/ n masc
cucharón

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
cuchara

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
cucharada

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ n fem
cucharadita

cullerer /ku.jəˈɾe/ /ku.ʎeˈɾe/ /ku.ʎeˈɾeɾ/ /ku.ʎəˈɾe/ n masc
cucharetero
cucharero

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
cucharilla
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culminació /kuɫ.mi.na.siˈo/ /kuɫ.mi.nə.siˈo/ n fem
culminación

culminar /kuɫ.miˈna/ /kuɫ.miˈnaɾ/ alg ant bal cent culmina culminada culminades culminaia culminaien culminaies culminam culminant culminar culminara culminaran culminarem culminaren culminares culminareu culminaria culminarien culminaries culminariva culminariven culminarives culminarà culminaràs culminaré culminaríem culminaríeu culminarívem culminaríveu culminassen culminasses culminassin culminassis culminat culminats culminau culminava culminaven culminaves culminavi culminavo culmine culmineguem culmineguessa culmineguessen culmineguesses culminegueu culminegués culmineguéssom culmineguéssou culminem culminen culmines culminessa culminessen culminesses culminessi culminessin culminessis culmineu culmini culminin culminis culmino culminos culminà culminàiem culminàieu culminàrem culminàreu culminàs culminàssem culminàsseu culminàssim culminàssiu culminàvem culminàvets culminàveu culminàvom culminés culminéssem culminésseu culminéssim culminéssiu culminí culmín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
culminar

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
culpa

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ n fem
culpabilidad

culpabilitzar /kuɫ.pa.bi.ɫiˈzaɾ/ /kuɫ.pa.βi.ɫiˈd͡za/ /kuɫ.pa.βi.ɫiˈza/ /kuɫ.pə.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. culpabilitza culpabilitzada culpabilitzades culpabilitzant culpabilitzar culpabilitzara culpabilitzaran culpabilitzarem culpabilitzaren culpabilitzares culpabilitzareu culpabilitzaria culpabilitzarien culpabilitzaries culpabilitzarà culpabilitzaràs culpabilitzaré culpabilitzaríem culpabilitzaríeu culpabilitzassen culpabilitzasses culpabilitzat culpabilitzats culpabilitzava culpabilitzaven culpabilitzaves culpabilitze culpabilitzem culpabilitzen culpabilitzes culpabilitzessen culpabilitzesses culpabilitzessin culpabilitzessis culpabilitzeu culpabilitzi culpabilitzin culpabilitzis culpabilitzo culpabilitzà culpabilitzàrem culpabilitzàreu culpabilitzàssem culpabilitzàsseu culpabilitzàvem culpabilitzàveu culpabilitzés culpabilitzéssem culpabilitzésseu culpabilitzéssim culpabilitzéssiu culpabilitzí occ val val (1) v
culpabilizar

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
culpable
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
culpable
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ alg ant bal cent culp culpa culpada culpades culpaia culpaien culpaies culpam culpant culpar culpara culparan culparem culparen culpares culpareu culparia culparien culparies culpariva culpariven culparives culparà culparàs culparé culparíem culparíeu culparívem culparíveu culpassen culpasses culpassin culpassis culpat culpats culpau culpava culpaven culpaves culpavi culpavo culpe culpeguem culpeguessa culpeguessen culpeguesses culpegueu culpegués culpeguéssom culpeguéssou culpem culpen culpes culpessa culpessen culpesses culpessi culpessin culpessis culpeu culpi culpin culpis culpo culpos culps culpà culpàiem culpàieu culpàrem culpàreu culpàs culpàssem culpàsseu culpàssim culpàssiu culpàvem culpàvets culpàveu culpàvom culpés culpéssem culpésseu culpéssim culpéssiu culpí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
culpar

cultament /ˌkuɫ.taˈmen/ /ˌkuɫ.taˈment/ /ˌkuɫ.təˈmen/ /ˌkuɫ.təˈment/ adv
cultamente

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ adj masc
culto
Persona dotada de cultura.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
culto
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultisme /kuɫˈtiz.me/ /kuɫˈtiz.mə/ n masc
cultismo
Manlleu tardà a una llengua clàssica amb una adaptació parcial sense l’evolució fonètica pròpia dels mots hereditaris.
Expressió exclusiva de persones molt cultes o, si més no, poc freqüent en altres ambients.

cultiu /kuɫˈtiw/ n masc
cultivo

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ alg ant bal cent cultiu cultius cultiv cultiva cultivada cultivades cultivaia cultivaien cultivaies cultivaieu cultivam cultivant cultivar cultivara cultivaran cultivarem cultivaren cultivares cultivareu cultivaria cultivarien cultivaries cultivariva cultivariven cultivarives cultivarà cultivaràs cultivaré cultivaríem cultivaríeu cultivarívem cultivaríveu cultivassen cultivasses cultivassin cultivassis cultivat cultivats cultivau cultivava cultivaven cultivaves cultivavi cultivavo cultive cultiveguem cultiveguessa cultiveguessen cultiveguesses cultivegueu cultivegués cultiveguéssom cultiveguéssou cultivem cultiven cultives cultivessa cultivessen cultivesses cultivessi cultivessin cultivessis cultiveu cultivi cultivin cultivis cultivo cultivos cultivà cultivàiem cultivàrem cultivàreu cultivàs cultivàssem cultivàsseu cultivàssim cultivàssiu cultivàvem cultivàvets cultivàveu cultivàvom cultivés cultivéssem cultivésseu cultivéssim cultivéssiu cultiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
cultivar

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
cultura

cultura de masses n fem
cultura de masas

cultura informàtica n fem
cultura informática

cultura popular n fem
cultura popular

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
cultural

culturalment /kuɫ.tuˌɾaɫˈmen/ /kuɫ.tuˌɾaɫˈment/ adv
culturalmente

culturisme /kuɫ.tuˈɾiz.me/ n masc
culturismo

culturitzar /kuɫ.tu.ɾiˈd͡za/ /kuɫ.tu.ɾiˈza/ /kuɫ.tu.ɾiˈzaɾ/ alg ant bal cent culturitz culturitza culturitzada culturitzades culturitzaia culturitzaien culturitzaies culturitzam culturitzant culturitzar culturitzara culturitzaran culturitzarem culturitzaren culturitzares culturitzareu culturitzaria culturitzarien culturitzaries culturitzariva culturitzariven culturitzarives culturitzarà culturitzaràs culturitzaré culturitzaríem culturitzaríeu culturitzarívem culturitzaríveu culturitzassen culturitzasses culturitzassin culturitzassis culturitzat culturitzats culturitzau culturitzava culturitzaven culturitzaves culturitzavi culturitzavo culturitze culturitzeguem culturitzeguessa culturitzeguessen culturitzeguesses culturitzegueu culturitzegués culturitzeguéssom culturitzeguéssou culturitzem culturitzen culturitzes culturitzessa culturitzessen culturitzesses culturitzessi culturitzessin culturitzessis culturitzeu culturitzi culturitzin culturitzis culturitzo culturitzos culturitzs culturitzà culturitzàiem culturitzàieu culturitzàrem culturitzàreu culturitzàs culturitzàssem culturitzàsseu culturitzàssim culturitzàssiu culturitzàvem culturitzàvets culturitzàveu culturitzàvom culturitzés culturitzéssem culturitzésseu culturitzéssim culturitzéssiu culturitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
culturizar

cumpleanyer /kum.pɫe.aˈɲe/ /kum.pɫe.aˈɲeɾ/ /kum.pɫe.əˈɲe/ n masc
cumpleañero

cumquat /kumˈkwat/ n masc
kumcuat

cuneta /kuˈne.ta/ /kuˈnə.tə/ /kuˈnɛ.tə/ n fem
cuneta

cuny /ˈkuɲ/ n masc
cuña
Ossos del peu.

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
cuñada

cunyat n masc
cuñado

cup n masc
lagar
Recipient on es trepitja el raïm per a convertir-lo en vi.

cuprós /kuˈpɾos/ adj masc
cuproso

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
cuidado
Manera de fer les coses posat molta atenció i esmerçant-se pel resultat final.

curandero /ku.ɾanˈde.ɾo/ /ku.ɾənˈde.ɾo/ /ku.ɾənˈde.ɾu/ n masc
curandero

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cur cura curada curades curam curant curar curara curaran curarem curaren curares curareu curaria curarien curaries curarà curaràs curaré curaríem curaríeu curassen curasses curassin curassis curat curats curau curava curaven curaves cure curem curen cures curessen curesses curessin curessis cureu curi curin curis curo curà curàrem curàreu curàs curàssem curàsseu curàssim curàssiu curàvem curàveu curés curéssem curésseu curéssim curéssiu curí occ sept val v
cuidar
Tenir cura de quelcom.
Tenir cura, fer cas.
curar
Aplicar cures mèdiques.

curi n masc
curio

curialment /ku.ɾiˌaɫˈmen/ /ku.ɾiˌaɫˈment/ adv
cortesanamente

curiosament /ku.ɾiˌo.zaˈmen/ /ku.ɾiˌo.zaˈment/ /ku.ɾiˌo.zəˈmen/ /ku.ɾiˌo.zəˈment/ adv
curiosamente

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
curiosidad

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
curioso
Que desitja saber coses.
Interessant per la seva singularitat.

curosament /kuˌɾo.zaˈmen/ /kuˌɾo.zaˈment/ /kuˌɾo.zəˈmen/ /kuˌɾo.zəˈment/ adv
cuidadosamente

curricular /ku.ri.kuˈɫar/ adj
curricular

currículum n masc
currículo
Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.
Definició de les línies generals d'un procés educatiu considerant els destinataris, els objectius, els continguts culturals, les competències que s'han de desenvolupar, l'organització de les activitats educatives, els mètodes d'aprenentatge i els criteris d'avaluació.

currículum explícit n masc
currículo explícito

currículum nuclear n masc
currículo común

currículum nul n masc
currículo nulo

currículum obert n masc
currículo abierto

currículum ocult n masc
currículo oculto

currículum prescrit n masc
currículo prescrito

currículum tancat n masc
currículo cerrado

curs /ˈkurs/ n masc
curso

curs compacte n masc
curso compacto

curs en línia n masc
curso en línea

curs escolar n masc
año académico

curs intensiu n masc
curso intensivo

curs semipresencial n masc
curso semipresencial

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
carrera

cursar /kurˈsa/ /kuɾˈsa/ /kuɾˈsaɾ/ alg ant bal cent curs cursa cursada cursades cursaia cursaien cursaies cursam cursant cursar cursara cursaran cursarem cursaren cursares cursareu cursaria cursarien cursaries cursariva cursariven cursarives cursarà cursaràs cursaré cursaríem cursaríeu cursarívem cursaríveu cursassen cursasses cursassin cursassis cursat cursats cursau cursava cursaven cursaves cursavi cursavo curse curseguem curseguessa curseguessen curseguesses cursegueu cursegués curseguéssom curseguéssou cursem cursen curses cursessa cursessen cursesses cursessi cursessin cursessis curseu cursi cursin cursis curso cursos curss cursà cursàiem cursàieu cursàrem cursàreu cursàs cursàssem cursàsseu cursàssim cursàssiu cursàvem cursàvets cursàveu cursàvom cursés curséssem cursésseu curséssim curséssiu cursí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cursar
Fer estudis en una institució reconeguda.
Progressar una malaltia en el cos d'un pacient.
Trametre una documentació a qui pertoqui llegir-la.

curset /kurˈsɛt/ /kuɾˈset/ /kuɾˈsət/ n masc
cursillo

cursetista /kur.səˈtis.tə/ /kuɾ.seˈtis.ta/ /kuɾ.seˈtis.te/ n neut
cursillista

curt adj masc
corto
De poca llargada o longitud.
escàs
(ofensiu) Ximple, de poca intel·ligència.

curt n masc
corto
(apòcope) curtmetratge

curt de gambals curta de gambals curtes de gambals curts de gambals adj masc
duro de mollera

curt de vista curta de vista adj masc
corto de vista
miop

curtament /ˌkur.taˈmen/ /ˌkur.təˈmen/ /ˌkuɾ.taˈmen/ /ˌkuɾ.taˈment/ /ˌkuɾ.təˈment/ adv
cortamente

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
cortocircuito

curtcircuitar /ˌkurt.sir.kujˈta/ /ˌkuɾt.siɾ.kujˈtaɾ/ /ˌkuɾt.siɾ.kwiˈta/ alg ant bal cent curtcircuit curtcircuita curtcircuitada curtcircuitades curtcircuitaia curtcircuitaien curtcircuitaies curtcircuitam curtcircuitant curtcircuitar curtcircuitara curtcircuitaran curtcircuitarem curtcircuitaren curtcircuitares curtcircuitareu curtcircuitaria curtcircuitarien curtcircuitaries curtcircuitariva curtcircuitariven curtcircuitarives curtcircuitarà curtcircuitaràs curtcircuitaré curtcircuitaríem curtcircuitaríeu curtcircuitarívem curtcircuitaríveu curtcircuitassen curtcircuitasses curtcircuitassin curtcircuitassis curtcircuitat curtcircuitats curtcircuitau curtcircuitava curtcircuitaven curtcircuitaves curtcircuitavi curtcircuitavo curtcircuite curtcircuiteguem curtcircuiteguessa curtcircuiteguessen curtcircuiteguesses curtcircuitegueu curtcircuitegués curtcircuiteguéssom curtcircuiteguéssou curtcircuitem curtcircuiten curtcircuites curtcircuitessa curtcircuitessen curtcircuitesses curtcircuitessi curtcircuitessin curtcircuitessis curtcircuiteu curtcircuiti curtcircuitin curtcircuitis curtcircuito curtcircuitos curtcircuits curtcircuità curtcircuitàiem curtcircuitàieu curtcircuitàrem curtcircuitàreu curtcircuitàs curtcircuitàssem curtcircuitàsseu curtcircuitàssim curtcircuitàssiu curtcircuitàvem curtcircuitàvets curtcircuitàveu curtcircuitàvom curtcircuités curtcircuitéssem curtcircuitésseu curtcircuitéssim curtcircuitéssiu curtcircuití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cortocircuitar

curtedat /kur.təˈðat/ /kuɾ.teˈðat/ n fem
cortedad

curull /kuˈɾuʎ/ adj masc
colmo

curull /kuˈɾuʎ/ n masc
caballete

curullar /ku.ɾuˈʎa/ /ku.ɾuˈʎaɾ/ alg ant bal cent curull curulla curullada curullades curullaia curullaien curullaies curullam curullant curullar curullara curullaran curullarem curullaren curullares curullareu curullaria curullarien curullaries curullariva curullariven curullarives curullarà curullaràs curullaré curullaríem curullaríeu curullarívem curullaríveu curullassen curullasses curullassin curullassis curullat curullats curullau curullava curullaven curullaves curullavi curullavo curulle curulleguem curulleguessa curulleguessen curulleguesses curullegueu curullegués curulleguéssom curulleguéssou curullem curullen curulles curullessa curullessen curullesses curullessi curullessin curullessis curulleu curulli curullin curullis curullo curullos curulls curullà curullàiem curullàieu curullàrem curullàreu curullàs curullàssem curullàsseu curullàssim curullàssiu curullàvem curullàvets curullàveu curullàvom curullés curulléssem curullésseu curulléssim curulléssiu curullí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colmar

curós /kuˈɾos/ adj masc
cuidadoso

cus /ˈkus/ n fem
chous

custodiar /kus.to.ðiˈa/ /kus.to.ðiˈaɾ/ /kus.tu.ðiˈa/ alg bal custodia custodiada custodiades custodiam custodiant custodiar custodiara custodiaran custodiarem custodiaren custodiares custodiareu custodiaria custodiarien custodiaries custodiarà custodiaràs custodiaré custodiaríem custodiaríeu custodiassen custodiasses custodiassin custodiassis custodiat custodiats custodiau custodiava custodiaven custodiaves custodie custodiem custodien custodies custodiessen custodiesses custodiessin custodiessis custodieu custodii custodio custodià custodiàrem custodiàreu custodiàs custodiàssem custodiàsseu custodiàssim custodiàssiu custodiàvem custodiàveu custodiés custodiéssem custodiésseu custodiéssim custodiéssiu custodií custodiï custodiïn custodiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
custodiar

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ n fem
custodia custody
Acció i efecte de custodiar.
custodia monstrance
Peça de metall preciós en què s’exposa l'hòstia després de consagrada.

cutani /kuˈta.ni/ adj masc
cutáneo

cuíca /kuˈi.ka/ /kuˈi.kə/ n fem
cuica

càbala /ˈka.ba.ɫa/ n fem
cábala
(religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.
cábalas
(en plural) Conjectures amb propòsits endevinatoris.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
cálculo

càlid adj masc
cálido caliente

càlpida /ˈkaɫ.pi.ða/ /ˈkaɫ.pi.ðə/ n fem
cálpida

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
cámara
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.
(videojocs) Perspectiva visual que adopta el jugador davant de l'acció d'un videojoc, especialment si es representa en 3D.

càmera de vídeo n fem
cámara de vídeo

càmera web n fem
cámara web

càmping /ˈkam.piŋ/ /ˈkam.piŋk/ n masc
camping

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
cáncer
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.
(botànica) Lesió necròtica generalment profunda que es desenvolupa en tiges, branques o branquillons i està orientada longitudinalment.

càndid /ˈkan.ðit/ adj masc
cándido

càndidament /ˌkan.di.ðaˈmen/ /ˌkan.di.ðaˈment/ /ˌkan.di.ðəˈmen/ /ˌkan.di.ðəˈment/ adv
cándidamente

cànem /ˈka.nem/ n masc
cáñamo

cànnabis /ˈkan.na.bis/ /ˈkan.nə.βis/ n masc
cannabis

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
canon

càntabre /ˈkan.tə.βɾə/ adj masc
cántabro
Originari, pertanyent o relatiu a Cantàbria.

càntabre /ˈkan.tə.βɾə/ n masc
cántabro
Natural de Cantàbria.

càntera /ˈkan.te.ɾa/ /ˈkan.tə.ɾə/ n fem
cachucho

càntic /ˈkan.tik/ n masc
cántico

càntir /ˈkan.ti/ /ˈkan.tiɾ/ n masc
botijo

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ n fem
cápsula
Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càpsula articular n fem
cápsula articular

càpsula glomerular n fem
cápsula de Bowman

càrcabes /ˈkar.kə.βəs/ /ˈkaɾ.ka.βes/ n fem
cárcabas

càrdies /ˈkar.di.əs/ /ˈkaɾ.ði.es/ n masc
cardias

càrdigan /ˈkar.di.ɣən/ /ˈkaɾ.ði.ɣan/ n masc
cárdigan

càries /ˈka.ɾi.es/ /ˈka.ɾi.əs/ n fem
caries

càrrec /ˈka.rek/ /ˈka.rək/ n masc
cargo
Tasca, la responsabilitat de la qual s'atribueix a una persona per obligació o a canvi d'un sou.
carga
En la construcció, pes que recau sobre un element.

càrrec acadèmic n masc
cargo académico

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
carga
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
Obligació, responsabilitat, molèstia.
(esports de pilota) Acció d'escometre un adversari recolzant-hi el propi cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.

càrrega amb l'estic n fem
carga con el stick

càrrega contra la tanca n fem
carga contra la valla

càrrega de cos n fem
carga

càrrega de maluc n fem
carga de cadera

càrrega il·legal n fem
carga ilegal

càrrega incorrecta n fem
bloqueo

càrrega legal n fem
carga legal

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
cartel

càrter /ˈkar.tər/ /ˈkaɾ.teɾ/ n masc
cárter

càstig /ˈkas.tik/ n masc
castigo punición
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càstig per demora n masc
castigo por demora

càtar /ˈka.taɾ/ /ˈka.tər/ adj masc
cátaro
Relatiu al catarisme o als seus seguidors.

càtar /ˈka.taɾ/ /ˈka.tər/ n masc
cátaro
Seguidor del catarisme.

càtedra /ˈka.te.ðɾa/ n fem
cátedra

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ n masc
cátodo

càusticament /ˌkaws.ti.kaˈmen/ /ˌkaws.ti.kaˈment/ /ˌkaws.ti.kəˈmen/ /ˌkaws.ti.kəˈment/ adv
cáusticamente

càvea /ˈka.ve.a/ /ˈka.ve.ə/ /ˈka.βe.a/ /ˈka.βe.ə/ n fem
cávea

càvec /ˈka.vek/ /ˈka.vək/ /ˈka.βek/ /ˈka.βək/ n masc
azadón
Eina per a cavar amb una fulla estreta, més eixamplada en l’ull.

cèdula /ˈsɛ.ðu.la/ /ˈsɛ.ðu.lə/ n fem
cédula

cèlebre /ˈse.ɫe.bɾe/ adj
célebre

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
céltico celta
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
celta céltico
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
célula

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
céntimo

cèntric /ˈsɛn.tɾik/ adj masc
céntrico

cèrcol /ˈseɾ.koɫ/ /ˈsɛr.kuɫ/ /ˈsɛɾ.koɫ/ n masc
aro
(basquetbol) Peça circular d'una cistella d'acer massís, d'un diàmetre màxim de 45 cm, pintada de color carabassa, col·locada a 3,05 m d'altura i fixada al tauler de manera que el punt interior més pròxim quedi a 15 cm.
(pilota basca) Estructura ovalada de fusta d'un xare on se subjecta la xarxa.
armazón
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer d'una cesta que en constitueixen la carcassa.

cèrvia /ˈsɛr.bi.ə/ /ˈsɛr.βi.a/ /ˈsɛɾ.vi.a/ /ˈsɛɾ.vi.ə/ n fem
pez de limón

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ n fem
cérvix

cèsar /ˈsɛ.zaɾ/ /ˈsɛ.zər/ n masc
césar

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
ciervo venado

cíat /ˈsi.at/ /ˈsi.ət/ n masc
ciato

cíborg n masc
ciborg

cíclic /ˈsi.kɫik/ adj masc
cíclico

cílix /ˈsi.ɫiks/ n fem
cílica

címbals /ˈsim.baɫs/ /ˈsim.bəɫs/ n masc
címbalo

cíngol /ˈsiŋ.ɡoɫ/ /ˈsiŋ.ɡuɫ/ n masc
cíngulo

cínicament /ˌsi.ni.kaˈmen/ /ˌsi.ni.kaˈment/ /ˌsi.ni.kəˈmen/ /ˌsi.ni.kəˈment/ adv
cínicamente

círvia rivoliana n fem
blanquilla

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
cítara

cítara d'acords n fem
autoarpa

cítola /ˈsi.to.la/ /ˈsi.tu.ɫə/ n fem
cítola

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ n fem
caracol
Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
cóctel coctel

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
cóctel Molotov

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ n masc
códice

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
canto rodado

còfia /ˈkɔ.fi.a/ /ˈkɔ.fi.ə/ n fem
cofia

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n fem
cólera
Ira com a reacció a una injúria, un dany.

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
cólera
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic adj masc
cólico
Relatiu al còlon

còlic n masc
cólico
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
colon

còlquic /ˈkɔɫ.kik/ n masc
cólquico

còmic adj masc
cómico
Que fa riure.
Relatiu a la comèdia.

còmic n masc
cómic historieta
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.
cómico
Autor de comèdies.
cómic
Tipologia d'obra gràfica o en general d'estètica inspirada o basada en el gènere anterior i que tant pot estar plasmada en un quadre com en una pel·lícula.

còmit /ˈkɔ.mit/ n masc
cómitre

còmodament /ˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /ˌkɔ.mo.ðaˈment/ /ˌkɔ.mo.ðəˈment/ /ˌkɔ.mu.ðəˈmen/ adv
cómodamente

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
cómodo
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.
Maniobra que resulta fàcil, senzilla, sense entrebancs.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
cóncavo

còndil /ˈkɔn.diɫ/ n masc
cóndilo

còndor /ˈkɔn.doɾ/ /ˈkɔn.dur/ n masc
cóndor

còngruament /ˌkɔŋ.ɡɾu.aˈmen/ /ˌkɔŋ.ɡɾu.aˈment/ /ˌkɔŋ.ɡɾu.əˈmen/ /ˌkɔŋ.ɡɾu.əˈment/ adv
congruamente

cònjuge /ˈkɔɲ.d͡ʒu.d͡ʒe/ /ˈkɔɲ.d͡ʒu.ʒe/ /ˈkɔɲ.ʒu.ʒə/ n neut
cónyuge

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
cónsul

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
copia
Acció o efecte de copiar.

còpula /ˈkɔ.pu.ɫa/ /ˈkɔ.pu.ɫə/ n fem
cópula

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
córnea

còrtex /ˈkɔr.təks/ /ˈkɔɾ.teks/ n masc
corteza
En les plantes, escorça.

còton /ˈkɔ.ton/ /ˈkɔ.tun/ n masc
kothon

cóc /ˈkok/ n masc
bizcocho

cóp /ˈkop/ n masc
copo

córdoba /ˈkor.du.βə/ /ˈkor.ðu.bə/ /ˈkoɾ.ðo.ba/ /ˈkoɾ.ðo.bə/ n masc
córdoba

córner /ˈkor.nər/ /ˈkoɾ.neɾ/ n masc
córner

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ bal corr corre corregem corregeu correguda corregudes correguem correguera corregueren corregueres correguessen correguesses correguessin correguessis corregut correguts corregué correguérem correguéreu corregués correguéssem correguésseu correguéssim correguéssiu correguí corregéreu correm corren corrent correran correrem correreu correria correrien correries correrà correràs correré correríem correríeu corres correu corri corria corrien corries corrin corris corro corrs corríem corríeu córrec córrega córregen córreguen córregues córrer occ sept val v
correr
Caminar amb velocitat.
Es diu dels fluids i líquids, com l'aire, l'aigua, la sang, etc. quan es mouen progressivament d'una part a una altra.
Passar, seguir, tenir curs les coses, com per exemple, córrer el temps, el son, etc.
Partir amb promptitud a posar en execució alguna cosa.
Passar algun negoci per on li correspon.
Estar admesa o rebuda alguna cosa.
Passar, valer alguna cosa per aquell any o temps de què es tracta.
Recórrer, acudir al valiment o ajuda d'algú.
Entendre alguna cosa, encarregar-se d'ella i sol·licitar-la.
Dir-se, donar-se per notícia alguna cosa.
En relació a les monedes, passar o ser admesa.
acórrer

córrer canyes v
correr cañas

córrer una base v
correr una base

cúbic /ˈku.βik/ adj masc
cúbico
Que té la forma d'un cub.

cúbit /ˈku.βit/ n masc
cúbito

cúfic /ˈku.fik/ adj masc
cúfico

cúmul /ˈku.muɫ/ n masc
cúmulo

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
cúpula

cúria /ˈku.ɾi.a/ /ˈku.ɾi.ə/ n fem
curia
Organisme per als d’afers eclesiàstics.

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
cúter
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'acord Interjection
de acuerdo
Expressió de conformitat, de consentiment.

d'acord adv
de acuerdo
D’una manera conforme en allò que es pensa, se sent o es fa.

d'amagat adv
a escondidas

d'antuvi /danˈtu.vi/ /danˈtu.βi/ /dənˈtu.vi/ /dənˈtu.βi/ adv
de entrada

d'ara endavant adv
de ahora en adelante en adelante
Cosa que passa des del moment esmentat.
Norma d'escriptura que s'estableix a partir d'un punt concret del text.

d'avui a demà adv
de hoy para mañana

d'avui en vuit adv
de aquí a ocho días

d'avui endavant adv
de ahora en adelante

d'entreguerres /ˌden.tɾeˈɣɛ.res/ /ˌden.tɾəˈɣɛ.rəs/ adj
de entreguerras

d'esquerra adj
de izquierda

d'esquitllada /des.kiʎˈʎa.ða/ /des.kiˈʎa.ða/ /dəs.kiʎˈʎa.ðə/ /dəs.kiˈʎa.ðə/ adv
a hurtadillas
dissimuladament, esquitllant-se
de pasada
incidentalment, de passada

d'incògnit adv
de incógnito

dació /da.siˈo/ /də.siˈo/ n fem
dación

dacriorinostomia /da.kɾi.o.ri.nos.toˈmi.a/ /də.kɾi.o.ri.nos.toˈmi.ə/ /də.kɾi.u.ri.nus.tuˈmi.ə/ n fem
dacriorrinostomía

dactilologia n fem
dactilología

dada /ˈda.ða/ /ˈda.ðə/ n fem
dato

daga /ˈda.ɣa/ /ˈda.ɣə/ n fem
daga

daguestànic /da.ɣesˈta.nik/ adj masc
daguestano
Relatiu al Daguestan, república russa.

daguestànic /da.ɣesˈta.nik/ n masc
daguestano
Natural del Daguestan.

daixonar /daj.ʃoˈna/ /də.ʃoˈna/ /də.ʃuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) daixon daixona daixonada daixonades daixonam daixonant daixonar daixonaran daixonarem daixonaren daixonares daixonareu daixonaria daixonarien daixonaries daixonarà daixonaràs daixonaré daixonaríem daixonaríeu daixonassen daixonasses daixonassin daixonassis daixonat daixonats daixonau daixonava daixonaven daixonaves daixonem daixonen daixones daixonessin daixonessis daixoneu daixoni daixonin daixonis daixonà daixonàrem daixonàreu daixonàs daixonàssem daixonàsseu daixonàssim daixonàssiu daixonàvem daixonàveu daixonés daixonéssim daixonéssiu daixoní v
aquellar

dalai-lama /daˌɫajˈɫa.ma/ /dəˌɫajˈɫa.mə/ n masc
dalái lama

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
guadaña
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallador n masc
guadañero

dallaire n neut
guadañero

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ alg ant bal cent dall dalla dallada dallades dallaia dallaien dallaies dallam dallant dallar dallara dallaran dallarem dallaren dallares dallareu dallaria dallarien dallaries dallariva dallariven dallarives dallarà dallaràs dallaré dallaríem dallaríeu dallarívem dallaríveu dallassen dallasses dallassin dallassis dallat dallats dallau dallava dallaven dallaves dallavi dallavo dalle dalleguem dalleguessa dalleguessen dalleguesses dallegueu dallegués dalleguéssom dalleguéssou dallem dallen dalles dallessa dallessen dallesses dallessi dallessin dallessis dalleu dalli dallin dallis dallo dallos dalls dallà dallàiem dallàieu dallàrem dallàreu dallàs dallàssem dallàsseu dallàssim dallàssiu dallàvem dallàvets dallàveu dallàvom dallés dalléssem dallésseu dalléssim dalléssiu dallí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
guadañar

dallonar /də.ʎoˈna/ /də.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dallon dallona dallonada dallonades dallonam dallonant dallonar dallonaran dallonarem dallonaren dallonares dallonareu dallonaria dallonarien dallonaries dallonarà dallonaràs dallonaré dallonaríem dallonaríeu dallonassen dallonasses dallonassin dallonassis dallonat dallonats dallonau dallonava dallonaven dallonaves dallonem dallonen dallones dallonessin dallonessis dalloneu dalloni dallonin dallonis dallonà dallonàrem dallonàreu dallonàs dallonàssem dallonàsseu dallonàssim dallonàssiu dallonàvem dallonàveu dallonés dallonéssim dallonéssiu dalloní v
aquellar

dalmàtica /daɫˈma.ti.ka/ /dəɫˈma.ti.kə/ n fem
dalmática

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
arriba
A la part superior, de més amunt.

daltabaix /daɫ.taˈβajʃ/ /dəɫ.təˈβaʃ/ n masc
pendencia
Avalot o baralla forta.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
daltonismo

dama /ˈda.ma/ /ˈda.mə/ n fem
dama

damasquinar /da.mas.kiˈna/ /da.mas.kiˈnaɾ/ /də.məs.kiˈna/ alg ant bal cent damasquina damasquinada damasquinades damasquinaia damasquinaien damasquinaies damasquinam damasquinant damasquinar damasquinara damasquinaran damasquinarem damasquinaren damasquinares damasquinareu damasquinaria damasquinarien damasquinaries damasquinariva damasquinariven damasquinarives damasquinarà damasquinaràs damasquinaré damasquinaríem damasquinaríeu damasquinarívem damasquinaríveu damasquinassen damasquinasses damasquinassin damasquinassis damasquinat damasquinats damasquinau damasquinava damasquinaven damasquinaves damasquinavi damasquinavo damasquine damasquineguem damasquineguessa damasquineguessen damasquineguesses damasquinegueu damasquinegués damasquineguéssom damasquineguéssou damasquinem damasquinen damasquines damasquinessa damasquinessen damasquinesses damasquinessi damasquinessin damasquinessis damasquineu damasquini damasquinin damasquinis damasquino damasquinos damasquinà damasquinàiem damasquinàieu damasquinàrem damasquinàreu damasquinàs damasquinàssem damasquinàsseu damasquinàssim damasquinàssiu damasquinàvem damasquinàvets damasquinàveu damasquinàvom damasquinés damasquinéssem damasquinésseu damasquinéssim damasquinéssiu damasquiní damasquín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
damasquinar

damasquí /da.masˈki/ /də.məsˈki/ damasquins adj masc
damasceno
Relatiu o pertanyent a Damasc.

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
damas

damisel·la /da.miˈzɛ.ɫa/ /da.miˈzɛ.ɫɛ/ /da.miˈzɛɫ.ɫa/ /də.miˈzɛ.ɫə/ /də.miˈzɛɫ.ɫə/ n fem
damisela

damnar /damˈna/ /damˈnaɾ/ /dəmˈna/ alg ant bal cent damn damna damnada damnades damnaia damnaien damnaies damnam damnant damnar damnara damnaran damnarem damnaren damnares damnareu damnaria damnarien damnaries damnariva damnariven damnarives damnarà damnaràs damnaré damnaríem damnaríeu damnarívem damnaríveu damnassen damnasses damnassin damnassis damnat damnats damnau damnava damnaven damnaves damnavi damnavo damne damneguem damneguessa damneguessen damneguesses damnegueu damnegués damneguéssom damneguéssou damnem damnen damnes damnessa damnessen damnesses damnessi damnessin damnessis damneu damni damnin damnis damno damnos damns damnà damnàiem damnàieu damnàrem damnàreu damnàs damnàssem damnàsseu damnàssim damnàssiu damnàvem damnàvets damnàveu damnàvom damnés damnéssem damnésseu damnéssim damnéssiu damní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
condenar

damnificar /dam.ni.fiˈka/ /dam.ni.fiˈkaɾ/ /dəm.ni.fiˈka/ alg ant bal cent damnific damnifica damnificada damnificades damnificaia damnificaien damnificaies damnificam damnificant damnificar damnificara damnificaran damnificarem damnificaren damnificares damnificareu damnificaria damnificarien damnificaries damnificariva damnificariven damnificarives damnificarà damnificaràs damnificaré damnificaríem damnificaríeu damnificarívem damnificaríveu damnificassen damnificasses damnificassin damnificassis damnificat damnificats damnificau damnificava damnificaven damnificaves damnificavi damnificavo damnifico damnificos damnificà damnificàiem damnificàieu damnificàrem damnificàreu damnificàs damnificàssem damnificàsseu damnificàssim damnificàssiu damnificàvem damnificàvets damnificàveu damnificàvom damnifique damnifiqueguem damnifiqueguessa damnifiqueguessen damnifiqueguesses damnifiquegueu damnifiquegués damnifiqueguéssom damnifiqueguéssou damnifiquem damnifiquen damnifiques damnifiquessa damnifiquessen damnifiquesses damnifiquessi damnifiquessin damnifiquessis damnifiqueu damnifiqui damnifiquin damnifiquis damnifiqués damnifiquéssem damnifiquésseu damnifiquéssim damnifiquéssiu damnifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
damnificar

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
encima
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ preposition
encima
Nexe que indica superioritat física, sobre.

damàs n masc
damasco

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
danza

dany /ˈdaɲ/ n masc
daño

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dany danya danyada danyades danyam danyant danyar danyara danyaran danyarem danyaren danyares danyareu danyaria danyarien danyaries danyarà danyaràs danyaré danyaríem danyaríeu danyassen danyasses danyassin danyassis danyat danyats danyau danyava danyaven danyaves danye danyem danyen danyes danyessen danyesses danyessin danyessis danyeu danyi danyin danyis danyo danyà danyàrem danyàreu danyàs danyàssem danyàsseu danyàssim danyàssiu danyàvem danyàveu danyés danyéssem danyésseu danyéssim danyéssiu danyí occ sept val v
dañar

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
danés
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
danés
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

dar /ˈda/ /ˈdaɾ/ - bal cent da dada dades dam dan dant dar dara daran darem daren dares dareu daria darien daries darà daràs daré daríem daríeu das dassen dasses dassin dassis dat dats dau dava daven daves dem des dessen desses dessin dessis deu di do dàrem dàreu dàssem dàsseu dàssim dàssiu dàvem dàveu déssem désseu déssim déssiu eiv nota 1 sept v.cent val v
dar

darbukka n fem
darbuka

dard /ˈdart/ n masc
dardo
Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

dardar /darˈða/ /daɾˈða/ /daɾˈðaɾ/ /dərˈda/ alg ant bal cent dard darda dardada dardades dardaia dardaien dardaies dardam dardant dardar dardara dardaran dardarem dardaren dardares dardareu dardaria dardarien dardaries dardariva dardariven dardarives dardarà dardaràs dardaré dardaríem dardaríeu dardarívem dardaríveu dardassen dardasses dardassin dardassis dardat dardats dardau dardava dardaven dardaves dardavi dardavo darde dardeguem dardeguessa dardeguessen dardeguesses dardegueu dardegués dardeguéssom dardeguéssou dardem darden dardes dardessa dardessen dardesses dardessi dardessin dardessis dardeu dardi dardin dardis dardo dardos dards dardà dardàiem dardàieu dardàrem dardàreu dardàs dardàssem dardàsseu dardàssim dardàssiu dardàvem dardàvets dardàveu dardàvom dardés dardéssem dardésseu dardéssim dardéssiu dardí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
punzar
Ferir amb o com un dard.
observar
Clavar la mirada.
gandulear
Tenir la mirada fixa en el buit, sense fer res, absort un mateix.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
darmstatio

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
último
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ n masc
zaguero
(rugbi) Jugador més endarrerit, el número 15, situat a prop de la pròpia línia d'assaig, que s'encarrega de defensar i també d'afegir-se a l'atac en cas d'una acció ofensiva del conjunt del seu equip.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
detrás

darwinisme /daɾ.wiˈniz.me/ /dər.wiˈniz.mə/ n masc
darwinismo
Teoria de l'evolució desenvolupada per Charles Darwin el segle XIX.

darwinista /daɾ.wiˈnis.ta/ /daɾ.wiˈnis.te/ /dər.wiˈnis.tə/ n neut
darwinista

data /ˈda.ta/ n fem
fecha data

datable /daˈta.bɫe/ /daˈta.βɫe/ /daˈtab.bɫe/ /dəˈta.βɫə/ /dəˈtab.bɫə/ adj
fechable

datar /daˈta/ /daˈtaɾ/ /dəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dat data datada datades datam datant datar datara dataran datarem dataren datares datareu dataria datarien dataries datarà dataràs dataré dataríem dataríeu datassen datasses datassin datassis datat datats datau datava dataven dataves date datem daten dates datessen datesses datessin datessis dateu dati datin datis dato datà datàrem datàreu datàs datàssem datàsseu datàssim datàssiu datàvem datàveu datés datéssem datésseu datéssim datéssiu datí occ sept val v
fechar

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
dativo

dau n masc
dado
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.
dau
(pilota valenciana) Conjunt de dos quadrilàters adjacents de dos a tres metres per costat marcats en el camp del rest d'un trinquet, al costat dret de l'escala, l'un al frontó de baix i l'altre a terra, dintre el qual ha d'anar a parar la pilota en ferir en la modalitat d'escala i corda.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) daur daura daurada daurades dauram daurant daurar daurara dauraran daurarem dauraren daurares daurareu dauraria daurarien dauraries daurarà dauraràs dauraré dauraríem dauraríeu daurassen daurasses daurassin daurassis daurat daurats daurau daurava dauraven dauraves daure daurem dauren daures dauressen dauresses dauressin dauressis daureu dauri daurin dauris dauro daurà dauràrem dauràreu dauràs dauràssem dauràsseu dauràssim dauràssiu dauràvem dauràveu daurés dauréssem daurésseu dauréssim dauréssiu daurí occ sept val v
dorar

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ adj masc
dorado
Del color de l’or.

davall /daˈvaʎ/ /daˈβaʎ/ /dəˈvaʎ/ /dəˈβaʎ/ adv
debajo
Situat més avall, en un lloc més baix respecte un altre verticalment més alt.

davall /daˈvaʎ/ /daˈβaʎ/ /dəˈvaʎ/ /dəˈβaʎ/ preposition
bajo
Relació de posició més baixa respecte un altre verticalment més alta.

davallar /da.vaˈʎaɾ/ /da.βaˈʎa/ /də.vəˈʎa/ /də.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) davall davalla davallada davallades davallam davallant davallar davallara davallaran davallarem davallaren davallares davallareu davallaria davallarien davallaries davallarà davallaràs davallaré davallaríem davallaríeu davallassen davallasses davallassin davallassis davallat davallats davallau davallava davallaven davallaves davalle davallem davallen davalles davallessen davallesses davallessin davallessis davalleu davalli davallin davallis davallo davallà davallàrem davallàreu davallàs davallàssem davallàsseu davallàssim davallàssiu davallàvem davallàveu davallés davalléssem davallésseu davalléssim davalléssiu davallí occ sept val v
bajar

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ adv
delante
En una situació o posició davantera.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ preposition
delante
Denota una posició o situació davantera.

davant de bola n masc
delante de bola

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
delantal mandil

davanter /da.vanˈteɾ/ /da.βanˈte/ /da.βanˈteɾ/ /də.vənˈte/ /də.βənˈte/ n masc
delantero
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors que formen la línia davantera.
(voleibol) Cadascun dels tres jugadors que ocupen la zona d'atac.
(pilota basca) Jugador que ocupa normalment els quadres davanters en un partit per parelles o de trios.

davanter centre n masc
ariete

daçonar /də.soˈna/ /də.suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) daçon daçona daçonada daçonades daçonam daçonant daçonar daçonaran daçonarem daçonaren daçonares daçonareu daçonaria daçonarien daçonaries daçonarà daçonaràs daçonaré daçonaríem daçonaríeu daçonassen daçonasses daçonassin daçonassis daçonat daçonats daçonau daçonava daçonaven daçonaves daçonem daçonen daçones daçonessin daçonessis daçoneu daçoni daçonin daçonis daçonà daçonàrem daçonàreu daçonàs daçonàssem daçonàsseu daçonàssim daçonàssiu daçonàvem daçonàveu daçonés daçonéssim daçonéssiu daçoní v
aquellar

de /de/ /ˈde/ n fem
de
Nom que es dóna a la lletra d o D.

de /de/ /ˈde/ preposition
de of
Preposició per a denotar el cas genitiu (possessió o relació).
Preposició per a denotar el cas genitiu (relació).
Preposició per a denotar el cas genitiu (composició o matèria).
Preposició per a denotar el cas genitiu (part d'una massa o contingut).
Preposició per a denotar el cas genitiu (nombre d'objectes).
Preposició per a denotar el cas genitiu (objectivitat, assumpte de què tracta).
Preposició per a denotar el cas ablatiu (circumstancial).
Preposició d'acusatiu que depèn d'una altra preposició.
Preposició per a regir infinitius en el sentit del gerundi llatí.
Preposició per a denotar il·lació o inferència.
Com, usat com a conjunció comparativa.
de from
Preposició per a denotar el cas genitiu (origen). Sovint adquireix la forma des o des de.
de because of
Per, per denotar causalitat.
de en
Per en oracions de passiva.
de
Per, per denotar l'exercici actual d'algun càrrec o títol.
Per a, per denotar finalitat.
Preposició per a determinar el temps.
Preposició per a regir noms precedits d'un adjectiu, amb la finalitat de reforçar l'expressió.
Cada, per a denotar distribució quan s'acompanya de la preposició en.
con
Amb, per denotar la fi d'alguna acció.
entre
Entre quan s'acompanya de la preposició a.

de bat a bat adv
de par en par

de bocaterrosa adv
boca abajo

de cap adj
con la cabeza

de carn i ossos adj
de carne y hueso

de debò adv
de veras

de dreta adj
de derecha
(esports de raqueta, pilota basca) Dit del cop o del servei executat des del costat corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.
(hoquei) Dit del cop executat des del costat corresponent al braç dominant amb la cara habitual de la pala.

de franc adv
gratis

de gairell adv
de lado

de gom a gom /deˌɣom.aˈɣom/ /dəˌɣom.əˈɣom/ adv
de bote en bote

de joguina adj
Mickey Mouse de pacotilla

de l'hòstia adj
de la hostia

de luxe /deˈɫuk.se/ /dəˈɫuk.sə/ adj
de lujo

de meravella adv
de maravilla

de més adv
de más
En excés.

de nyigui-nyogui /deˌɲi.ɣiˈɲɔ.ɣi/ /dəˌɲi.ɣiˈɲɔ.ɣi/ adj
de baratillo

de pa sucat amb oli preposition
de poca monta

de per vida adv
de por vida

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
deprisa

de presseta adv
deprisita

de primera adj
de primera
Del nivell més alt.

de primera adv
de primera
Molt bé.

de res Interjection
de nada

de revés adj
de revés
(esports de raqueta, pilota basca) Dit del cop o del servei executat des del costat oposat al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.
(hoquei) Dit del cop executat des del costat oposat al braç dominant amb la cara contrària de la pala.

de reüll adv
de reojo
Amb els ulls mirant de costat sense girar el cap.
Amb recel o antipatia.

de sobines /de.soˈbi.nes/ /də.soˈbi.nəs/ /də.suˈbi.nəs/ /də.suˈβi.nəs/ adv
boca arriba

de sobrebot adj
a bote pronto

de sobte adv
de repente

de soca-rel adv
de raíz

de taló adj
de tacón

de totes totes adv
de todas todas
(castellanisme) completament
(castellanisme) indubtablement

de volea adj
de aire

deambular /de.am.buˈɫa/ /de.am.buˈɫaɾ/ /de.əm.buˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deambul deambula deambulada deambulades deambulam deambulant deambular deambulara deambularan deambularem deambularen deambulares deambulareu deambularia deambularien deambularies deambularà deambularàs deambularé deambularíem deambularíeu deambulassen deambulasses deambulassin deambulassis deambulat deambulats deambulau deambulava deambulaven deambulaves deambule deambulem deambulen deambules deambulessen deambulesses deambulessin deambulessis deambuleu deambuli deambulin deambulis deambulo deambulà deambulàrem deambulàreu deambulàs deambulàssem deambulàsseu deambulàssim deambulàssiu deambulàvem deambulàveu deambulés deambuléssem deambulésseu deambuléssim deambuléssiu deambulí occ sept val v
deambular

debades /deˈba.ðes/ /deˈba.ɾas/ /dəˈba.ðəs/ /dəˈβa.ðəs/ adv
en balde

debanar /de.baˈnaɾ/ /de.βaˈna/ /də.βəˈna/ alg ant bal cent deban debana debanada debanades debanaia debanaien debanaies debanam debanant debanar debanara debanaran debanarem debanaren debanares debanareu debanaria debanarien debanaries debanariva debanariven debanarives debanarà debanaràs debanaré debanaríem debanaríeu debanarívem debanaríveu debanassen debanasses debanassin debanassis debanat debanats debanau debanava debanaven debanaves debanavi debanavo debane debaneguem debaneguessa debaneguessen debaneguesses debanegueu debanegués debaneguéssom debaneguéssou debanem debanen debanes debanessa debanessen debanesses debanessi debanessin debanessis debaneu debani debanin debanis debano debanos debans debanà debanàiem debanàieu debanàrem debanàreu debanàs debanàssem debanàsseu debanàssim debanàssiu debanàvem debanàvets debanàveu debanàvom debanés debanéssem debanésseu debanéssim debanéssiu debaní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
devanar

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
debate
Disputa, altercació sobre alguna cosa.
Tècnica de dinàmica de grups que té l'objectiu de promoure l'expressió i la comprensió orals en una conversa col·lectiva espontània, de desenvolupar estratègies per a la presentació d'idees o l'argumentació, en la qual els participants tenen opinions divergents sobre un tema, que pot ser preparat, però no ho és el desenvolupament de les intervencions.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ bal debat debata debatem debaten debatent debatera debateren debateres debates debatessen debatesses debatessin debatessis debateu debati debatia debatien debaties debatin debatis debato debatran debatre debatrem debatreu debatria debatrien debatries debatrà debatràs debatré debatríem debatríeu debats debatuda debatudes debatut debatuts debaté debatérem debatéreu debatés debatéssem debatésseu debatéssim debatéssiu debatí debatíem debatíeu occ sept val v
debatir
Disputar amb raons sobre alguna cosa.
debatir batir
Combatre.
batir
Moure i remenar alguna cosa perquè es condensi o mescli, i perquè es liquidi o dissolgui.

debel·lar /de.beɫˈɫaɾ/ /de.βeɫˈɫa/ /de.βeˈɫa/ /də.bəɫˈɫa/ /də.βəɫˈɫa/ /də.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) debel debel·la debel·lada debel·lades debel·lam debel·lant debel·lar debel·lara debel·laran debel·larem debel·laren debel·lares debel·lareu debel·laria debel·larien debel·laries debel·larà debel·laràs debel·laré debel·laríem debel·laríeu debel·lassen debel·lasses debel·lassin debel·lassis debel·lat debel·lats debel·lau debel·lava debel·laven debel·laves debel·le debel·lem debel·len debel·les debel·lessen debel·lesses debel·lessin debel·lessis debel·leu debel·li debel·lin debel·lis debel·lo debel·là debel·làrem debel·làreu debel·làs debel·làssem debel·làsseu debel·làssim debel·làssiu debel·làvem debel·làveu debel·lés debel·léssem debel·lésseu debel·léssim debel·léssiu debel·lí occ sept val v
debelar

debutar /de.βuˈta/ /de.βuˈtaɾ/ /də.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) debut debuta debutada debutades debutam debutant debutar debutara debutaran debutarem debutaren debutares debutareu debutaria debutarien debutaries debutarà debutaràs debutaré debutaríem debutaríeu debutassen debutasses debutassin debutassis debutat debutats debutau debutava debutaven debutaves debute debutem debuten debutes debutessen debutesses debutessin debutessis debuteu debuti debutin debutis debuto debutà debutàrem debutàreu debutàs debutàssem debutàsseu debutàssim debutàssiu debutàvem debutàveu debutés debutéssem debutésseu debutéssim debutéssiu debutí occ sept val v
debutar

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ n fem
decadencia

decaedre /de.kaˈe.ðɾe/ /də.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
decaedro

decalar /de.kaˈɫa/ /de.kaˈɫaɾ/ /də.kəˈɫa/ alg ant bal cent decal decala decalada decalades decalaia decalaien decalaies decalam decalant decalar decalara decalaran decalarem decalaren decalares decalareu decalaria decalarien decalaries decalariva decalariven decalarives decalarà decalaràs decalaré decalaríem decalaríeu decalarívem decalaríveu decalassen decalasses decalassin decalassis decalat decalats decalau decalava decalaven decalaves decalavi decalavo decale decaleguem decaleguessa decaleguessen decaleguesses decalegueu decalegués decaleguéssom decaleguéssou decalem decalen decales decalessa decalessen decalesses decalessi decalessin decalessis decaleu decali decalin decalis decalo decalos decals decalà decalàiem decalàieu decalàrem decalàreu decalàs decalàssem decalàsseu decalàssim decalàssiu decalàvem decalàvets decalàveu decalàvom decalés decaléssem decalésseu decaléssim decaléssiu decalí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decalar

decalvar /de.kaɫˈvaɾ/ /de.kaɫˈβa/ /də.kəɫˈva/ /də.kəɫˈβa/ alg ant bal cent decalv decalva decalvada decalvades decalvaia decalvaien decalvaies decalvam decalvant decalvar decalvara decalvaran decalvarem decalvaren decalvares decalvareu decalvaria decalvarien decalvaries decalvariva decalvariven decalvarives decalvarà decalvaràs decalvaré decalvaríem decalvaríeu decalvarívem decalvaríveu decalvassen decalvasses decalvassin decalvassis decalvat decalvats decalvau decalvava decalvaven decalvaves decalvavi decalvavo decalve decalveguem decalveguessa decalveguessen decalveguesses decalvegueu decalvegués decalveguéssom decalveguéssou decalvem decalven decalves decalvessa decalvessen decalvesses decalvessi decalvessin decalvessis decalveu decalvi decalvin decalvis decalvo decalvos decalvs decalvà decalvàiem decalvàieu decalvàrem decalvàreu decalvàs decalvàssem decalvàsseu decalvàssim decalvàssiu decalvàvem decalvàvets decalvàveu decalvàvom decalvés decalvéssem decalvésseu decalvéssim decalvéssiu decalví eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decalvar

decampar /de.kamˈpa/ /de.kamˈpaɾ/ /də.kəmˈpa/ alg ant bal cent decamp decampa decampada decampades decampaia decampaien decampaies decampam decampant decampar decampara decamparan decamparem decamparen decampares decampareu decamparia decamparien decamparies decampariva decampariven decamparives decamparà decamparàs decamparé decamparíem decamparíeu decamparívem decamparíveu decampassen decampasses decampassin decampassis decampat decampats decampau decampava decampaven decampaves decampavi decampavo decampe decampeguem decampeguessa decampeguessen decampeguesses decampegueu decampegués decampeguéssom decampeguéssou decampem decampen decampes decampessa decampessen decampesses decampessi decampessin decampessis decampeu decampi decampin decampis decampo decampos decamps decampà decampàiem decampàieu decampàrem decampàreu decampàs decampàssem decampàsseu decampàssim decampàssiu decampàvem decampàvets decampàveu decampàvom decampés decampéssem decampésseu decampéssim decampéssiu decampí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decampar
L'exercit, alçar un campament.

decandir /de.kanˈdi/ /de.kanˈdiɾ/ /də.kənˈdi/ bal decandeix decandeixen decandeixes decandeixi decandeixin decandeixis decandeixo decandesc decandesqui decandesquin decandesquis decandia decandida decandides decandien decandies decandiguem decandigueu decandim decandint decandir decandira decandiran decandirem decandiren decandires decandireu decandiria decandirien decandiries decandirà decandiràs decandiré decandiríem decandiríeu decandisc decandisca decandisquen decandisques decandissen decandisses decandissin decandissis decandit decandits decandiu decandix decandixen decandixes decandixo decandí decandíem decandíeu decandírem decandíreu decandís decandíssem decandísseu decandíssim decandíssiu n-occ occ sept val v
decaer

decantar /de.kanˈta/ /de.kanˈtaɾ/ /də.kənˈta/ alg ant bal cent decant decanta decantada decantades decantaia decantaien decantaies decantam decantant decantar decantara decantaran decantarem decantaren decantares decantareu decantaria decantarien decantaries decantariva decantariven decantarives decantarà decantaràs decantaré decantaríem decantaríeu decantarívem decantaríveu decantassen decantasses decantassin decantassis decantat decantats decantau decantava decantaven decantaves decantavi decantavo decante decanteguem decanteguessa decanteguessen decanteguesses decantegueu decantegués decanteguéssom decanteguéssou decantem decanten decantes decantessa decantessen decantesses decantessi decantessin decantessis decanteu decanti decantin decantis decanto decantos decants decantà decantàiem decantàieu decantàrem decantàreu decantàs decantàssem decantàsseu decantàssim decantàssiu decantàvem decantàvets decantàveu decantàvom decantés decantéssem decantésseu decantéssim decantéssiu decantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decantar
Col·locar un recipient que conté líquid en posició perquè pugui vessar.
Col·locar en posició que trenqui la vertical.
Tenir una tendència; havent diverses opcions, decidir l'opinió per una d'elles.
Fer un gir, canviar de direcció.

decapar /de.kaˈpa/ /de.kaˈpaɾ/ /də.kəˈpa/ alg ant bal cent decap decapa decapada decapades decapaia decapaien decapaies decapam decapant decapar decapara decaparan decaparem decaparen decapares decapareu decaparia decaparien decaparies decapariva decapariven decaparives decaparà decaparàs decaparé decaparíem decaparíeu decaparívem decaparíveu decapassen decapasses decapassin decapassis decapat decapats decapau decapava decapaven decapaves decapavi decapavo decape decapeguem decapeguessa decapeguessen decapeguesses decapegueu decapegués decapeguéssom decapeguéssou decapem decapen decapes decapessa decapessen decapesses decapessi decapessin decapessis decapeu decapi decapin decapis decapo decapos decaps decapà decapàiem decapàieu decapàrem decapàreu decapàs decapàssem decapàsseu decapàssim decapàssiu decapàvem decapàvets decapàveu decapàvom decapés decapéssem decapésseu decapéssim decapéssiu decapí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decapar

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ alg ant bal cent decapit decapita decapitada decapitades decapitaia decapitaien decapitaies decapitam decapitant decapitar decapitara decapitaran decapitarem decapitaren decapitares decapitareu decapitaria decapitarien decapitaries decapitariva decapitariven decapitarives decapitarà decapitaràs decapitaré decapitaríem decapitaríeu decapitarívem decapitaríveu decapitassen decapitasses decapitassin decapitassis decapitat decapitats decapitau decapitava decapitaven decapitaves decapitavi decapitavo decapite decapiteguem decapiteguessa decapiteguessen decapiteguesses decapitegueu decapitegués decapiteguéssom decapiteguéssou decapitem decapiten decapites decapitessa decapitessen decapitesses decapitessi decapitessin decapitessis decapiteu decapiti decapitin decapitis decapito decapitos decapits decapità decapitàiem decapitàieu decapitàrem decapitàreu decapitàs decapitàssem decapitàsseu decapitàssim decapitàssiu decapitàvem decapitàvets decapitàveu decapitàvom decapités decapitéssem decapitésseu decapitéssim decapitéssiu decapití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decapitar

decasíl·lab /de.kaˈsi.ɫap/ /de.kaˈsiɫ.ɫap/ /də.kəˈsi.ɫəp/ /də.kəˈsiɫ.ɫəp/ adj masc
decasílabo
Que té deu síl·labes.

decasíl·lab /de.kaˈsi.ɫap/ /de.kaˈsiɫ.ɫap/ /də.kəˈsi.ɫəp/ /də.kəˈsiɫ.ɫəp/ n masc
decasílabo
Vers que de mètrica té deu síl·labes.

decaure /deˈkaw.ɾe/ /dəˈkaw.ɾə/ bal decaem decaent decaeu decaic decaiem decaient decaieu decaiga decaiguda decaigudes decaiguem decaiguen decaiguera decaigueren decaigueres decaigues decaiguessen decaiguesses decaiguessin decaiguessis decaigueu decaigui decaiguin decaiguis decaigut decaiguts decaigué decaiguérem decaiguéreu decaigués decaiguéssem decaiguésseu decaiguéssim decaiguéssiu decaiguí decau decauen decauran decaure decaurem decaureu decauria decaurien decauries decaurà decauràs decauré decauríem decauríeu decaus dequeia dequeien dequeies dequeim dequeis dequèiem dequèieu eiv occ v.cent val v
decaer

decebre /deˈse.bɾe/ bal deceba decebem deceben decebent decebera deceberen deceberes decebes decebessen decebesses decebessin decebessis decebeu decebi decebia decebien decebies decebin decebis decebo decebran decebre decebrem decebreu decebria decebrien decebries decebrà decebràs decebré decebríem decebríeu decebuda decebudes decebut decebuts decebé decebérem decebéreu decebés decebéssem decebésseu decebéssim decebéssiu decebí decebíem decebíeu decep deceps eiv occ sept v.cent val v
decepcionar
(antic) enganyar, trair
No complir amb les expectatives d'altri.

decenni /deˈsɛn.ni/ /dəˈsɛn.ni/ n masc
decenio

decentment /deˌsemˈmen/ /deˌsemˈment/ /dəˌsemˈmen/ /dəˌsemˈment/ adv
decentemente

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
decepción

decididament /de.siˌði.ðaˈmen/ /de.siˌði.ðaˈment/ /də.siˌði.ðəˈmen/ /də.siˌði.ðəˈment/ adv
decididamente

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ bal decideix decideixen decideixes decideixi decideixin decideixis decideixo decidesc decidesqui decidesquin decidesquis decidia decidida decidides decidien decidies decidiguem decidigueu decidim decidint decidir decidira decidiran decidirem decidiren decidires decidireu decidiria decidirien decidiries decidirà decidiràs decidiré decidiríem decidiríeu decidisc decidisca decidisquen decidisques decidissen decidisses decidissin decidissis decidit decidits decidiu decidix decidixen decidixes decidixo decidí decidíem decidíeu decidírem decidíreu decidís decidíssem decidísseu decidíssim decidíssiu n-occ occ sept val v
decidir resolver
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
decimal
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ n masc
decimal
Fracció d'un nombre enter.

decisiu /de.siˈziw/ adj masc
decisivo

decisivament /de.siˌzi.vaˈment/ /de.siˌzi.βaˈmen/ /də.siˌzi.vəˈmen/ /də.siˌzi.vəˈment/ /də.siˌzi.βəˈmen/ adv
decisivamente

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
decisión

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
declaración

declaració de la renda n fem
declaración de la renta

declaradament /de.kɫaˌɾa.ðaˈmen/ /de.kɫaˌɾa.ðaˈment/ /də.kɫəˌɾa.ðəˈmen/ /də.kɫəˌɾa.ðəˈment/ adv
declaradamente

declarant /de.kɫaˈɾan/ /de.kɫaˈɾant/ /də.kɫəˈɾan/ /də.kɫəˈɾant/ n neut
declarante

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) declar declara declarada declarades declaram declarant declarar declarara declararan declararem declararen declarares declarareu declararia declararien declararies declararà declararàs declararé declararíem declararíeu declarassen declarasses declarassin declarassis declarat declarats declarau declarava declaraven declaraves declare declarem declaren declares declaressen declaresses declaressin declaressis declareu declari declarin declaris declaro declarà declaràrem declaràreu declaràs declaràssem declaràsseu declaràssim declaràssiu declaràvem declaràveu declarés declaréssem declarésseu declaréssim declaréssiu declarí occ sept val v
declarar

declarat /de.kɫaˈɾat/ /də.kɫəˈɾat/ adj
declarado

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
declinación

declinar /de.kɫiˈna/ /de.kɫiˈnaɾ/ /də.kɫiˈna/ alg ant bal cent declina declinada declinades declinaia declinaien declinaies declinam declinant declinar declinara declinaran declinarem declinaren declinares declinareu declinaria declinarien declinaries declinariva declinariven declinarives declinarà declinaràs declinaré declinaríem declinaríeu declinarívem declinaríveu declinassen declinasses declinassin declinassis declinat declinats declinau declinava declinaven declinaves declinavi declinavo decline declineguem declineguessa declineguessen declineguesses declinegueu declinegués declineguéssom declineguéssou declinem declinen declines declinessa declinessen declinesses declinessi declinessin declinessis declineu declini declinin declinis declino declinos declinà declinàiem declinàieu declinàrem declinàreu declinàs declinàssem declinàsseu declinàssim declinàssiu declinàvem declinàvets declinàveu declinàvom declinés declinéssem declinésseu declinéssim declinéssiu decliní declín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
declinar

decomissar /de.ko.miˈsa/ /de.ko.miˈsaɾ/ /də.ku.miˈsa/ alg ant bal cent decomissa decomissada decomissades decomissaia decomissaien decomissaies decomissam decomissant decomissar decomissara decomissaran decomissarem decomissaren decomissares decomissareu decomissaria decomissarien decomissaries decomissariva decomissariven decomissarives decomissarà decomissaràs decomissaré decomissaríem decomissaríeu decomissarívem decomissaríveu decomissassen decomissasses decomissassin decomissassis decomissat decomissats decomissau decomissava decomissaven decomissaves decomissavi decomissavo decomisse decomisseguem decomisseguessa decomisseguessen decomisseguesses decomissegueu decomissegués decomisseguéssom decomisseguéssou decomissem decomissen decomisses decomissessa decomissessen decomissesses decomissessi decomissessin decomissessis decomisseu decomissi decomissin decomissis decomisso decomissos decomissà decomissàiem decomissàieu decomissàrem decomissàreu decomissàs decomissàssem decomissàsseu decomissàssim decomissàssiu decomissàvem decomissàvets decomissàveu decomissàvom decomissés decomisséssem decomissésseu decomisséssim decomisséssiu decomissí decomís eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decomisar

decor /deˈkoɾ/ /dəˈkor/ n masc
decoro

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
decoración

decrement /de.kɾeˈmen/ /de.kɾeˈment/ /də.kɾəˈmen/ /də.kɾəˈment/ n masc
decremento

decrescendo /de.kɾeˈʃen.do/ /de.kɾeˈʃɛn.do/ n masc
decrescendo

decret /deˈkɾet/ /dəˈkɾet/ n masc
decreto

decretar /de.kɾeˈta/ /de.kɾeˈtaɾ/ /də.kɾəˈta/ alg ant bal cent decret decreta decretada decretades decretaia decretaien decretaies decretam decretant decretar decretara decretaran decretarem decretaren decretares decretareu decretaria decretarien decretaries decretariva decretariven decretarives decretarà decretaràs decretaré decretaríem decretaríeu decretarívem decretaríveu decretassen decretasses decretassin decretassis decretat decretats decretau decretava decretaven decretaves decretavi decretavo decrete decreteguem decreteguessa decreteguessen decreteguesses decretegueu decretegués decreteguéssom decreteguéssou decretem decreten decretes decretessa decretessen decretesses decretessi decretessin decretessis decreteu decreti decretin decretis decreto decretos decrets decretà decretàiem decretàieu decretàrem decretàreu decretàs decretàssem decretàsseu decretàssim decretàssiu decretàvem decretàvets decretàveu decretàvom decretés decretéssem decretésseu decretéssim decretéssiu decretí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decretar

decréixer /deˈkɾe.ʃe/ /deˈkɾej.ʃe/ /deˈkɾej.ʃeɾ/ /dəˈkɾe.ʃə/ alg bal decreix decreixem decreixen decreixent decreixeran decreixerem decreixeren decreixeres decreixereu decreixeria decreixerien decreixeries decreixerà decreixeràs decreixeré decreixeríem decreixeríeu decreixes decreixessin decreixessis decreixeu decreixi decreixia decreixien decreixies decreixin decreixis decreixo decreixé decreixérem decreixéreu decreixés decreixéssim decreixéssiu decreixí decreixíem decreixíeu decresc decresca decrescuda decrescudes decrescut decrescuts decresquem decresquen decresquera decresqueren decresqueres decresques decresquessen decresquesses decresquessin decresquessis decresqueu decresqui decresquin decresquis decresqué decresquérem decresquéreu decresqués decresquéssem decresquésseu decresquéssim decresquéssiu decresquí decréixer occ sept val v
decrecer

decuplicar /de.ku.pɫiˈka/ /de.ku.pɫiˈkaɾ/ /də.ku.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) decuplic decuplica decuplicada decuplicades decuplicam decuplicant decuplicar decuplicara decuplicaran decuplicarem decuplicaren decuplicares decuplicareu decuplicaria decuplicarien decuplicaries decuplicarà decuplicaràs decuplicaré decuplicaríem decuplicaríeu decuplicassen decuplicasses decuplicassin decuplicassis decuplicat decuplicats decuplicau decuplicava decuplicaven decuplicaves decuplico decuplicà decuplicàrem decuplicàreu decuplicàs decuplicàssem decuplicàsseu decuplicàssim decuplicàssiu decuplicàvem decuplicàveu decuplique decupliquem decupliquen decupliques decupliquessen decupliquesses decupliquessin decupliquessis decupliqueu decupliqui decupliquin decupliquis decupliqués decupliquéssem decupliquésseu decupliquéssim decupliquéssiu decupliquí occ sept val v
decuplicar

decurs /deˈkuɾs/ /dəˈkurs/ n masc
decurso

decàgon /deˈka.ɣon/ /dəˈka.ɣon/ /dəˈka.ɣun/ n masc
decágono

decència /deˈsɛn.si.a/ /dəˈsɛn.si.ə/ n fem
decenciad

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ n masc
decímetro
(metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

decòrum /deˈkɔ.ɾum/ /dəˈkɔ.ɾum/ n masc
decoro

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dedic dedica dedicada dedicades dedicam dedicant dedicar dedicara dedicaran dedicarem dedicaren dedicares dedicareu dedicaria dedicarien dedicaries dedicarà dedicaràs dedicaré dedicaríem dedicaríeu dedicassen dedicasses dedicassin dedicassis dedicat dedicats dedicau dedicava dedicaven dedicaves dedico dedicà dedicàrem dedicàreu dedicàs dedicàssem dedicàsseu dedicàssim dedicàssiu dedicàvem dedicàveu dedique dediquem dediquen dediques dediquessen dediquesses dediquessin dediquessis dediqueu dediqui dediquin dediquis dediqués dediquéssem dediquésseu dediquéssim dediquéssiu dediquí occ sept val v
dedicar
Destinar al culte religiós o profà.
Dirigir una obra a algú com a homenatge.
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
dedicatoria

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
deducción

deduir /ðe.ðuˈi/ /ðe.ðuˈiɾ/ /ðə.ðuˈi/ alg bal dedueix dedueixen dedueixes dedueixi dedueixin dedueixis dedueixo dedueixs deduesc deduesca deduesquen deduesques deduesqui deduesquin deduesquis deduint deduir deduiran deduirem deduireu deduiria deduirien deduiries deduirà deduiràs deduiré deduiríem deduiríeu deduí deduíem deduíeu deduírem deduíreu deduís deduíssem deduísseu deduíssim deduíssiu deduïa deduïda deduïdes deduïen deduïes deduïguem deduïgueu deduïm deduïra deduïren deduïres deduïsc deduïsca deduïsquen deduïsques deduïssen deduïsses deduïssin deduïssis deduït deduïts deduïu deduïx deduïxen deduïxes deduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deducir

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
diosa

defallir /de.faˈʎi/ /de.faˈʎiɾ/ /də.fəˈʎi/ alg ant bal centr defalleix defalleixa defalleixen defalleixes defalleixi defalleixin defalleixis defalleixo defalleixs defallesc defallesca defallesquen defallesques defallesqui defallesquin defallesquis defallia defallida defallides defallien defallies defalliguem defalliguera defalligueren defalligueres defalliguessen defalliguesses defalliguessin defalliguessis defalligueu defalligueva defalligueven defalligueves defalligué defalliguérem defalliguéreu defalligués defalliguéssem defalliguésseu defalliguéssim defalliguéssiu defalliguévem defalliguéveu defallim defallint defallir defallira defalliran defallirem defalliren defallires defallireu defalliria defallirien defalliries defalliriva defalliriven defallirives defallirà defalliràs defalliré defalliríem defalliríeu defallirívem defalliríveu defallisc defallisca defallisco defalliscos defallisquem defallisquen defallisques defallisqueu defallissa defallissen defallisses defallissi defallissin defallissis defallist defallit defallits defalliu defalliva defalliven defallives defallix defallixa defallixen defallixes defallixi defallixin defallixis defallixo defallixos defallí defallíem defallíets defallíeu defallírem defallíreu defallís defallíscon defallíssem defallísseu defallíssim defallíssiu defallíssom defallíssou defallívem defallíveu defallíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desfallecer
Perdre la força física o moral.
faltar
Deixar d'exercir una acció.

defecte /deˈfɛk.te/ /dəˈfek.tə/ /dəˈfɛk.tə/ n masc
defecto

defectiu /de.fekˈtiw/ /də.fəkˈtiw/ adj masc
defectivo

defectuós /de.fek.tuˈos/ adj masc
defectuoso

defenestrar /de.fe.nesˈtɾa/ /de.fe.nesˈtɾaɾ/ /də.fə.nəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defenestr defenestra defenestrada defenestrades defenestram defenestrant defenestrar defenestrara defenestraran defenestrarem defenestraren defenestrares defenestrareu defenestraria defenestrarien defenestraries defenestrarà defenestraràs defenestraré defenestraríem defenestraríeu defenestrassen defenestrasses defenestrassin defenestrassis defenestrat defenestrats defenestrau defenestrava defenestraven defenestraves defenestre defenestrem defenestren defenestres defenestressen defenestresses defenestressin defenestressis defenestreu defenestri defenestrin defenestris defenestro defenestrà defenestràrem defenestràreu defenestràs defenestràssem defenestràsseu defenestràssim defenestràssiu defenestràvem defenestràveu defenestrés defenestréssem defenestrésseu defenestréssim defenestréssiu defenestrí occ sept val v
defenestrar

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
defensa

defensa alta n fem
defensa alta

defensa baixa n fem
defensa baja

defensa central n neut
defensa central

defensa d'ajustament n fem
defensa de ajuste

defensa de posició n fem
defensa de posición

defensa de zona n fem
defensa en zona

defensa dret n masc
defensa derecha

defensa en línia n fem
defensa en línea

defensa en triangle n fem
defensa en triángulo

defensa esquerre n masc
defensa izquierda

defensa exterior n neut
defensa exterior

defensa individual n fem
defensa individual

defensa lateral n neut
defensa lateral

defensa lliure n neut
defensa cerrojo

defensa mixta n fem
defensa mixta

defensa pressionant n fem
defensa en presión

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defens defensa defensada defensades defensam defensant defensar defensara defensaran defensarem defensaren defensares defensareu defensaria defensarien defensaries defensarà defensaràs defensaré defensaríem defensaríeu defensassen defensasses defensassin defensassis defensat defensats defensau defensava defensaven defensaves defense defensem defensen defenses defensessen defensesses defensessin defensessis defenseu defensi defensin defensis defenso defensà defensàrem defensàreu defensàs defensàssem defensàsseu defensàssim defensàssiu defensàvem defensàveu defensés defenséssem defensésseu defenséssim defenséssiu defensí occ sept val v
defender
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.
Argumentar a favor d'una idea.
(esports de pilota) Protegir la porteria, la cistella o els pals propis de l'atac de l'equip adversari.

defensiu /de.fenˈsiw/ /də.fənˈsiw/ adj masc
defensivo

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ adj masc
defensor

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ n masc
defensa

defensor central n masc
defensa central

defensor dret n masc
defensa derecho

defensor esquerre n masc
defensa izquierdo

defensor lateral n masc
esquinero

deferentment /de.feˌɾemˈmen/ /de.feˌɾemˈment/ /də.fəˌɾemˈmen/ /də.fəˌɾemˈment/ adv
deferente

deferir /de.feˈɾi/ /de.feˈɾiɾ/ /də.fəˈɾi/ alg ant bal centr defereix defereixa defereixen defereixes defereixi defereixin defereixis defereixo defereixs deferesc deferesca deferesquen deferesques deferesqui deferesquin deferesquis deferia deferida deferides deferien deferies deferiguem deferiguera deferigueren deferigueres deferiguessen deferiguesses deferiguessin deferiguessis deferigueu deferigueva deferigueven deferigueves deferigué deferiguérem deferiguéreu deferigués deferiguéssem deferiguésseu deferiguéssim deferiguéssiu deferiguévem deferiguéveu deferim deferint deferir deferira deferiran deferirem deferiren deferires deferireu deferiria deferirien deferiries defeririva defeririven deferirives deferirà deferiràs deferiré deferiríem deferiríeu deferirívem deferiríveu deferisc deferisca deferisco deferiscos deferisquem deferisquen deferisques deferisqueu deferissa deferissen deferisses deferissi deferissin deferissis deferist deferit deferits deferiu deferiva deferiven deferives deferix deferixa deferixen deferixes deferixi deferixin deferixis deferixo deferixos deferí deferíem deferíets deferíeu deferírem deferíreu deferís deferíscon deferíssem deferísseu deferíssim deferíssiu deferíssom deferíssou deferívem deferíveu deferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deferir

deficientment /de.fi.siˌemˈmen/ /de.fi.siˌemˈment/ /də.fi.siˌemˈmen/ /də.fi.siˌemˈment/ adv
deficiente

deficiència /de.fi.siˈɛn.si.a/ /də.fi.siˈɛn.si.ə/ n fem
deficiencia

deficiència sensorial n fem
deficiencia sensorial

definició n fem
definición

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ bal defineix defineixen defineixes defineixi defineixin defineixis defineixo definesc definesqui definesquin definesquis definia definida definides definien definies definiguem definigueu definim definint definir definira definiran definirem definiren definires definireu definiria definirien definiries definirà definiràs definiré definiríem definiríeu definisc definisca definisquen definisques definissen definisses definissin definissis definit definits definiu definix definixen definixes definixo definí definíem definíeu definírem definíreu definís definíssem definísseu definíssim definíssiu n-occ occ sept val v
definir

definit /de.fiˈnit/ /də.fiˈnit/ adj masc
definido

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ adj masc
definitivo
Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

definitivament /de.fi.niˌti.vaˈment/ /de.fi.niˌti.βaˈmen/ /də.fi.niˌti.vəˈmen/ /də.fi.niˌti.vəˈment/ /də.fi.niˌti.βəˈmen/ adv
definitivamente

deflactar /de.fɫakˈta/ /de.fɫakˈtaɾ/ /də.fɫəkˈta/ alg ant bal cent deflact deflacta deflactada deflactades deflactaia deflactaien deflactaies deflactam deflactant deflactar deflactara deflactaran deflactarem deflactaren deflactares deflactareu deflactaria deflactarien deflactaries deflactariva deflactariven deflactarives deflactarà deflactaràs deflactaré deflactaríem deflactaríeu deflactarívem deflactaríveu deflactassen deflactasses deflactassin deflactassis deflactat deflactats deflactau deflactava deflactaven deflactaves deflactavi deflactavo deflacte deflacteguem deflacteguessa deflacteguessen deflacteguesses deflactegueu deflactegués deflacteguéssom deflacteguéssou deflactem deflacten deflactes deflactessa deflactessen deflactesses deflactessi deflactessin deflactessis deflacteu deflacti deflactin deflactis deflacto deflactos deflacts deflactà deflactàiem deflactàieu deflactàrem deflactàreu deflactàs deflactàssem deflactàsseu deflactàssim deflactàssiu deflactàvem deflactàvets deflactàveu deflactàvom deflactés deflactéssem deflactésseu deflactéssim deflactéssiu deflactí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deflactar

deflagració /de.fɫa.ɣɾa.siˈo/ /də.fɫə.ɣɾə.siˈo/ n fem
deflagración

deflagrar /de.flaˈɣɾa/ /de.flaˈɣɾaɾ/ /də.fləˈɣɾa/ alg ant bal cent deflagr deflagra deflagrada deflagrades deflagraia deflagraien deflagraies deflagram deflagrant deflagrar deflagrara deflagraran deflagrarem deflagraren deflagrares deflagrareu deflagraria deflagrarien deflagraries deflagrariva deflagrariven deflagrarives deflagrarà deflagraràs deflagraré deflagraríem deflagraríeu deflagrarívem deflagraríveu deflagrassen deflagrasses deflagrassin deflagrassis deflagrat deflagrats deflagrau deflagrava deflagraven deflagraves deflagravi deflagravo deflagre deflagreguem deflagreguessa deflagreguessen deflagreguesses deflagregueu deflagregués deflagreguéssom deflagreguéssou deflagrem deflagren deflagres deflagressa deflagressen deflagresses deflagressi deflagressin deflagressis deflagreu deflagri deflagrin deflagris deflagro deflagros deflagrs deflagrà deflagràiem deflagràieu deflagràrem deflagràreu deflagràs deflagràssem deflagràsseu deflagràssim deflagràssiu deflagràvem deflagràvets deflagràveu deflagràvom deflagrés deflagréssem deflagrésseu deflagréssim deflagréssiu deflagrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deflagrar

deflectir /de.flekˈti/ /de.flekˈtiɾ/ /də.fləkˈti/ alg ant bal centr deflecteix deflecteixa deflecteixen deflecteixes deflecteixi deflecteixin deflecteixis deflecteixo deflecteixs deflectesc deflectesca deflectesquen deflectesques deflectesqui deflectesquin deflectesquis deflectia deflectida deflectides deflectien deflecties deflectiguem deflectiguera deflectigueren deflectigueres deflectiguessen deflectiguesses deflectiguessin deflectiguessis deflectigueu deflectigueva deflectigueven deflectigueves deflectigué deflectiguérem deflectiguéreu deflectigués deflectiguéssem deflectiguésseu deflectiguéssim deflectiguéssiu deflectiguévem deflectiguéveu deflectim deflectint deflectir deflectira deflectiran deflectirem deflectiren deflectires deflectireu deflectiria deflectirien deflectiries deflectiriva deflectiriven deflectirives deflectirà deflectiràs deflectiré deflectiríem deflectiríeu deflectirívem deflectiríveu deflectisc deflectisca deflectisco deflectiscos deflectisquem deflectisquen deflectisques deflectisqueu deflectissa deflectissen deflectisses deflectissi deflectissin deflectissis deflectist deflectit deflectits deflectiu deflectiva deflectiven deflectives deflectix deflectixa deflectixen deflectixes deflectixi deflectixin deflectixis deflectixo deflectixos deflectí deflectíem deflectíets deflectíeu deflectírem deflectíreu deflectís deflectíscon deflectíssem deflectísseu deflectíssim deflectíssiu deflectíssom deflectíssou deflectívem deflectíveu deflectíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deflectir

defloració /de.fɫo.ɾa.siˈo/ /də.fɫo.ɾə.siˈo/ /də.fɫu.ɾə.siˈo/ n fem
defloración

defora /deˈfɔ.ɾa/ /dəˈfɔ.ɾə/ adv
fuera

deformar /de.forˈma/ /de.foɾˈma/ /de.foɾˈmaɾ/ /də.foɾˈma/ /də.furˈma/ alg ant bal cent deform deforma deformada deformades deformaia deformaien deformaies deformam deformant deformar deformara deformaran deformarem deformaren deformares deformareu deformaria deformarien deformaries deformariva deformariven deformarives deformarà deformaràs deformaré deformaríem deformaríeu deformarívem deformaríveu deformassen deformasses deformassin deformassis deformat deformats deformau deformava deformaven deformaves deformavi deformavo deforme deformeguem deformeguessa deformeguessen deformeguesses deformegueu deformegués deformeguéssom deformeguéssou deformem deformen deformes deformessa deformessen deformesses deformessi deformessin deformessis deformeu deformi deformin deformis deformo deformos deforms deformà deformàiem deformàieu deformàrem deformàreu deformàs deformàssem deformàsseu deformàssim deformàssiu deformàvem deformàvets deformàveu deformàvom deformés deforméssem deformésseu deforméssim deforméssiu deformí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deformar

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
deforme

deformement /deˌfor.meˈmen/ /deˌfoɾ.meˈmen/ /deˌfoɾ.meˈment/ /dəˌfor.məˈmen/ /dəˌfoɾ.məˈment/ adv
deformemente

defraudar /de.fɾawˈða/ /de.fɾawˈðaɾ/ /də.fɾəwˈða/ alg ant bal cent defraud defrauda defraudada defraudades defraudaia defraudaien defraudaies defraudam defraudant defraudar defraudara defraudaran defraudarem defraudaren defraudares defraudareu defraudaria defraudarien defraudaries defraudariva defraudariven defraudarives defraudarà defraudaràs defraudaré defraudaríem defraudaríeu defraudarívem defraudaríveu defraudassen defraudasses defraudassin defraudassis defraudat defraudats defraudau defraudava defraudaven defraudaves defraudavi defraudavo defraude defraudeguem defraudeguessa defraudeguessen defraudeguesses defraudegueu defraudegués defraudeguéssom defraudeguéssou defraudem defrauden defraudes defraudessa defraudessen defraudesses defraudessi defraudessin defraudessis defraudeu defraudi defraudin defraudis defraudo defraudos defrauds defraudà defraudàiem defraudàieu defraudàrem defraudàreu defraudàs defraudàssem defraudàsseu defraudàssim defraudàssiu defraudàvem defraudàvets defraudàveu defraudàvom defraudés defraudéssem defraudésseu defraudéssim defraudéssiu defraudí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
defraudar

defunció /de.fun.siˈo/ /də.fun.siˈo/ n fem
defunción

degenerar /de.d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /de.ʒe.neˈɾa/ /də.ʒə.nəˈɾa/ alg ant bal cent degener degenera degenerada degenerades degeneraia degeneraien degeneraies degeneram degenerant degenerar degenerara degeneraran degenerarem degeneraren degenerares degenerareu degeneraria degenerarien degeneraries degenerariva degenerariven degenerarives degenerarà degeneraràs degeneraré degeneraríem degeneraríeu degenerarívem degeneraríveu degenerassen degenerasses degenerassin degenerassis degenerat degenerats degenerau degenerava degeneraven degeneraves degeneravi degeneravo degenere degenereguem degenereguessa degenereguessen degenereguesses degeneregueu degeneregués degenereguéssom degenereguéssou degenerem degeneren degeneres degeneressa degeneressen degeneresses degeneressi degeneressin degeneressis degenereu degeneri degenerin degeneris degenero degeneros degeners degenerà degeneràiem degeneràieu degeneràrem degeneràreu degeneràs degeneràssem degeneràsseu degeneràssim degeneràssiu degeneràvem degeneràvets degeneràveu degeneràvom degenerés degeneréssem degenerésseu degeneréssim degeneréssiu degenerí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
degenerar

deglutir /de.ɣɫuˈti/ /de.ɣɫuˈtiɾ/ /də.ɣɫuˈti/ alg ant bal centr degluteix degluteixa degluteixen degluteixes degluteixi degluteixin degluteixis degluteixo degluteixs deglutesc deglutesca deglutesquen deglutesques deglutesqui deglutesquin deglutesquis deglutia deglutida deglutides deglutien degluties deglutiguem deglutiguera deglutigueren deglutigueres deglutiguessen deglutiguesses deglutiguessin deglutiguessis deglutigueu deglutigueva deglutigueven deglutigueves deglutigué deglutiguérem deglutiguéreu deglutigués deglutiguéssem deglutiguésseu deglutiguéssim deglutiguéssiu deglutiguévem deglutiguéveu deglutim deglutint deglutir deglutira deglutiran deglutirem deglutiren deglutires deglutireu deglutiria deglutirien deglutiries deglutiriva deglutiriven deglutirives deglutirà deglutiràs deglutiré deglutiríem deglutiríeu deglutirívem deglutiríveu deglutisc deglutisca deglutisco deglutiscos deglutisquem deglutisquen deglutisques deglutisqueu deglutissa deglutissen deglutisses deglutissi deglutissin deglutissis deglutist deglutit deglutits deglutiu deglutiva deglutiven deglutives deglutix deglutixa deglutixen deglutixes deglutixi deglutixin deglutixis deglutixo deglutixos deglutí deglutíem deglutíets deglutíeu deglutírem deglutíreu deglutís deglutíscon deglutíssem deglutísseu deglutíssim deglutíssiu deglutíssom deglutíssou deglutívem deglutíveu deglutíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deglutir

degolladissa /de.ɣo.ʎaˈði.sa/ /də.ɣo.ʎəˈði.sə/ /də.ɣu.ʎəˈði.sə/ n fem
degollina

degollar /de.ɣoˈʎa/ /de.ɣoˈʎaɾ/ /də.ɣoˈʎa/ /də.ɣuˈʎa/ alg ant bal cent degoll degolla degollada degollades degollaia degollaien degollaies degollam degollant degollar degollara degollaran degollarem degollaren degollares degollareu degollaria degollarien degollaries degollariva degollariven degollarives degollarà degollaràs degollaré degollaríem degollaríeu degollarívem degollaríveu degollassen degollasses degollassin degollassis degollat degollats degollau degollava degollaven degollaves degollavi degollavo degolle degolleguem degolleguessa degolleguessen degolleguesses degollegueu degollegués degolleguéssom degolleguéssou degollem degollen degolles degollessa degollessen degollesses degollessi degollessin degollessis degolleu degolli degollin degollis degollo degollos degolls degollà degollàiem degollàieu degollàrem degollàreu degollàs degollàssem degollàsseu degollàssim degollàssiu degollàvem degollàvets degollàveu degollàvom degollés degolléssem degollésseu degolléssim degolléssiu degollí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
degollar

degotar /de.ɣoˈta/ /de.ɣoˈtaɾ/ /də.ɣoˈta/ /də.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) degot degota degotada degotades degotam degotant degotar degotara degotaran degotarem degotaren degotares degotareu degotaria degotarien degotaries degotarà degotaràs degotaré degotaríem degotaríeu degotassen degotasses degotassin degotassis degotat degotats degotau degotava degotaven degotaves degote degotem degoten degotes degotessen degotesses degotessin degotessis degoteu degoti degotin degotis degoto degotà degotàrem degotàreu degotàs degotàssem degotàsseu degotàssim degotàssiu degotàvem degotàveu degotés degotéssem degotésseu degotéssim degotéssiu degotí occ sept val v
gotear

degradar /de.ɣɾaˈða/ /de.ɣɾaˈðaɾ/ /də.ɣɾəˈða/ alg ant bal cent degrad degrada degradada degradades degradaia degradaien degradaies degradam degradant degradar degradara degradaran degradarem degradaren degradares degradareu degradaria degradarien degradaries degradariva degradariven degradarives degradarà degradaràs degradaré degradaríem degradaríeu degradarívem degradaríveu degradassen degradasses degradassin degradassis degradat degradats degradau degradava degradaven degradaves degradavi degradavo degrade degradeguem degradeguessa degradeguessen degradeguesses degradegueu degradegués degradeguéssom degradeguéssou degradem degraden degrades degradessa degradessen degradesses degradessi degradessin degradessis degradeu degradi degradin degradis degrado degrados degrads degradà degradàiem degradàieu degradàrem degradàreu degradàs degradàssem degradàsseu degradàssim degradàssiu degradàvem degradàvets degradàveu degradàvom degradés degradéssem degradésseu degradéssim degradéssiu degradí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
degradar

degudament /deˌɣu.ðaˈmen/ /deˌɣu.ðaˈment/ /dəˌɣu.ðəˈmen/ /dəˌɣu.ðəˈment/ adv
debidamente

degut /deˈɣut/ /dəˈɣut/ adj masc
debido

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
decano

dei /ˈdej/ n masc
dey

deixada /dejˈʃa.ða/ /deˈʃa.ða/ /deˈʃa.ðə/ /dəˈʃa.ðə/ n fem
dejada
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Jugada ofensiva consistent a llançar la pilota o el volant sense força i amb una trajectòria tan baixa com sigui possible.
(handbol) Passada executada disposant el braç de manera que el company d'equip, que passa per darrere, pugui rebre la pilota amb facilitat.
(beisbol) Llançament amb efecte en què la pilota s'eleva a una altura mitjana i cau just als peus del batedor.
(hoquei sobre gel) Jugada d'un jugador en desplaçament consistent a deixar el disc aturat en un punt determinat de la seva trajectòria perquè el reculli un company d'equip situat més enrere.
posición dejada
(billar) Jugada consistent a situar les boles en una posició favorable a la tirada posterior d'un mateix, com a final d'una acció en què s'ha aconseguit puntuar.

deixada a l'ample n fem
dejada al ancho

deixada al racó n fem
dejada al txoko

deixada de xarxa n fem
dejada de red

deixada lenta n fem
dejada lenta

deixada ràpida n fem
dejada rápida

deixant /dejˈʃan/ /dejˈʃant/ /deˈʃan/ /deˈʃant/ /dəˈʃan/ n masc
estela

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deix deixa deixada deixades deixam deixant deixar deixara deixaran deixarem deixaren deixares deixareu deixaria deixarien deixaries deixarà deixaràs deixaré deixaríem deixaríeu deixassen deixasses deixassin deixassis deixat deixats deixau deixava deixaven deixaves deixe deixem deixen deixes deixessen deixesses deixessin deixessis deixeu deixi deixin deixis deixo deixà deixàrem deixàreu deixàs deixàssem deixàsseu deixàssim deixàssiu deixàvem deixàveu deixés deixéssem deixésseu deixéssim deixéssiu deixí occ sept val v
dejar
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.
Permetre de fer una cosa sense posar impediments.
Interrompre una acció o estat.
Donar alguna cosa pròpia a un altre temporalment.
dejarse
(pronominal) Abandonar-se en l’endreçament personal.

deixar com un drap brut v
poner verde

deixar-hi la pell v
dar la piel

deixar-se caure v
caerse

deixat /dejˈʃat/ /deˈʃat/ /dəˈʃat/ adj
dejado
Que actua amb negligència de l’endreçament personal.

deixat /dejˈʃat/ /deˈʃat/ /dəˈʃat/ n masc
secuela
Efecte persistent que deixa una cosa després de cessar.
acabado
Efecte final d’una cosa acabada.

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ n masc
discípulo

deixondir /de.ʃonˈdi/ /dej.ʃonˈdi/ /dej.ʃonˈdiɾ/ /də.ʃonˈdi/ /də.ʃunˈdi/ bal deixondeix deixondeixen deixondeixes deixondeixi deixondeixin deixondeixis deixondeixo deixondesc deixondesqui deixondesquin deixondesquis deixondia deixondida deixondides deixondien deixondies deixondiguem deixondigueu deixondim deixondint deixondir deixondira deixondiran deixondirem deixondiren deixondires deixondireu deixondiria deixondirien deixondiries deixondirà deixondiràs deixondiré deixondiríem deixondiríeu deixondisc deixondisca deixondisquen deixondisques deixondissen deixondisses deixondissin deixondissis deixondit deixondits deixondiu deixondix deixondixen deixondixes deixondixo deixondí deixondíem deixondíeu deixondírem deixondíreu deixondís deixondíssem deixondísseu deixondíssim deixondíssiu n-occ occ sept val v
despabilar

deixuplina /de.ʃuˈpɫi.na/ /dej.ʃuˈpɫi.na/ /də.ʃuˈpɫi.nə/ n fem
disciplina

deixuplinar /de.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈnaɾ/ /də.ʃu.pɫiˈna/ alg ant bal cent deixuplina deixuplinada deixuplinades deixuplinaia deixuplinaien deixuplinaies deixuplinam deixuplinant deixuplinar deixuplinara deixuplinaran deixuplinarem deixuplinaren deixuplinares deixuplinareu deixuplinaria deixuplinarien deixuplinaries deixuplinariva deixuplinariven deixuplinarives deixuplinarà deixuplinaràs deixuplinaré deixuplinaríem deixuplinaríeu deixuplinarívem deixuplinaríveu deixuplinassen deixuplinasses deixuplinassin deixuplinassis deixuplinat deixuplinats deixuplinau deixuplinava deixuplinaven deixuplinaves deixuplinavi deixuplinavo deixupline deixuplineguem deixuplineguessa deixuplineguessen deixuplineguesses deixuplinegueu deixuplinegués deixuplineguéssom deixuplineguéssou deixuplinem deixuplinen deixuplines deixuplinessa deixuplinessen deixuplinesses deixuplinessi deixuplinessin deixuplinessis deixuplineu deixuplini deixuplinin deixuplinis deixuplino deixuplinos deixuplinà deixuplinàiem deixuplinàieu deixuplinàrem deixuplinàreu deixuplinàs deixuplinàssem deixuplinàsseu deixuplinàssim deixuplinàssiu deixuplinàvem deixuplinàvets deixuplinàveu deixuplinàvom deixuplinés deixuplinéssem deixuplinésseu deixuplinéssim deixuplinéssiu deixupliní deixuplín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disciplinar

dejectar /de.d͡ʒekˈta/ /de.d͡ʒekˈtaɾ/ /de.ʒekˈta/ /də.ʒəkˈta/ alg ant bal cent deject dejecta dejectada dejectades dejectaia dejectaien dejectaies dejectam dejectant dejectar dejectara dejectaran dejectarem dejectaren dejectares dejectareu dejectaria dejectarien dejectaries dejectariva dejectariven dejectarives dejectarà dejectaràs dejectaré dejectaríem dejectaríeu dejectarívem dejectaríveu dejectassen dejectasses dejectassin dejectassis dejectat dejectats dejectau dejectava dejectaven dejectaves dejectavi dejectavo dejecte dejecteguem dejecteguessa dejecteguessen dejecteguesses dejectegueu dejectegués dejecteguéssom dejecteguéssou dejectem dejecten dejectes dejectessa dejectessen dejectesses dejectessi dejectessin dejectessis dejecteu dejecti dejectin dejectis dejecto dejectos dejects dejectà dejectàiem dejectàieu dejectàrem dejectàreu dejectàs dejectàssem dejectàsseu dejectàssim dejectàssiu dejectàvem dejectàvets dejectàveu dejectàvom dejectés dejectéssem dejectésseu dejectéssim dejectéssiu dejectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deyectar

dejorn /deˈd͡ʒoɾn/ /deˈʒorn/ /dəˈʒorn/ adv
temprano

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ alg ant bal cent dejun dejuna dejunada dejunades dejunaia dejunaien dejunaies dejunam dejunant dejunar dejunara dejunaran dejunarem dejunaren dejunares dejunareu dejunaria dejunarien dejunaries dejunariva dejunariven dejunarives dejunarà dejunaràs dejunaré dejunaríem dejunaríeu dejunarívem dejunaríveu dejunassen dejunasses dejunassin dejunassis dejunat dejunats dejunau dejunava dejunaven dejunaves dejunavi dejunavo dejune dejuneguem dejuneguessa dejuneguessen dejuneguesses dejunegueu dejunegués dejuneguéssom dejuneguéssou dejunem dejunen dejunes dejunessa dejunessen dejunesses dejunessi dejunessin dejunessis dejuneu dejuni dejunin dejunis dejuno dejunos dejuns dejunà dejunàiem dejunàieu dejunàrem dejunàreu dejunàs dejunàssem dejunàsseu dejunàssim dejunàssiu dejunàvem dejunàvets dejunàveu dejunàvom dejunés dejunéssem dejunésseu dejunéssim dejunéssiu dejuní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ayunar

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
ayuno

dejú /deˈd͡ʒu/ /deˈʒu/ /diˈʒu/ /dəˈʒu/ adj masc
en ayunas

del /deɫ/ /dəɫ/ contraction
del
Contracció entre la preposició de i l'article el.

delatar /de.ɫaˈta/ /de.ɫaˈtaɾ/ /də.ɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) delat delata delatada delatades delatam delatant delatar delatara delataran delatarem delataren delatares delatareu delataria delatarien delataries delatarà delataràs delataré delataríem delataríeu delatassen delatasses delatassin delatassis delatat delatats delatau delatava delataven delataves delate delatem delaten delates delatessen delatesses delatessin delatessis delateu delati delatin delatis delato delatà delatàrem delatàreu delatàs delatàssem delatàsseu delatàssim delatàssiu delatàvem delatàveu delatés delatéssem delatésseu delatéssim delatéssiu delatí occ sept val v
delatar

delator /de.ɫaˈto/ /de.ɫaˈtoɾ/ /də.ɫəˈto/ adj masc
delator
Que delata.

delator /de.ɫaˈto/ /de.ɫaˈtoɾ/ /də.ɫəˈto/ n masc
delator
Qui delata.

delectació /de.ɫek.ta.siˈo/ /də.ɫək.tə.siˈo/ n fem
delectación

delectar /de.ɫekˈta/ /de.ɫekˈtaɾ/ /də.ɫəkˈta/ alg ant bal cent delect delecta delectada delectades delectaia delectaien delectaies delectam delectant delectar delectara delectaran delectarem delectaren delectares delectareu delectaria delectarien delectaries delectariva delectariven delectarives delectarà delectaràs delectaré delectaríem delectaríeu delectarívem delectaríveu delectassen delectasses delectassin delectassis delectat delectats delectau delectava delectaven delectaves delectavi delectavo delecte delecteguem delecteguessa delecteguessen delecteguesses delectegueu delectegués delecteguéssom delecteguéssou delectem delecten delectes delectessa delectessen delectesses delectessi delectessin delectessis delecteu delecti delectin delectis delecto delectos delects delectà delectàiem delectàieu delectàrem delectàreu delectàs delectàssem delectàsseu delectàssim delectàssiu delectàvem delectàvets delectàveu delectàvom delectés delectéssem delectésseu delectéssim delectéssiu delectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deleitarse

delegat /de.ɫeˈɣat/ /də.ɫəˈɣat/ adj masc
delegado
Que s'obté per delegació.

delegat /de.ɫeˈɣat/ /də.ɫəˈɣat/ n masc
delegado
Persona en qui es delega alguna facultat o poder.

delegat de camp n masc
delegado de campo

delegat de classe n masc
delegado de clase

deler /deˈɫe/ /deˈɫeɾ/ /dəˈɫɛ/ n masc
anhelo

delerosament /de.ɫeˌɾo.zaˈmen/ /de.ɫeˌɾo.zaˈment/ /də.ɫəˌɾo.zəˈmen/ /də.ɫəˌɾo.zəˈment/ adv
afanosamente

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
delfín

delfínids /deɫˈfi.nits/ /dəɫˈfi.nits/ n masc
delfínidos

deli /ˈdɛ.ɫi/ dèlia adj masc
delio
Relatiu o pertanyent a Delos.

deli /ˈdɛ.ɫi/ n masc
delio
Persona que habita o és originària de Delos.

deliberadament /de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ adv
deliberadamente

deliberar /de.li.βeˈɾa/ /de.li.βeˈɾaɾ/ /də.ɫi.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deliber delibera deliberada deliberades deliberam deliberant deliberar deliberara deliberaran deliberarem deliberaren deliberares deliberareu deliberaria deliberarien deliberaries deliberarà deliberaràs deliberaré deliberaríem deliberaríeu deliberassen deliberasses deliberassin deliberassis deliberat deliberats deliberau deliberava deliberaven deliberaves delibere deliberem deliberen deliberes deliberessen deliberesses deliberessin deliberessis delibereu deliberi deliberin deliberis delibero deliberà deliberàrem deliberàreu deliberàs deliberàssem deliberàsseu deliberàssim deliberàssiu deliberàvem deliberàveu deliberés deliberéssem deliberésseu deliberéssim deliberéssiu deliberí occ sept val v
deliberar

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
deliberado

delicadament /de.ɫiˌka.ðaˈmen/ /de.ɫiˌka.ðaˈment/ /də.ɫiˌka.ðəˈmen/ /də.ɫiˌka.ðəˈment/ adv
delicadamente

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
delicado

delicatessen /de.ɫi.kaˈte.sen/ /də.ɫi.kəˈte.sən/ n fem
manjar
delicadeses (menjar exquisit)
delicatessen
Botiga de menjars exquisits preparats per al consum, especialment xarcuteria, cansaladeria.

deliciosament /de.ɫi.siˌo.zaˈmen/ /de.ɫi.siˌo.zaˈment/ /də.ɫi.siˌo.zəˈmen/ /də.ɫi.siˌo.zəˈment/ adv
deliciosamente

delicte /deˈɫik.te/ /dəˈɫik.tə/ n masc
delito

delictuós /de.ɫik.tuˈos/ /də.ɫik.tuˈos/ adj masc
delictivo

delimitar /de.li.miˈta/ /de.li.miˈtaɾ/ /də.li.miˈta/ alg ant bal cent delimit delimita delimitada delimitades delimitaia delimitaien delimitaies delimitam delimitant delimitar delimitara delimitaran delimitarem delimitaren delimitares delimitareu delimitaria delimitarien delimitaries delimitariva delimitariven delimitarives delimitarà delimitaràs delimitaré delimitaríem delimitaríeu delimitarívem delimitaríveu delimitassen delimitasses delimitassin delimitassis delimitat delimitats delimitau delimitava delimitaven delimitaves delimitavi delimitavo delimite delimiteguem delimiteguessa delimiteguessen delimiteguesses delimitegueu delimitegués delimiteguéssom delimiteguéssou delimitem delimiten delimites delimitessa delimitessen delimitesses delimitessi delimitessin delimitessis delimiteu delimiti delimitin delimitis delimito delimitos delimits delimità delimitàiem delimitàieu delimitàrem delimitàreu delimitàs delimitàssem delimitàsseu delimitàssim delimitàssiu delimitàvem delimitàvets delimitàveu delimitàvom delimités delimitéssem delimitésseu delimitéssim delimitéssiu delimití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
delimitar

delinear /de.ɫi.neˈa/ /de.ɫi.neˈaɾ/ /də.ɫi.neˈa/ alg bal delinea delineada delineades delineam delineant delinear delineara delinearan delinearem delinearen delineares delineareu delinearia delinearien delinearies delinearà delinearàs delinearé delinearíem delinearíeu delineassen delineasses delineassin delineassis delineat delineats delineau delineava delineaven delineaves delinee delineem delineen delinees delineessen delineesses delineessin delineessis delineeu delinei delineo delineà delineàrem delineàreu delineàs delineàssem delineàsseu delineàssim delineàssiu delineàvem delineàveu delineés delineéssem delineésseu delineéssim delineéssiu delineí delineï delineïn delineïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
delinear

delinquir /de.ɫiŋˈki/ /de.ɫiŋˈkiɾ/ /də.ɫiŋˈki/ alg ant bal centr delinqueix delinqueixa delinqueixen delinqueixes delinqueixi delinqueixin delinqueixis delinqueixo delinqueixs delinquesc delinquesca delinquesquen delinquesques delinquesqui delinquesquin delinquesquis delinquia delinquida delinquides delinquien delinquies delinquiguem delinquiguera delinquigueren delinquigueres delinquiguessen delinquiguesses delinquiguessin delinquiguessis delinquigueu delinquigueva delinquigueven delinquigueves delinquigué delinquiguérem delinquiguéreu delinquigués delinquiguéssem delinquiguésseu delinquiguéssim delinquiguéssiu delinquiguévem delinquiguéveu delinquim delinquint delinquir delinquira delinquiran delinquirem delinquiren delinquires delinquireu delinquiria delinquirien delinquiries delinquiriva delinquiriven delinquirives delinquirà delinquiràs delinquiré delinquiríem delinquiríeu delinquirívem delinquiríveu delinquisc delinquisca delinquisco delinquiscos delinquisquem delinquisquen delinquisques delinquisqueu delinquissa delinquissen delinquisses delinquissi delinquissin delinquissis delinquist delinquit delinquits delinquiu delinquiva delinquiven delinquives delinquix delinquixa delinquixen delinquixes delinquixi delinquixin delinquixis delinquixo delinquixos delinquí delinquíem delinquíets delinquíeu delinquírem delinquíreu delinquís delinquíscon delinquíssem delinquísseu delinquíssim delinquíssiu delinquíssom delinquíssou delinquívem delinquíveu delinquíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
delinquir

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
delincuente

delinqüència /de.liŋˈkwɛn.si.a/ /də.liŋˈkwɛn.si.ə/ n fem
delincuencia

delinqüència juvenil n fem
delincuencia juvenil

delir /deˈɫi/ /deˈɫiɾ/ /dəˈɫi/ alg ant bal centr deleix deleixa deleixen deleixes deleixi deleixin deleixis deleixo deleixs delesc delesca delesquen delesques delesqui delesquin delesquis delia delida delides delien delies deliguem deliguera deligueren deligueres deliguessen deliguesses deliguessin deliguessis deligueu deligueva deligueven deligueves deligué deliguérem deliguéreu deligués deliguéssem deliguésseu deliguéssim deliguéssiu deliguévem deliguéveu delim delint delir delira deliran delirem deliren delires delireu deliria delirien deliries deliriva deliriven delirives delirà deliràs deliré deliríem deliríeu delirívem deliríveu delisc delisca delisco deliscos delisquem delisquen delisques delisqueu delissa delissen delisses delissi delissin delissis delist delit delits deliu deliva deliven delives delix delixa delixen delixes delixi delixin delixis delixo delixos delí delíem delíets delíeu delírem delíreu delís delíscon delíssem delísseu delíssim delíssiu delíssom delíssou delívem delíveu delíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ansiar

delirar /de.liˈɾa/ /de.liˈɾaɾ/ /də.ɫiˈɾa/ alg ant bal cent delir delira delirada delirades deliraia deliraien deliraies deliram delirant delirar delirara deliraran delirarem deliraren delirares delirareu deliraria delirarien deliraries delirariva delirariven delirarives delirarà deliraràs deliraré deliraríem deliraríeu delirarívem deliraríveu delirassen delirasses delirassin delirassis delirat delirats delirau delirava deliraven deliraves deliravi deliravo delire delireguem delireguessa delireguessen delireguesses deliregueu deliregués delireguéssom delireguéssou delirem deliren delires deliressa deliressen deliresses deliressi deliressin deliressis delireu deliri delirin deliris deliro deliros delirs delirà deliràiem deliràieu deliràrem deliràreu deliràs deliràssem deliràsseu deliràssim deliràssiu deliràvem deliràvets deliràveu deliràvom delirés deliréssem delirésseu deliréssim deliréssiu delirí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
delirar

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
delirio

delit /ðeˈɫit/ /ðəˈɫit/ n masc
deleite

delitar /de.ɫiˈta/ /de.ɫiˈtaɾ/ /də.ɫiˈta/ alg ant bal cent delit delita delitada delitades delitaia delitaien delitaies delitam delitant delitar delitara delitaran delitarem delitaren delitares delitareu delitaria delitarien delitaries delitariva delitariven delitarives delitarà delitaràs delitaré delitaríem delitaríeu delitarívem delitaríveu delitassen delitasses delitassin delitassis delitat delitats delitau delitava delitaven delitaves delitavi delitavo delite deliteguem deliteguessa deliteguessen deliteguesses delitegueu delitegués deliteguéssom deliteguéssou delitem deliten delites delitessa delitessen delitesses delitessi delitessin delitessis deliteu deliti delitin delitis delito delitos delits delità delitàiem delitàieu delitàrem delitàreu delitàs delitàssem delitàsseu delitàssim delitàssiu delitàvem delitàvets delitàveu delitàvom delités delitéssem delitésseu delitéssim delitéssiu delití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disfrutar

dellà /deˈʎa/ /dəˈʎa/ adv
allende

delmar /deɫˈma/ /deɫˈmaɾ/ /dəɫˈma/ alg ant bal cent delm delma delmada delmades delmaia delmaien delmaies delmam delmant delmar delmara delmaran delmarem delmaren delmares delmareu delmaria delmarien delmaries delmariva delmariven delmarives delmarà delmaràs delmaré delmaríem delmaríeu delmarívem delmaríveu delmassen delmasses delmassin delmassis delmat delmats delmau delmava delmaven delmaves delmavi delmavo delme delmeguem delmeguessa delmeguessen delmeguesses delmegueu delmegués delmeguéssom delmeguéssou delmem delmen delmes delmessa delmessen delmesses delmessi delmessin delmessis delmeu delmi delmin delmis delmo delmos delms delmà delmàiem delmàieu delmàrem delmàreu delmàs delmàssem delmàsseu delmàssim delmàssiu delmàvem delmàvets delmàveu delmàvom delmés delméssem delmésseu delméssim delméssiu delmí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diezmar

delme n masc
diezmo

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

deltoïdal /deɫ.to.iˈðaɫ/ /dəɫ.to.iˈðaɫ/ /dəɫ.tu.iˈðaɫ/ adj
deltoideo

delícia /deˈɫi.si.a/ n fem
manjar delicia
Menjar molt bo i especial.
Cosa o lloc molt agradable.

delírium trèmens /deˌɫi.ɾi.um n masc
delirium tremens

demacrar /de.maˈkɾa/ /de.maˈkɾaɾ/ /də.məˈkɾa/ alg ant bal cent demacr demacra demacrada demacrades demacraia demacraien demacraies demacram demacrant demacrar demacrara demacraran demacrarem demacraren demacrares demacrareu demacraria demacrarien demacraries demacrariva demacrariven demacrarives demacrarà demacraràs demacraré demacraríem demacraríeu demacrarívem demacraríveu demacrassen demacrasses demacrassin demacrassis demacrat demacrats demacrau demacrava demacraven demacraves demacravi demacravo demacre demacreguem demacreguessa demacreguessen demacreguesses demacregueu demacregués demacreguéssom demacreguéssou demacrem demacren demacres demacressa demacressen demacresses demacressi demacressin demacressis demacreu demacri demacrin demacris demacro demacros demacrs demacrà demacràiem demacràieu demacràrem demacràreu demacràs demacràssem demacràsseu demacràssim demacràssiu demacràvem demacràvets demacràveu demacràvom demacrés demacréssem demacrésseu demacréssim demacréssiu demacrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
demacrar

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
demagogo

demagògia /de.maˈɣɔ.d͡ʒi.a/ /de.maˈɣɔ.d͡ʒja/ /de.maˈɣɔ.ʒi.a/ /də.məˈɣɔ.ʒjə/ n fem
demagogia

demanadissa /de.ma.naˈði.sa/ /də.mə.nəˈði.sə/ n fem
gran demanda

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deman demana demanada demanades demanam demanant demanar demanara demanaran demanarem demanaren demanares demanareu demanaria demanarien demanaries demanarà demanaràs demanaré demanaríem demanaríeu demanassen demanasses demanassin demanassis demanat demanats demanau demanava demanaven demanaves demane demanem demanen demanes demanessen demanesses demanessin demanessis demaneu demani demanin demanis demano demanà demanàrem demanàreu demanàs demanàssem demanàsseu demanàssim demanàssiu demanàvem demanàveu demanés demanéssem demanésseu demanéssim demanéssiu demaní occ sept val v
pedir
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.
Posar preu a la mercaderia qui la ven.
Proposar als pares o parents d'una dona el desig que la concedeixin per esposa.
(pilota) Un jugador, sol·licitar la intervenció del jutge o l'home bo davant d'una jugada de validesa dubtosa.
llamar
Avisar o trucar perquè surtin els de dins o l'atenguin.

demanar la lluna v
pedir la luna

demanar la mà v
pedir la mano

demanda /deˈman.da/ /dəˈman.də/ n fem
demanda

demandar /de.manˈda/ /de.manˈdaɾ/ /də.mənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) demand demanda demandada demandades demandam demandant demandar demandara demandaran demandarem demandaren demandares demandareu demandaria demandarien demandaries demandarà demandaràs demandaré demandaríem demandaríeu demandassen demandasses demandassin demandassis demandat demandats demandau demandava demandaven demandaves demande demandem demanden demandes demandessen demandesses demandessin demandessis demandeu demandi demandin demandis demando demandà demandàrem demandàreu demandàs demandàssem demandàsseu demandàssim demandàssiu demandàvem demandàveu demandés demandéssem demandésseu demandéssim demandéssiu demandí occ sept val v
demandar

demarcació /ðe.maɾ.ka.siˈo/ /ðə.məɾ.kə.siˈo/ n fem
demarcación

demarcar /de.maɾˈka/ /de.maɾˈkaɾ/ /də.mərˈka/ alg ant bal cent demarc demarca demarcada demarcades demarcaia demarcaien demarcaies demarcam demarcant demarcar demarcara demarcaran demarcarem demarcaren demarcares demarcareu demarcaria demarcarien demarcaries demarcariva demarcariven demarcarives demarcarà demarcaràs demarcaré demarcaríem demarcaríeu demarcarívem demarcaríveu demarcassen demarcasses demarcassin demarcassis demarcat demarcats demarcau demarcava demarcaven demarcaves demarcavi demarcavo demarco demarcos demarcà demarcàiem demarcàieu demarcàrem demarcàreu demarcàs demarcàssem demarcàsseu demarcàssim demarcàssiu demarcàvem demarcàvets demarcàveu demarcàvom demarque demarqueguem demarqueguessa demarqueguessen demarqueguesses demarquegueu demarquegués demarqueguéssom demarqueguéssou demarquem demarquen demarques demarquessa demarquessen demarquesses demarquessi demarquessin demarquessis demarqueu demarqui demarquin demarquis demarqués demarquéssem demarquésseu demarquéssim demarquéssiu demarquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
demarcar

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
demente

demesiadament /de.me.ziˌa.ðaˈmen/ /de.me.ziˌa.ðaˈment/ /də.mə.ziˌa.ðəˈmen/ /də.mə.ziˌa.ðəˈment/ adv
demasiadamente

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ n masc
demiurgo

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
democratización

democratitzar /de.mo.kɾa.tiˈd͡za/ /de.mo.kɾa.tiˈza/ /de.mo.kɾa.tiˈzaɾ/ /də.mo.kɾə.tiˈd͡za/ /də.mu.kɾə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent democratitz democratitza democratitzada democratitzades democratitzaia democratitzaien democratitzaies democratitzam democratitzant democratitzar democratitzara democratitzaran democratitzarem democratitzaren democratitzares democratitzareu democratitzaria democratitzarien democratitzaries democratitzariva democratitzariven democratitzarives democratitzarà democratitzaràs democratitzaré democratitzaríem democratitzaríeu democratitzarívem democratitzaríveu democratitzassen democratitzasses democratitzassin democratitzassis democratitzat democratitzats democratitzau democratitzava democratitzaven democratitzaves democratitzavi democratitzavo democratitze democratitzeguem democratitzeguessa democratitzeguessen democratitzeguesses democratitzegueu democratitzegués democratitzeguéssom democratitzeguéssou democratitzem democratitzen democratitzes democratitzessa democratitzessen democratitzesses democratitzessi democratitzessin democratitzessis democratitzeu democratitzi democratitzin democratitzis democratitzo democratitzos democratitzs democratitzà democratitzàiem democratitzàieu democratitzàrem democratitzàreu democratitzàs democratitzàssem democratitzàsseu democratitzàssim democratitzàssiu democratitzàvem democratitzàvets democratitzàveu democratitzàvom democratitzés democratitzéssem democratitzésseu democratitzéssim democratitzéssiu democratitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
democratización

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
democracia
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
democrático

democràticament /de.moˌkɾa.ti.kaˈmen/ /de.moˌkɾa.ti.kaˈment/ /də.moˌkɾa.ti.kəˈment/ /də.muˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
democráticamente

demodulació n fem
desmodulación

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ n fem
demolición

demonitzar /de.mo.niˈd͡za/ /de.mo.niˈzaɾ/ /də.mo.niˈd͡za/ /də.mu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) demonitz demonitza demonitzada demonitzades demonitzam demonitzant demonitzar demonitzara demonitzaran demonitzarem demonitzaren demonitzares demonitzareu demonitzaria demonitzarien demonitzaries demonitzarà demonitzaràs demonitzaré demonitzaríem demonitzaríeu demonitzassen demonitzasses demonitzassin demonitzassis demonitzat demonitzats demonitzau demonitzava demonitzaven demonitzaves demonitze demonitzem demonitzen demonitzes demonitzessen demonitzesses demonitzessin demonitzessis demonitzeu demonitzi demonitzin demonitzis demonitzo demonitzà demonitzàrem demonitzàreu demonitzàs demonitzàssem demonitzàsseu demonitzàssim demonitzàssiu demonitzàvem demonitzàveu demonitzés demonitzéssem demonitzésseu demonitzéssim demonitzéssiu demonitzí occ sept val v
demonizar

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ n fem
demora
Temps de més quan una cosa es fa més tard del que s’esperava.
(nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demorar /de.moˈɾa/ /de.moˈɾaɾ/ /də.muˈɾa/ alg ant bal cent demor demora demorada demorades demoraia demoraien demoraies demoram demorant demorar demorara demoraran demorarem demoraren demorares demorareu demoraria demorarien demoraries demorariva demorariven demorarives demorarà demoraràs demoraré demoraríem demoraríeu demorarívem demoraríveu demorassen demorasses demorassin demorassis demorat demorats demorau demorava demoraven demoraves demoravi demoravo demore demoreguem demoreguessa demoreguessen demoreguesses demoregueu demoregués demoreguéssom demoreguéssou demorem demoren demores demoressa demoressen demoresses demoressi demoressin demoressis demoreu demori demorin demoris demoro demoros demors demorà demoràiem demoràieu demoràrem demoràreu demoràs demoràssem demoràsseu demoràssim demoràssiu demoràvem demoràvets demoràveu demoràvom demorés demoréssem demorésseu demoréssim demoréssiu demorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
demorar

demoscòpia /de.mosˈkɔ.pi.a/ /də.mosˈkɔ.pi.ə/ /də.musˈkɔ.pi.ə/ n fem
demoscopia

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) demostr demostra demostrada demostrades demostram demostrant demostrar demostrara demostraran demostrarem demostraren demostrares demostrareu demostraria demostrarien demostraries demostrarà demostraràs demostraré demostraríem demostraríeu demostrassen demostrasses demostrassin demostrassis demostrat demostrats demostrau demostrava demostraven demostraves demostre demostrem demostren demostres demostressen demostresses demostressin demostressis demostreu demostri demostrin demostris demostro demostrà demostràrem demostràreu demostràs demostràssem demostràsseu demostràssim demostràssiu demostràvem demostràveu demostrés demostréssem demostrésseu demostréssim demostréssiu demostrí occ sept val v
demostrar
Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.
Donar proves, posar de manifest.

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ adj masc
demostrativo
Que pot demostrar.
(gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

dempeus /demˈpɛws/ /dəmˈpɛws/ adv
de pie

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
mañana
En el dia vinent després de l'actual.
En el futur de manera indeterminada.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ n masc
mañana
El temps venidor.

demà passat /deˈma adv
pasado mañana

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
demencia

demés /deˈmes/ /dəˈmes/ adv
además

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
demócrata

dena /ˈde.na/ /ˈde.nə/ /ˈdɛ.nə/ n fem
diez
Sèrie de deu avemaries que forma part del rosari.
Gra més gros d’un rosari que separa grups de deu grans més petits, usat per a comptar els gloriapatris.

denari /deˈna.ɾi/ /dəˈna.ɾi/ n masc
denario

denegar /de.neˈɣa/ /de.neˈɣaɾ/ /də.nəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deneg denega denegada denegades denegam denegant denegar denegara denegaran denegarem denegaren denegares denegareu denegaria denegarien denegaries denegarà denegaràs denegaré denegaríem denegaríeu denegassen denegasses denegassin denegassis denegat denegats denegau denegava denegaven denegaves denego denegue deneguem deneguen denegues deneguessen deneguesses deneguessin deneguessis denegueu denegui deneguin deneguis denegués deneguéssem deneguésseu deneguéssim deneguéssiu deneguí denegà denegàrem denegàreu denegàs denegàssem denegàsseu denegàssim denegàssiu denegàvem denegàveu occ sept val v
denegar

denejar /de.neˈd͡ʒa/ /de.neˈd͡ʒaɾ/ /de.neˈʒa/ /də.nəˈd͡ʒa/ /də.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) denegem denegen deneges denegessin denegessis denegeu denegi denegin denegis denegés denegéssim denegéssiu denegí deneig deneja denejada denejades denejam denejant denejar denejaran denejarem denejaren denejares denejareu denejaria denejarien denejaries denejarà denejaràs denejaré denejaríem denejaríeu denejassen denejasses denejassin denejassis denejat denejats denejau denejava denejaven denejaves denejà denejàrem denejàreu denejàs denejàssem denejàsseu denejàssim denejàssiu denejàvem denejàveu v
limpiar

dengue /ˈdeŋ.ɡe/ /ˈdeŋ.ɡə/ n masc
dengue

denigrar /de.niˈɣɾa/ /de.niˈɣɾaɾ/ /də.niˈɣɾa/ alg ant bal cent denigr denigra denigrada denigrades denigraia denigraien denigraies denigram denigrant denigrar denigrara denigraran denigrarem denigraren denigrares denigrareu denigraria denigrarien denigraries denigrariva denigrariven denigrarives denigrarà denigraràs denigraré denigraríem denigraríeu denigrarívem denigraríveu denigrassen denigrasses denigrassin denigrassis denigrat denigrats denigrau denigrava denigraven denigraves denigravi denigravo denigre denigreguem denigreguessa denigreguessen denigreguesses denigregueu denigregués denigreguéssom denigreguéssou denigrem denigren denigres denigressa denigressen denigresses denigressi denigressin denigressis denigreu denigri denigrin denigris denigro denigros denigrs denigrà denigràiem denigràieu denigràrem denigràreu denigràs denigràssem denigràsseu denigràssim denigràssiu denigràvem denigràvets denigràveu denigràvom denigrés denigréssem denigrésseu denigréssim denigréssiu denigrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
denigrar

denominació /de.no.mi.na.siˈo/ /də.no.mi.nə.siˈo/ /də.nu.mi.nə.siˈo/ n fem
denominación

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.nu.miˈna/ alg ant bal cent denomina denominada denominades denominaia denominaien denominaies denominam denominant denominar denominara denominaran denominarem denominaren denominares denominareu denominaria denominarien denominaries denominariva denominariven denominarives denominarà denominaràs denominaré denominaríem denominaríeu denominarívem denominaríveu denominassen denominasses denominassin denominassis denominat denominats denominau denominava denominaven denominaves denominavi denominavo denomine denomineguem denomineguessa denomineguessen denomineguesses denominegueu denominegués denomineguéssom denomineguéssou denominem denominen denomines denominessa denominessen denominesses denominessi denominessin denominessis denomineu denomini denominin denominis denomino denominos denominà denominàiem denominàieu denominàrem denominàreu denominàs denominàssem denominàsseu denominàssim denominàssiu denominàvem denominàvets denominàveu denominàvom denominés denominéssem denominésseu denominéssim denominéssiu denominí denomín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
denominar

denotar /de.noˈta/ /de.noˈtaɾ/ /də.noˈta/ /də.nuˈta/ alg ant bal cent denot denota denotada denotades denotaia denotaien denotaies denotam denotant denotar denotara denotaran denotarem denotaren denotares denotareu denotaria denotarien denotaries denotariva denotariven denotarives denotarà denotaràs denotaré denotaríem denotaríeu denotarívem denotaríveu denotassen denotasses denotassin denotassis denotat denotats denotau denotava denotaven denotaves denotavi denotavo denote denoteguem denoteguessa denoteguessen denoteguesses denotegueu denotegués denoteguéssom denoteguéssou denotem denoten denotes denotessa denotessen denotesses denotessi denotessin denotessis denoteu denoti denotin denotis denoto denotos denots denotà denotàiem denotàieu denotàrem denotàreu denotàs denotàssem denotàsseu denotàssim denotàssiu denotàvem denotàvets denotàveu denotàvom denotés denotéssem denotésseu denotéssim denotéssiu denotí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
denotar

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
denso

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
densidad

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
diente
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de llet n fem
diente de leche

dent de lleó n masc
diente de león
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentadura /den.taˈðu.ɾa/ /dən.təˈðu.ɾə/ n fem
dentadura

dentar /denˈta/ /denˈtaɾ/ /dənˈta/ alg ant bal cent dent denta dentada dentades dentaia dentaien dentaies dentam dentant dentar dentara dentaran dentarem dentaren dentares dentareu dentaria dentarien dentaries dentariva dentariven dentarives dentarà dentaràs dentaré dentaríem dentaríeu dentarívem dentaríveu dentassen dentasses dentassin dentassis dentat dentats dentau dentava dentaven dentaves dentavi dentavo dente denteguem denteguessa denteguessen denteguesses dentegueu dentegués denteguéssom denteguéssou dentem denten dentes dentessa dentessen dentesses dentessi dentessin dentessis denteu denti dentin dentis dento dentos dents dentà dentàiem dentàieu dentàrem dentàreu dentàs dentàssem dentàsseu dentàssim dentàssiu dentàvem dentàvets dentàveu dentàvom dentés dentéssem dentésseu dentéssim dentéssiu dentí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dentar

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
dentista

denudar /de.nuˈða/ /de.nuˈðaɾ/ /də.nuˈða/ alg ant bal cent denud denuda denudada denudades denudaia denudaien denudaies denudam denudant denudar denudara denudaran denudarem denudaren denudares denudareu denudaria denudarien denudaries denudariva denudariven denudarives denudarà denudaràs denudaré denudaríem denudaríeu denudarívem denudaríveu denudassen denudasses denudassin denudassis denudat denudats denudau denudava denudaven denudaves denudavi denudavo denude denudeguem denudeguessa denudeguessen denudeguesses denudegueu denudegués denudeguéssom denudeguéssou denudem denuden denudes denudessa denudessen denudesses denudessi denudessin denudessis denudeu denudi denudin denudis denudo denudos denuds denudà denudàiem denudàieu denudàrem denudàreu denudàs denudàssem denudàsseu denudàssim denudàssiu denudàvem denudàvets denudàveu denudàvom denudés denudéssem denudésseu denudéssim denudéssiu denudí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mudar

denunciant /de.nun.siˈan/ /de.nun.siˈant/ /də.nun.siˈan/ /də.nun.siˈant/ n neut
denunciante

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ alg bal denuncia denunciada denunciades denunciam denunciant denunciar denunciara denunciaran denunciarem denunciaren denunciares denunciareu denunciaria denunciarien denunciaries denunciarà denunciaràs denunciaré denunciaríem denunciaríeu denunciassen denunciasses denunciassin denunciassis denunciat denunciats denunciau denunciava denunciaven denunciaves denuncie denunciem denuncien denuncies denunciessen denunciesses denunciessin denunciessis denuncieu denuncii denuncio denuncià denunciàrem denunciàreu denunciàs denunciàssem denunciàsseu denunciàssim denunciàssiu denunciàvem denunciàveu denunciés denunciéssem denunciésseu denunciéssim denunciéssiu denuncií denunciï denunciïn denunciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
denunciar

denúncia /deˈnun.si.a/ /dəˈnun.si.ə/ n fem
denuncia

deontologia n fem
deontología

deontologia educativa n fem
deontología educativa

departament /de.par.taˈmen/ /de.paɾ.taˈmen/ /de.paɾ.taˈment/ /də.pər.təˈmen/ /də.pəɾ.təˈment/ n masc
departamento

departament d'orientació n masc
departamento de orientación

departament didàctic n masc
departamento didáctico

departament universitari n masc
departamento universitario

departir /de.parˈti/ /de.paɾˈti/ /de.paɾˈtiɾ/ /də.pərˈti/ alg ant bal centr departeix departeixa departeixen departeixes departeixi departeixin departeixis departeixo departeixs departesc departesca departesquen departesques departesqui departesquin departesquis departia departida departides departien departies departiguem departiguera departigueren departigueres departiguessen departiguesses departiguessin departiguessis departigueu departigueva departigueven departigueves departigué departiguérem departiguéreu departigués departiguéssem departiguésseu departiguéssim departiguéssiu departiguévem departiguéveu departim departint departir departira departiran departirem departiren departires departireu departiria departirien departiries departiriva departiriven departirives departirà departiràs departiré departiríem departiríeu departirívem departiríveu departisc departisca departisco departiscos departisquem departisquen departisques departisqueu departissa departissen departisses departissi departissin departissis departist departit departits departiu departiva departiven departives departix departixa departixen departixes departixi departixin departixis departixo departixos departí departíem departíets departíeu departírem departíreu departís departíscon departíssem departísseu departíssim departíssiu departíssom departíssou departívem departíveu departíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
apaciguar

depassar /de.paˈsa/ /de.paˈsaɾ/ /də.pəˈsa/ alg ant bal cent depassa depassada depassades depassaia depassaien depassaies depassam depassant depassar depassara depassaran depassarem depassaren depassares depassareu depassaria depassarien depassaries depassariva depassariven depassarives depassarà depassaràs depassaré depassaríem depassaríeu depassarívem depassaríveu depassassen depassasses depassassin depassassis depassat depassats depassau depassava depassaven depassaves depassavi depassavo depasse depasseguem depasseguessa depasseguessen depasseguesses depassegueu depassegués depasseguéssom depasseguéssou depassem depassen depasses depassessa depassessen depassesses depassessi depassessin depassessis depasseu depassi depassin depassis depasso depassos depassà depassàiem depassàieu depassàrem depassàreu depassàs depassàssem depassàsseu depassàssim depassàssiu depassàvem depassàvets depassàveu depassàvom depassés depasséssem depassésseu depasséssim depasséssiu depassí depàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
superar

depauperar /de.paw.peˈɾa/ /de.paw.peˈɾaɾ/ /də.pəw.pəˈɾa/ alg ant bal cent depauper depaupera depauperada depauperades depauperaia depauperaien depauperaies depauperam depauperant depauperar depauperara depauperaran depauperarem depauperaren depauperares depauperareu depauperaria depauperarien depauperaries depauperariva depauperariven depauperarives depauperarà depauperaràs depauperaré depauperaríem depauperaríeu depauperarívem depauperaríveu depauperassen depauperasses depauperassin depauperassis depauperat depauperats depauperau depauperava depauperaven depauperaves depauperavi depauperavo depaupere depaupereguem depaupereguessa depaupereguessen depaupereguesses depauperegueu depauperegués depaupereguéssom depaupereguéssou depauperem depauperen depauperes depauperessa depauperessen depauperesses depauperessi depauperessin depauperessis depaupereu depauperi depauperin depauperis depaupero depauperos depaupers depauperà depauperàiem depauperàieu depauperàrem depauperàreu depauperàs depauperàssem depauperàsseu depauperàssim depauperàssiu depauperàvem depauperàvets depauperàveu depauperàvom depauperés depauperéssem depauperésseu depauperéssim depauperéssiu depauperí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
depauperar

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
dependiente
Que depèn.

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ n masc
dependiente
Persona subalterna que atén els clients en un establiment comercial o de serveis.

dependentment /de.penˌdemˈmen/ /de.penˌdemˈment/ /də.pənˌdemˈmen/ /də.pənˌdemˈment/ adv
dependiente

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ bal depenc dependran dependre dependrem dependreu dependria dependrien dependries dependrà dependràs dependré dependríem dependríeu depenem depenen depenent depeneu depenga depenguem depenguen depenguera depengueren depengueres depengues depenguessen depenguesses depenguessin depenguessis depengueu depengui depenguin depenguis depengué depenguérem depenguéreu depengués depenguéssem depenguésseu depenguéssim depenguéssiu depenguí depenia depenien depenies depens depeníem depeníeu depesa depeses depesos depèn depès depén depés occ val v
depender

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
dependencia

deperir /de.peˈɾi/ /de.peˈɾiɾ/ /də.pəˈɾi/ alg ant bal centr depereix depereixa depereixen depereixes depereixi depereixin depereixis depereixo depereixs deperesc deperesca deperesquen deperesques deperesqui deperesquin deperesquis deperia deperida deperides deperien deperies deperiguem deperiguera deperigueren deperigueres deperiguessen deperiguesses deperiguessin deperiguessis deperigueu deperigueva deperigueven deperigueves deperigué deperiguérem deperiguéreu deperigués deperiguéssem deperiguésseu deperiguéssim deperiguéssiu deperiguévem deperiguéveu deperim deperint deperir deperira deperiran deperirem deperiren deperires deperireu deperiria deperirien deperiries depeririva depeririven deperirives deperirà deperiràs deperiré deperiríem deperiríeu deperirívem deperiríveu deperisc deperisca deperisco deperiscos deperisquem deperisquen deperisques deperisqueu deperissa deperissen deperisses deperissi deperissin deperissis deperist deperit deperits deperiu deperiva deperiven deperives deperix deperixa deperixen deperixes deperixi deperixin deperixis deperixo deperixos deperí deperíem deperíets deperíeu deperírem deperíreu deperís deperíscon deperíssem deperísseu deperíssim deperíssiu deperíssom deperíssou deperívem deperíveu deperíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
morir
Morir, perir.

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ alg ant bal cent depil depila depilada depilades depilaia depilaien depilaies depilam depilant depilar depilara depilaran depilarem depilaren depilares depilareu depilaria depilarien depilaries depilariva depilariven depilarives depilarà depilaràs depilaré depilaríem depilaríeu depilarívem depilaríveu depilassen depilasses depilassin depilassis depilat depilats depilau depilava depilaven depilaves depilavi depilavo depile depileguem depileguessa depileguessen depileguesses depilegueu depilegués depileguéssom depileguéssou depilem depilen depiles depilessa depilessen depilesses depilessi depilessin depilessis depileu depili depilin depilis depilo depilos depils depilà depilàiem depilàieu depilàrem depilàreu depilàs depilàssem depilàsseu depilàssim depilàssiu depilàvem depilàvets depilàveu depilàvom depilés depiléssem depilésseu depiléssim depiléssiu depilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
depilar
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

depilatori /de.pi.ɫaˈtɔ.ɾi/ /də.pi.ɫəˈtɔ.ɾi/ depilatòria adj masc
depilatorio
Que té la capacitat de depilar.

deplorable /de.pɫoˈɾa.bɫe/ /de.pɫoˈɾa.βɫe/ /de.pɫoˈɾab.bɫe/ /də.pɫoˈɾab.bɫə/ /də.pɫuˈɾa.βɫə/ /də.pɫuˈɾab.bɫə/ adj
deplorable
Digne de compassió, o capaç de moure a llàstima, o que quasi no té remei.

deplorar /de.ploˈɾa/ /de.ploˈɾaɾ/ /də.pɫuˈɾa/ alg ant bal cent deplor deplora deplorada deplorades deploraia deploraien deploraies deploram deplorant deplorar deplorara deploraran deplorarem deploraren deplorares deplorareu deploraria deplorarien deploraries deplorariva deplorariven deplorarives deplorarà deploraràs deploraré deploraríem deploraríeu deplorarívem deploraríveu deplorassen deplorasses deplorassin deplorassis deplorat deplorats deplorau deplorava deploraven deploraves deploravi deploravo deplore deploreguem deploreguessa deploreguessen deploreguesses deploregueu deploregués deploreguéssom deploreguéssou deplorem deploren deplores deploressa deploressen deploresses deploressi deploressin deploressis deploreu deplori deplorin deploris deploro deploros deplors deplorà deploràiem deploràieu deploràrem deploràreu deploràs deploràssem deploràsseu deploràssim deploràssiu deploràvem deploràvets deploràveu deploràvom deplorés deploréssem deplorésseu deploréssim deploréssiu deplorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deplorar

deposar /de.poˈza/ /de.poˈzaɾ/ /də.poˈza/ /də.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deposa deposada deposades deposam deposant deposar deposara deposaran deposarem deposaren deposares deposareu deposaria deposarien deposaries deposarà deposaràs deposaré deposaríem deposaríeu deposassen deposasses deposassin deposassis deposat deposats deposau deposava deposaven deposaves depose deposem deposen deposes deposessen deposesses deposessin deposessis deposeu deposi deposin deposis deposo deposà deposàrem deposàreu deposàs deposàssem deposàsseu deposàssim deposàssiu deposàvem deposàveu deposés deposéssem deposésseu deposéssim deposéssiu deposí depòs occ sept val v
deponer
Obligar algú a abandonar el seu càrrec.
Posar una cosa que estava en un lloc alt, en un lloc baix.
Declarar en judici.
depositar
Deixar reposar una dissolució perquè el solut baixi cap al fons del recipient.

depravació /de.pɾa.va.siˈo/ /de.pɾa.βa.siˈo/ /də.pɾə.və.siˈo/ /də.pɾə.βə.siˈo/ n fem
depravación

depravadament /de.pɾaˌva.ðaˈment/ /de.pɾaˌβa.ðaˈmen/ /də.pɾəˌva.ðəˈmen/ /də.pɾəˌva.ðəˈment/ /də.pɾəˌβa.ðəˈmen/ adv
depravadamente

depravar /de.pɾaˈvaɾ/ /de.pɾaˈβa/ /de.pɾaˈβaɾ/ /də.pɾəˈva/ /də.pɾəˈβa/ alg ant bal cent deprau depraus deprav deprava depravada depravades depravaia depravaien depravaies depravaieu depravam depravant depravar depravara depravaran depravarem depravaren depravares depravareu depravaria depravarien depravaries depravariva depravariven depravarives depravarà depravaràs depravaré depravaríem depravaríeu depravarívem depravaríveu depravassen depravasses depravassin depravassis depravat depravats depravau depravava depravaven depravaves depravavi depravavo deprave depraveguem depraveguessa depraveguessen depraveguesses depravegueu depravegués depraveguéssom depraveguéssou depravem depraven depraves depravessa depravessen depravesses depravessi depravessin depravessis depraveu depravi depravin depravis depravo depravos depravà depravàiem depravàrem depravàreu depravàs depravàssem depravàsseu depravàssim depravàssiu depravàvem depravàvets depravàveu depravàvom depravés depravéssem depravésseu depravéssim depravéssiu depraví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
depravar

depre /ˈde.pre/ adj
depre

depreciar /de.pɾe.siˈa/ /de.pɾe.siˈaɾ/ /də.pɾə.siˈa/ alg bal deprecia depreciada depreciades depreciam depreciant depreciar depreciara depreciaran depreciarem depreciaren depreciares depreciareu depreciaria depreciarien depreciaries depreciarà depreciaràs depreciaré depreciaríem depreciaríeu depreciassen depreciasses depreciassin depreciassis depreciat depreciats depreciau depreciava depreciaven depreciaves deprecie depreciem deprecien deprecies depreciessen depreciesses depreciessin depreciessis deprecieu deprecii deprecio deprecià depreciàrem depreciàreu depreciàs depreciàssem depreciàsseu depreciàssim depreciàssiu depreciàvem depreciàveu depreciés depreciéssem depreciésseu depreciéssim depreciéssiu deprecií depreciï depreciïn depreciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
depreciar

depredar /de.pɾeˈða/ /de.pɾeˈðaɾ/ /də.pɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) depred depreda depredada depredades depredam depredant depredar depredara depredaran depredarem depredaren depredares depredareu depredaria depredarien depredaries depredarà depredaràs depredaré depredaríem depredaríeu depredassen depredasses depredassin depredassis depredat depredats depredau depredava depredaven depredaves deprede depredem depreden depredes depredessen depredesses depredessin depredessis depredeu depredi depredin depredis depredo depredà depredàrem depredàreu depredàs depredàssem depredàsseu depredàssim depredàssiu depredàvem depredàveu depredés depredéssem depredésseu depredéssim depredéssiu depredí occ sept val v
depredar
Robar amb violència, saquejar.
Caçar un animal a un altre per alimentar-se.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
depresión

depriment /de.pɾiˈmen/ /de.pɾiˈment/ /də.pɾiˈmen/ /də.pɾiˈment/ adj
deprimente

deprimir /de.pɾiˈmi/ /de.pɾiˈmiɾ/ /də.pɾiˈmi/ alg ant bal centr deprimeix deprimeixa deprimeixen deprimeixes deprimeixi deprimeixin deprimeixis deprimeixo deprimeixs deprimesc deprimesca deprimesquen deprimesques deprimesqui deprimesquin deprimesquis deprimia deprimida deprimides deprimien deprimies deprimiguem deprimiguera deprimigueren deprimigueres deprimiguessen deprimiguesses deprimiguessin deprimiguessis deprimigueu deprimigueva deprimigueven deprimigueves deprimigué deprimiguérem deprimiguéreu deprimigués deprimiguéssem deprimiguésseu deprimiguéssim deprimiguéssiu deprimiguévem deprimiguéveu deprimim deprimint deprimir deprimira deprimiran deprimirem deprimiren deprimires deprimireu deprimiria deprimirien deprimiries deprimiriva deprimiriven deprimirives deprimirà deprimiràs deprimiré deprimiríem deprimiríeu deprimirívem deprimiríveu deprimisc deprimisca deprimisco deprimiscos deprimisquem deprimisquen deprimisques deprimisqueu deprimissa deprimissen deprimisses deprimissi deprimissin deprimissis deprimist deprimit deprimits deprimiu deprimiva deprimiven deprimives deprimix deprimixa deprimixen deprimixes deprimixi deprimixin deprimixis deprimixo deprimixos deprimí deprimíem deprimíets deprimíeu deprimírem deprimíreu deprimís deprimíscon deprimíssem deprimísseu deprimíssim deprimíssiu deprimíssom deprimíssou deprimívem deprimíveu deprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deprimir
Enfonsar una superfície.

deprimit /de.pɾiˈmit/ /də.pɾiˈmit/ adj masc
deprimido

depuració n fem
depuración

depurar /de.puˈɾa/ /de.puˈɾaɾ/ alg ant bal cent depur depura depurada depurades depuraia depuraien depuraies depuram depurant depurar depurara depuraran depurarem depuraren depurares depurareu depuraria depurarien depuraries depurariva depurariven depurarives depurarà depuraràs depuraré depuraríem depuraríeu depurarívem depuraríveu depurassen depurasses depurassin depurassis depurat depurats depurau depurava depuraven depuraves depuravi depuravo depure depureguem depureguessa depureguessen depureguesses depuregueu depuregués depureguéssom depureguéssou depurem depuren depures depuressa depuressen depuresses depuressi depuressin depuressis depureu depuri depurin depuris depuro depuros depurs depurà depuràiem depuràieu depuràrem depuràreu depuràs depuràssem depuràsseu depuràssim depuràssiu depuràvem depuràvets depuràveu depuràvom depurés depuréssem depurésseu depuréssim depuréssiu depurí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
depurar

derbi n masc
derby

derelinquir /ðe.ɾe.ɫinˈki/ /ðe.ɾe.ɫinˈkiɾ/ /ðə.ɾə.ɫinˈki/ alg ant bal centr derelinqueix derelinqueixa derelinqueixen derelinqueixes derelinqueixi derelinqueixin derelinqueixis derelinqueixo derelinqueixs derelinquesc derelinquesca derelinquesquen derelinquesques derelinquesqui derelinquesquin derelinquesquis derelinquia derelinquida derelinquides derelinquien derelinquies derelinquiguem derelinquiguera derelinquigueren derelinquigueres derelinquiguessen derelinquiguesses derelinquiguessin derelinquiguessis derelinquigueu derelinquigueva derelinquigueven derelinquigueves derelinquigué derelinquiguérem derelinquiguéreu derelinquigués derelinquiguéssem derelinquiguésseu derelinquiguéssim derelinquiguéssiu derelinquiguévem derelinquiguéveu derelinquim derelinquint derelinquir derelinquira derelinquiran derelinquirem derelinquiren derelinquires derelinquireu derelinquiria derelinquirien derelinquiries derelinquiriva derelinquiriven derelinquirives derelinquirà derelinquiràs derelinquiré derelinquiríem derelinquiríeu derelinquirívem derelinquiríveu derelinquisc derelinquisca derelinquisco derelinquiscos derelinquisquem derelinquisquen derelinquisques derelinquisqueu derelinquissa derelinquissen derelinquisses derelinquissi derelinquissin derelinquissis derelinquist derelinquit derelinquits derelinquiu derelinquiva derelinquiven derelinquives derelinquix derelinquixa derelinquixen derelinquixes derelinquixi derelinquixin derelinquixis derelinquixo derelinquixos derelinquí derelinquíem derelinquíets derelinquíeu derelinquírem derelinquíreu derelinquís derelinquíscon derelinquíssem derelinquísseu derelinquíssim derelinquíssiu derelinquíssom derelinquíssou derelinquívem derelinquíveu derelinquíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desprenderse

derisòriament /de.ɾiˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /de.ɾiˌzɔ.ɾi.aˈment/ /də.ɾiˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /də.ɾiˌzɔ.ɾi.əˈment/ adv
irrisoriamente

deriva /deˈɾi.va/ /deˈɾi.βa/ /dəˈɾi.və/ /dəˈɾi.βə/ n fem
deriva

derivació /de.ɾi.va.siˈo/ /de.ɾi.βa.siˈo/ /də.ɾi.və.siˈo/ /də.ɾi.βə.siˈo/ n fem
derivación
(lingüística) Procés de formació d’una nova paraula, normalment afegint un o més afixos a un lexema.

derivar /de.ɾiˈvaɾ/ /de.ɾiˈβa/ /də.ɾiˈva/ /də.ɾiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deriu deriv deriva derivada derivades derivam derivant derivar derivara derivaran derivarem derivaren derivares derivareu derivaria derivarien derivaries derivarà derivaràs derivaré derivaríem derivaríeu derivassen derivasses derivassin derivassis derivat derivats derivau derivava derivaven derivaves derive derivem deriven derives derivessen derivesses derivessin derivessis deriveu derivi derivin derivis derivo derivà derivàrem derivàreu derivàs derivàssem derivàsseu derivàssim derivàssiu derivàvem derivàveu derivés derivéssem derivésseu derivéssim derivéssiu deriví occ sept val v
derivar
Tenir l’origen, provenir, o atribuir l’origen, fer provenir.

derivat /de.ɾiˈvat/ /de.ɾiˈβat/ /də.ɾiˈvat/ /də.ɾiˈβat/ n masc
derivado

derma /ˈdeɾ.ma/ /ˈdɛr.mə/ n masc
dermis

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
dermatología

dermatosquelet /ˌdeɾ.ma.tos.keˈɫet/ /ˌdɛr.mə.tus.kəˈɫɛt/ /ˌdɛɾ.mə.tos.kəˈɫət/ n masc
dermatoesqueleto

derramar /de.raˈma/ /de.raˈmaɾ/ /də.rəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) derram derrama derramada derramades derramam derramant derramar derramara derramaran derramarem derramaren derramares derramareu derramaria derramarien derramaries derramarà derramaràs derramaré derramaríem derramaríeu derramassen derramasses derramassin derramassis derramat derramats derramau derramava derramaven derramaves derrame derramem derramen derrames derramessen derramesses derramessin derramessis derrameu derrami derramin derramis derramo derramà derramàrem derramàreu derramàs derramàssem derramàsseu derramàssim derramàssiu derramàvem derramàveu derramés derraméssem derramésseu derraméssim derraméssiu derramí occ sept val v
derramar
Repartir una despesa, contribució.

derrotar /de.roˈta/ /de.roˈtaɾ/ /də.roˈta/ /də.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) derrot derrota derrotada derrotades derrotam derrotant derrotar derrotara derrotaran derrotarem derrotaren derrotares derrotareu derrotaria derrotarien derrotaries derrotarà derrotaràs derrotaré derrotaríem derrotaríeu derrotassen derrotasses derrotassin derrotassis derrotat derrotats derrotau derrotava derrotaven derrotaves derrote derrotem derroten derrotes derrotessen derrotesses derrotessin derrotessis derroteu derroti derrotin derrotis derroto derrotà derrotàrem derrotàreu derrotàs derrotàssem derrotàsseu derrotàssim derrotàssiu derrotàvem derrotàveu derrotés derrotéssem derrotésseu derrotéssim derrotéssiu derrotí occ sept val v
derrotar

derruir /de.ruˈi/ /de.ruˈiɾ/ /də.ruˈi/ alg bal derrueix derrueixen derrueixes derrueixi derrueixin derrueixis derrueixo derrueixs derruesc derruesca derruesquen derruesques derruesqui derruesquin derruesquis derruint derruir derruiran derruirem derruireu derruiria derruirien derruiries derruirà derruiràs derruiré derruiríem derruiríeu derruí derruíem derruíeu derruírem derruíreu derruís derruíssem derruísseu derruíssim derruíssiu derruïa derruïda derruïdes derruïen derruïes derruïguem derruïgueu derruïm derruïra derruïren derruïres derruïsc derruïsca derruïsquen derruïsques derruïssen derruïsses derruïssin derruïssis derruït derruïts derruïu derruïx derruïxen derruïxes derruïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
derruir

des de preposition
desde

des- prefix
des-

desabonyegar /de.za.bo.ɲeˈɣaɾ/ /de.za.βo.ɲeˈɣa/ /də.zə.bo.ɲəˈɣa/ /də.zə.bu.ɲəˈɣa/ /də.zə.βu.ɲəˈɣa/ alg bal desabonyeg desabonyega desabonyegada desabonyegades desabonyegam desabonyegant desabonyegar desabonyegara desabonyegaran desabonyegarem desabonyegaren desabonyegares desabonyegareu desabonyegaria desabonyegarien desabonyegaries desabonyegarà desabonyegaràs desabonyegaré desabonyegaríem desabonyegaríeu desabonyegassen desabonyegasses desabonyegassin desabonyegassis desabonyegat desabonyegats desabonyegau desabonyegava desabonyegaven desabonyegaves desabonyego desabonyegue desabonyeguem desabonyeguen desabonyegues desabonyeguessen desabonyeguesses desabonyeguessin desabonyeguessis desabonyegueu desabonyegui desabonyeguin desabonyeguis desabonyegués desabonyeguéssem desabonyeguésseu desabonyeguéssim desabonyeguéssiu desabonyeguí desabonyegà desabonyegàrem desabonyegàreu desabonyegàs desabonyegàssem desabonyegàsseu desabonyegàssim desabonyegàssiu desabonyegàvem desabonyegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desabollar

desabrigar /de.za.bɾiˈɣaɾ/ /de.za.βɾiˈɣa/ /də.zə.βɾiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desabrig desabriga desabrigada desabrigades desabrigam desabrigant desabrigar desabrigara desabrigaran desabrigarem desabrigaren desabrigares desabrigareu desabrigaria desabrigarien desabrigaries desabrigarà desabrigaràs desabrigaré desabrigaríem desabrigaríeu desabrigassen desabrigasses desabrigassin desabrigassis desabrigat desabrigats desabrigau desabrigava desabrigaven desabrigaves desabrigo desabrigue desabriguem desabriguen desabrigues desabriguessen desabriguesses desabriguessin desabriguessis desabrigueu desabrigui desabriguin desabriguis desabrigués desabriguéssem desabriguésseu desabriguéssim desabriguéssiu desabriguí desabrigà desabrigàrem desabrigàreu desabrigàs desabrigàssem desabrigàsseu desabrigàssim desabrigàssiu desabrigàvem desabrigàveu occ sept val v
desabrigar

desacatar /dez.a.kaˈta/ /dez.a.kaˈtaɾ/ /dəz.ə.kəˈta/ alg ant bal cent desacat desacata desacatada desacatades desacataia desacataien desacataies desacatam desacatant desacatar desacatara desacataran desacatarem desacataren desacatares desacatareu desacataria desacatarien desacataries desacatariva desacatariven desacatarives desacatarà desacataràs desacataré desacataríem desacataríeu desacatarívem desacataríveu desacatassen desacatasses desacatassin desacatassis desacatat desacatats desacatau desacatava desacataven desacataves desacatavi desacatavo desacate desacateguem desacateguessa desacateguessen desacateguesses desacategueu desacategués desacateguéssom desacateguéssou desacatem desacaten desacates desacatessa desacatessen desacatesses desacatessi desacatessin desacatessis desacateu desacati desacatin desacatis desacato desacatos desacats desacatà desacatàiem desacatàieu desacatàrem desacatàreu desacatàs desacatàssem desacatàsseu desacatàssim desacatàssiu desacatàvem desacatàvets desacatàveu desacatàvom desacatés desacatéssem desacatésseu desacatéssim desacatéssiu desacatí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desacatar

desacoblar /de.za.kobˈbɫa/ /de.za.koˈbɫaɾ/ /de.za.koˈβɫa/ /də.zə.kobˈbɫa/ /də.zə.kubˈbɫa/ /də.zə.kuˈβɫa/ alg ant bal cent desacobl desacobla desacoblada desacoblades desacoblaia desacoblaien desacoblaies desacoblam desacoblant desacoblar desacoblara desacoblaran desacoblarem desacoblaren desacoblares desacoblareu desacoblaria desacoblarien desacoblaries desacoblariva desacoblariven desacoblarives desacoblarà desacoblaràs desacoblaré desacoblaríem desacoblaríeu desacoblarívem desacoblaríveu desacoblassen desacoblasses desacoblassin desacoblassis desacoblat desacoblats desacoblau desacoblava desacoblaven desacoblaves desacoblavi desacoblavo desacoble desacobleguem desacobleguessa desacobleguessen desacobleguesses desacoblegueu desacoblegués desacobleguéssom desacobleguéssou desacoblem desacoblen desacobles desacoblessa desacoblessen desacoblesses desacoblessi desacoblessin desacoblessis desacobleu desacobli desacoblin desacoblis desacoblo desacoblos desacobls desacoblà desacoblàiem desacoblàieu desacoblàrem desacoblàreu desacoblàs desacoblàssem desacoblàsseu desacoblàssim desacoblàssiu desacoblàvem desacoblàvets desacoblàveu desacoblàvom desacoblés desacobléssem desacoblésseu desacobléssim desacobléssiu desacoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desacoplar

desacomodadament /de.za.ko.moˌða.ðaˈmen/ /de.za.ko.moˌða.ðaˈment/ /də.zə.ko.moˌða.ðəˈment/ /də.zə.ku.muˌða.ðəˈmen/ adv
desacomodadamente

desaconselladament /de.za.kon.seˌʎa.ðaˈmen/ /de.za.kon.seˌʎa.ðaˈment/ /də.zə.kon.səˌʎa.ðəˈment/ /də.zə.kun.səˌja.ðəˈmen/ /də.zə.kun.səˌʎa.ðəˈmen/ adv
desaconsejadamente

desaconsellar /de.za.kon.seˈʎa/ /de.za.kon.seˈʎaɾ/ /də.zə.kon.səˈʎa/ /də.zə.kun.səˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desaconsell desaconsella desaconsellada desaconsellades desaconsellam desaconsellant desaconsellar desaconsellara desaconsellaran desaconsellarem desaconsellaren desaconsellares desaconsellareu desaconsellaria desaconsellarien desaconsellaries desaconsellarà desaconsellaràs desaconsellaré desaconsellaríem desaconsellaríeu desaconsellassen desaconsellasses desaconsellassin desaconsellassis desaconsellat desaconsellats desaconsellau desaconsellava desaconsellaven desaconsellaves desaconselle desaconsellem desaconsellen desaconselles desaconsellessen desaconsellesses desaconsellessin desaconsellessis desaconselleu desaconselli desaconsellin desaconsellis desaconsello desaconsellà desaconsellàrem desaconsellàreu desaconsellàs desaconsellàssem desaconsellàsseu desaconsellàssim desaconsellàssiu desaconsellàvem desaconsellàveu desaconsellés desaconselléssem desaconsellésseu desaconselléssim desaconselléssiu desaconsellí occ sept val v
desaconsejar

desacord /de.zaˈkɔɾt/ /də.zəˈkɔrt/ n masc
desacuerdo

desacordadament /de.za.korˌða.ðaˈmen/ /de.za.koɾˌða.ðaˈmen/ /de.za.koɾˌða.ðaˈment/ /də.zə.koɾˌða.ðəˈment/ /də.zə.kurˌda.ðəˈmen/ /də.zə.kurˌða.ðəˈmen/ adv
desacordadamente

desacorralar /de.za.ko.raˈɫa/ /de.za.ko.raˈɫaɾ/ /də.zə.ko.rəˈɫa/ /də.zə.ku.rəˈɫa/ alg ant bal cent desacorral desacorrala desacorralada desacorralades desacorralaia desacorralaien desacorralaies desacorralam desacorralant desacorralar desacorralara desacorralaran desacorralarem desacorralaren desacorralares desacorralareu desacorralaria desacorralarien desacorralaries desacorralariva desacorralariven desacorralarives desacorralarà desacorralaràs desacorralaré desacorralaríem desacorralaríeu desacorralarívem desacorralaríveu desacorralassen desacorralasses desacorralassin desacorralassis desacorralat desacorralats desacorralau desacorralava desacorralaven desacorralaves desacorralavi desacorralavo desacorrale desacorraleguem desacorraleguessa desacorraleguessen desacorraleguesses desacorralegueu desacorralegués desacorraleguéssom desacorraleguéssou desacorralem desacorralen desacorrales desacorralessa desacorralessen desacorralesses desacorralessi desacorralessin desacorralessis desacorraleu desacorrali desacorralin desacorralis desacorralo desacorralos desacorrals desacorralà desacorralàiem desacorralàieu desacorralàrem desacorralàreu desacorralàs desacorralàssem desacorralàsseu desacorralàssim desacorralàssiu desacorralàvem desacorralàvets desacorralàveu desacorralàvom desacorralés desacorraléssem desacorralésseu desacorraléssim desacorraléssiu desacorralí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desacorralar

desacostar /de.za.kosˈta/ /de.za.kosˈtaɾ/ /də.zə.kosˈta/ /də.zə.kusˈta/ alg ant bal cent desacost desacosta desacostada desacostades desacostaia desacostaien desacostaies desacostam desacostant desacostar desacostara desacostaran desacostarem desacostaren desacostares desacostareu desacostaria desacostarien desacostaries desacostariva desacostariven desacostarives desacostarà desacostaràs desacostaré desacostaríem desacostaríeu desacostarívem desacostaríveu desacostassen desacostasses desacostassin desacostassis desacostat desacostats desacostau desacostava desacostaven desacostaves desacostavi desacostavo desacoste desacosteguem desacosteguessa desacosteguessen desacosteguesses desacostegueu desacostegués desacosteguéssom desacosteguéssou desacostem desacosten desacostes desacostessa desacostessen desacostesses desacostessi desacostessin desacostessis desacosteu desacosti desacostin desacostis desacosto desacostos desacosts desacostà desacostàiem desacostàieu desacostàrem desacostàreu desacostàs desacostàssem desacostàsseu desacostàssim desacostàssiu desacostàvem desacostàvets desacostàveu desacostàvom desacostés desacostéssem desacostésseu desacostéssim desacostéssiu desacostí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distanciar

desacostumadament /de.za.kos.tuˌma.ðaˈmen/ /de.za.kos.tuˌma.ðaˈment/ /də.zə.kos.tuˌma.ðəˈment/ /də.zə.kus.tuˌma.ðəˈmen/ adv
desacostumbradamente

desacreditar /dez.a.kɾe.ðiˈta/ /dez.a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /dez.ə.kɾə.ðiˈta/ alg ant bal cent desacredit desacredita desacreditada desacreditades desacreditaia desacreditaien desacreditaies desacreditam desacreditant desacreditar desacreditara desacreditaran desacreditarem desacreditaren desacreditares desacreditareu desacreditaria desacreditarien desacreditaries desacreditariva desacreditariven desacreditarives desacreditarà desacreditaràs desacreditaré desacreditaríem desacreditaríeu desacreditarívem desacreditaríveu desacreditassen desacreditasses desacreditassin desacreditassis desacreditat desacreditats desacreditau desacreditava desacreditaven desacreditaves desacreditavi desacreditavo desacredite desacrediteguem desacrediteguessa desacrediteguessen desacrediteguesses desacreditegueu desacreditegués desacrediteguéssom desacrediteguéssou desacreditem desacrediten desacredites desacreditessa desacreditessen desacreditesses desacreditessi desacreditessin desacreditessis desacrediteu desacrediti desacreditin desacreditis desacredito desacreditos desacredits desacredità desacreditàiem desacreditàieu desacreditàrem desacreditàreu desacreditàs desacreditàssem desacreditàsseu desacreditàssim desacreditàssiu desacreditàvem desacreditàvets desacreditàveu desacreditàvom desacredités desacreditéssem desacreditésseu desacreditéssim desacreditéssiu desacredití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desacreditar

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ alg ant bal cent desactiu desactius desactiv desactiva desactivada desactivades desactivaia desactivaien desactivaies desactivaieu desactivam desactivant desactivar desactivara desactivaran desactivarem desactivaren desactivares desactivareu desactivaria desactivarien desactivaries desactivariva desactivariven desactivarives desactivarà desactivaràs desactivaré desactivaríem desactivaríeu desactivarívem desactivaríveu desactivassen desactivasses desactivassin desactivassis desactivat desactivats desactivau desactivava desactivaven desactivaves desactivavi desactivavo desactive desactiveguem desactiveguessa desactiveguessen desactiveguesses desactivegueu desactivegués desactiveguéssom desactiveguéssou desactivem desactiven desactives desactivessa desactivessen desactivesses desactivessi desactivessin desactivessis desactiveu desactivi desactivin desactivis desactivo desactivos desactivà desactivàiem desactivàrem desactivàreu desactivàs desactivàssem desactivàsseu desactivàssim desactivàssiu desactivàvem desactivàvets desactivàveu desactivàvom desactivés desactivéssem desactivésseu desactivéssim desactivéssiu desactiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
desactivar
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desacuradament /de.za.kuˌɾa.ðaˈmen/ /de.za.kuˌɾa.ðaˈment/ /də.zə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /də.zə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
descuidadamente

desafectació /də.za.fek.ta.siˈo/ /də.zə.fək.tə.siˈo/ n fem
esafectación

desafectar /de.za.fekˈta/ /de.za.fekˈtaɾ/ /də.zə.fəkˈta/ alg ant bal cent desafect desafecta desafectada desafectades desafectaia desafectaien desafectaies desafectam desafectant desafectar desafectara desafectaran desafectarem desafectaren desafectares desafectareu desafectaria desafectarien desafectaries desafectariva desafectariven desafectarives desafectarà desafectaràs desafectaré desafectaríem desafectaríeu desafectarívem desafectaríveu desafectassen desafectasses desafectassin desafectassis desafectat desafectats desafectau desafectava desafectaven desafectaves desafectavi desafectavo desafecte desafecteguem desafecteguessa desafecteguessen desafecteguesses desafectegueu desafectegués desafecteguéssom desafecteguéssou desafectem desafecten desafectes desafectessa desafectessen desafectesses desafectessi desafectessin desafectessis desafecteu desafecti desafectin desafectis desafecto desafectos desafects desafectà desafectàiem desafectàieu desafectàrem desafectàreu desafectàs desafectàssem desafectàsseu desafectàssim desafectàssiu desafectàvem desafectàvets desafectàveu desafectàvom desafectés desafectéssem desafectésseu desafectéssim desafectéssiu desafectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desafectar

desaferrar /dez.a.feˈra/ /dez.a.feˈraɾ/ /dəz.ə.fəˈra/ alg ant bal cent desaferr desaferra desaferrada desaferrades desaferraia desaferraien desaferraies desaferram desaferrant desaferrar desaferrara desaferraran desaferrarem desaferraren desaferrares desaferrareu desaferraria desaferrarien desaferraries desaferrariva desaferrariven desaferrarives desaferrarà desaferraràs desaferraré desaferraríem desaferraríeu desaferrarívem desaferraríveu desaferrassen desaferrasses desaferrassin desaferrassis desaferrat desaferrats desaferrau desaferrava desaferraven desaferraves desaferravi desaferravo desaferre desaferreguem desaferreguessa desaferreguessen desaferreguesses desaferregueu desaferregués desaferreguéssom desaferreguéssou desaferrem desaferren desaferres desaferressa desaferressen desaferresses desaferressi desaferressin desaferressis desaferreu desaferri desaferrin desaferris desaferro desaferros desaferrs desaferrà desaferràiem desaferràieu desaferràrem desaferràreu desaferràs desaferràssem desaferràsseu desaferràssim desaferràssiu desaferràvem desaferràvets desaferràveu desaferràvom desaferrés desaferréssem desaferrésseu desaferréssim desaferréssiu desaferrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
soltar

desafiar /de.za.fiˈa/ /de.za.fiˈaɾ/ /də.zə.fiˈa/ alg bal desafia desafiada desafiades desafiam desafiant desafiar desafiara desafiaran desafiarem desafiaren desafiares desafiareu desafiaria desafiarien desafiaries desafiarà desafiaràs desafiaré desafiaríem desafiaríeu desafiassen desafiasses desafiassin desafiassis desafiat desafiats desafiau desafiava desafiaven desafiaves desafie desafiem desafien desafies desafiessen desafiesses desafiessin desafiessis desafieu desafii desafio desafià desafiàrem desafiàreu desafiàs desafiàssem desafiàsseu desafiàssim desafiàssiu desafiàvem desafiàveu desafiés desafiéssem desafiésseu desafiéssim desafiéssiu desafií desafiï desafiïn desafiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desafiar

desafinadament /de.za.fiˌna.ðaˈmen/ /de.za.fiˌna.ðaˈment/ /də.zə.fiˌna.ðəˈmen/ /də.zə.fiˌna.ðəˈment/ adv
desafinadamente

desafinar /de.za.fiˈna/ /de.za.fiˈnaɾ/ /də.zə.fiˈna/ alg ant bal cent desafina desafinada desafinades desafinaia desafinaien desafinaies desafinam desafinant desafinar desafinara desafinaran desafinarem desafinaren desafinares desafinareu desafinaria desafinarien desafinaries desafinariva desafinariven desafinarives desafinarà desafinaràs desafinaré desafinaríem desafinaríeu desafinarívem desafinaríveu desafinassen desafinasses desafinassin desafinassis desafinat desafinats desafinau desafinava desafinaven desafinaves desafinavi desafinavo desafine desafineguem desafineguessa desafineguessen desafineguesses desafinegueu desafinegués desafineguéssom desafineguéssou desafinem desafinen desafines desafinessa desafinessen desafinesses desafinessi desafinessin desafinessis desafineu desafini desafinin desafinis desafino desafinos desafinà desafinàiem desafinàieu desafinàrem desafinàreu desafinàs desafinàssem desafinàsseu desafinàssim desafinàssiu desafinàvem desafinàvets desafinàveu desafinàvom desafinés desafinéssem desafinésseu desafinéssim desafinéssiu desafiní desafín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desafinar
Emetre sons que trenquen l'harmonia quan es canta.
No produir la nota exacta un instrument musical.
No funcionar bé en el moment precís.

desafortunat /de.za.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.fur.tuˈnat/ adj masc
desafortunado

desagafar /de.za.ɣaˈfa/ /de.za.ɣaˈfaɾ/ /də.zə.ɣəˈfa/ alg ant bal cent desagaf desagafa desagafada desagafades desagafaia desagafaien desagafaies desagafam desagafant desagafar desagafara desagafaran desagafarem desagafaren desagafares desagafareu desagafaria desagafarien desagafaries desagafariva desagafariven desagafarives desagafarà desagafaràs desagafaré desagafaríem desagafaríeu desagafarívem desagafaríveu desagafassen desagafasses desagafassin desagafassis desagafat desagafats desagafau desagafava desagafaven desagafaves desagafavi desagafavo desagafe desagafeguem desagafeguessa desagafeguessen desagafeguesses desagafegueu desagafegués desagafeguéssom desagafeguéssou desagafem desagafen desagafes desagafessa desagafessen desagafesses desagafessi desagafessin desagafessis desagafeu desagafi desagafin desagafis desagafo desagafos desagafs desagafà desagafàiem desagafàieu desagafàrem desagafàreu desagafàs desagafàssem desagafàsseu desagafàssim desagafàssiu desagafàvem desagafàvets desagafàveu desagafàvom desagafés desagaféssem desagafésseu desagaféssim desagaféssiu desagafí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
soltar

desagermanar /de.za.d͡ʒeɾ.maˈna/ /de.za.d͡ʒeɾ.maˈnaɾ/ /de.za.ʒer.maˈna/ /də.zə.ʒər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desagerman desagermana desagermanada desagermanades desagermanam desagermanant desagermanar desagermanara desagermanaran desagermanarem desagermanaren desagermanares desagermanareu desagermanaria desagermanarien desagermanaries desagermanarà desagermanaràs desagermanaré desagermanaríem desagermanaríeu desagermanassen desagermanasses desagermanassin desagermanassis desagermanat desagermanats desagermanau desagermanava desagermanaven desagermanaves desagermane desagermanem desagermanen desagermanes desagermanessen desagermanesses desagermanessin desagermanessis desagermaneu desagermani desagermanin desagermanis desagermano desagermanà desagermanàrem desagermanàreu desagermanàs desagermanàssem desagermanàsseu desagermanàssim desagermanàssiu desagermanàvem desagermanàveu desagermanés desagermanéssem desagermanésseu desagermanéssim desagermanéssiu desagermaní occ sept val v
deshermanar deshermanarse
(transitiu) Fer abandonar un agermanament.
deshermanarse
(intransitiu, pronominal) Abandonar un agermanament.

desagradablement /de.za.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /de.za.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /de.za.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ adv
desagradablemente

desagradar /de.za.ɣɾaˈða/ /de.za.ɣɾaˈðaɾ/ /də.zə.ɣɾəˈða/ alg ant bal cent desagrad desagrada desagradada desagradades desagradaia desagradaien desagradaies desagradam desagradant desagradar desagradara desagradaran desagradarem desagradaren desagradares desagradareu desagradaria desagradarien desagradaries desagradariva desagradariven desagradarives desagradarà desagradaràs desagradaré desagradaríem desagradaríeu desagradarívem desagradaríveu desagradassen desagradasses desagradassin desagradassis desagradat desagradats desagradau desagradava desagradaven desagradaves desagradavi desagradavo desagrade desagradeguem desagradeguessa desagradeguessen desagradeguesses desagradegueu desagradegués desagradeguéssom desagradeguéssou desagradem desagraden desagrades desagradessa desagradessen desagradesses desagradessi desagradessin desagradessis desagradeu desagradi desagradin desagradis desagrado desagrados desagrads desagradà desagradàiem desagradàieu desagradàrem desagradàreu desagradàs desagradàssem desagradàsseu desagradàssim desagradàssiu desagradàvem desagradàvets desagradàveu desagradàvom desagradés desagradéssem desagradésseu desagradéssim desagradéssiu desagradí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desagradar

desagrair /de.za.ɣɾaˈi/ /de.za.ɣɾaˈiɾ/ /də.zə.ɣɾəˈi/ alg bal desagraeix desagraeixen desagraeixes desagraeixi desagraeixin desagraeixis desagraeixo desagraeixs desagraesc desagraesca desagraesquen desagraesques desagraesqui desagraesquin desagraesquis desagraint desagrair desagrairan desagrairem desagraireu desagrairia desagrairien desagrairies desagrairà desagrairàs desagrairé desagrairíem desagrairíeu desagraí desagraíem desagraíeu desagraírem desagraíreu desagraís desagraíssem desagraísseu desagraíssim desagraíssiu desagraïa desagraïda desagraïdes desagraïen desagraïes desagraïguem desagraïgueu desagraïm desagraïra desagraïren desagraïres desagraïsc desagraïsca desagraïsquen desagraïsques desagraïssen desagraïsses desagraïssin desagraïssis desagraït desagraïts desagraïu desagraïx desagraïxen desagraïxes desagraïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desagradecer

desagregar /de.za.ɣɾeˈɣa/ /de.za.ɣɾeˈɣaɾ/ /də.zə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desagreg desagrega desagregada desagregades desagregam desagregant desagregar desagregara desagregaran desagregarem desagregaren desagregares desagregareu desagregaria desagregarien desagregaries desagregarà desagregaràs desagregaré desagregaríem desagregaríeu desagregassen desagregasses desagregassin desagregassis desagregat desagregats desagregau desagregava desagregaven desagregaves desagrego desagregue desagreguem desagreguen desagregues desagreguessen desagreguesses desagreguessin desagreguessis desagregueu desagregui desagreguin desagreguis desagregués desagreguéssem desagreguésseu desagreguéssim desagreguéssiu desagreguí desagregà desagregàrem desagregàreu desagregàs desagregàssem desagregàsseu desagregàssim desagregàssiu desagregàvem desagregàveu occ sept val v
desagregar

desairosament /de.zajˌɾo.zaˈmen/ /de.zajˌɾo.zaˈment/ /də.zəjˌɾo.zəˈmen/ /də.zəjˌɾo.zəˈment/ adv
desairadamente

desajuntar /dez.a.d͡ʒunˈtaɾ/ /dez.a.d͡ʒunˈˈta// /dəz.ə.ʒunˈta/ alg ant bal cent desajunt desajunta desajuntada desajuntades desajuntaia desajuntaien desajuntaies desajuntam desajuntant desajuntar desajuntara desajuntaran desajuntarem desajuntaren desajuntares desajuntareu desajuntaria desajuntarien desajuntaries desajuntariva desajuntariven desajuntarives desajuntarà desajuntaràs desajuntaré desajuntaríem desajuntaríeu desajuntarívem desajuntaríveu desajuntassen desajuntasses desajuntassin desajuntassis desajuntat desajuntats desajuntau desajuntava desajuntaven desajuntaves desajuntavi desajuntavo desajunte desajunteguem desajunteguessa desajunteguessen desajunteguesses desajuntegueu desajuntegués desajunteguéssom desajunteguéssou desajuntem desajunten desajuntes desajuntessa desajuntessen desajuntesses desajuntessi desajuntessin desajuntessis desajunteu desajunti desajuntin desajuntis desajunto desajuntos desajunts desajuntà desajuntàiem desajuntàieu desajuntàrem desajuntàreu desajuntàs desajuntàssem desajuntàsseu desajuntàssim desajuntàssiu desajuntàvem desajuntàvets desajuntàveu desajuntàvom desajuntés desajuntéssem desajuntésseu desajuntéssim desajuntéssiu desajuntí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desunir

desajustar /de.za.d͡ʒusˈta/ /de.za.d͡ʒusˈtaɾ/ /de.za.ʒusˈta/ /də.zə.ʒusˈta/ alg ant bal cent desajust desajusta desajustada desajustades desajustaia desajustaien desajustaies desajustam desajustant desajustar desajustara desajustaran desajustarem desajustaren desajustares desajustareu desajustaria desajustarien desajustaries desajustariva desajustariven desajustarives desajustarà desajustaràs desajustaré desajustaríem desajustaríeu desajustarívem desajustaríveu desajustassen desajustasses desajustassin desajustassis desajustat desajustats desajustau desajustava desajustaven desajustaves desajustavi desajustavo desajuste desajusteguem desajusteguessa desajusteguessen desajusteguesses desajustegueu desajustegués desajusteguéssom desajusteguéssou desajustem desajusten desajustes desajustessa desajustessen desajustesses desajustessi desajustessin desajustessis desajusteu desajusti desajustin desajustis desajusto desajustos desajusts desajustà desajustàiem desajustàieu desajustàrem desajustàreu desajustàs desajustàssem desajustàsseu desajustàssim desajustàssiu desajustàvem desajustàvets desajustàveu desajustàvom desajustés desajustéssem desajustésseu desajustéssim desajustéssiu desajustí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desajustar

desalienar /de.za.ɫi.eˈna/ /de.za.ɫi.eˈnaɾ/ /də.zə.ɫi.əˈna/ alg ant bal cent desaliena desalienada desalienades desalienaia desalienaien desalienaies desalienam desalienant desalienar desalienara desalienaran desalienarem desalienaren desalienares desalienareu desalienaria desalienarien desalienaries desalienariva desalienariven desalienarives desalienarà desalienaràs desalienaré desalienaríem desalienaríeu desalienarívem desalienaríveu desalienassen desalienasses desalienassin desalienassis desalienat desalienats desalienau desalienava desalienaven desalienaves desalienavi desalienavo desaliene desalieneguem desalieneguessa desalieneguessen desalieneguesses desalienegueu desalienegués desalieneguéssom desalieneguéssou desalienem desalienen desalienes desalienessa desalienessen desalienesses desalienessi desalienessin desalienessis desalieneu desalieni desalienin desalienis desalieno desalienos desalienà desalienàiem desalienàieu desalienàrem desalienàreu desalienàs desalienàssem desalienàsseu desalienàssim desalienàssiu desalienàvem desalienàvets desalienàveu desalienàvom desalienés desalienéssem desalienésseu desalienéssim desalienéssiu desaliení desalièn eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desalienar

desallitar /de.za.ʎiˈta/ /de.za.ʎiˈtaɾ/ /də.zə.ʎiˈta/ alg ant bal cent desallit desallita desallitada desallitades desallitaia desallitaien desallitaies desallitam desallitant desallitar desallitara desallitaran desallitarem desallitaren desallitares desallitareu desallitaria desallitarien desallitaries desallitariva desallitariven desallitarives desallitarà desallitaràs desallitaré desallitaríem desallitaríeu desallitarívem desallitaríveu desallitassen desallitasses desallitassin desallitassis desallitat desallitats desallitau desallitava desallitaven desallitaves desallitavi desallitavo desallite desalliteguem desalliteguessa desalliteguessen desalliteguesses desallitegueu desallitegués desalliteguéssom desalliteguéssou desallitem desalliten desallites desallitessa desallitessen desallitesses desallitessi desallitessin desallitessis desalliteu desalliti desallitin desallitis desallito desallitos desallits desallità desallitàiem desallitàieu desallitàrem desallitàreu desallitàs desallitàssem desallitàsseu desallitàssim desallitàssiu desallitàvem desallitàvets desallitàveu desallitàvom desallités desallitéssem desallitésseu desallitéssim desallitéssiu desallití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desencamar

desallotjar /de.za.ʎoˈd͡ʒa/ /de.za.ʎoˈd͡ʒaɾ/ /də.zə.ʎoˈd͡ʒa/ /də.zə.ʎuˈd͡ʒa/ alg bal cent desallotge desallotgeguem desallotgeguessa desallotgeguessen desallotgeguesses desallotgegueu desallotgegués desallotgeguéssom desallotgeguéssou desallotgem desallotgen desallotges desallotgessa desallotgessen desallotgesses desallotgessi desallotgessin desallotgessis desallotgeu desallotgi desallotgin desallotgis desallotgés desallotgéssem desallotgésseu desallotgéssim desallotgéssiu desallotgí desallotj desallotja desallotjada desallotjades desallotjaia desallotjaien desallotjaies desallotjaieu desallotjam desallotjant desallotjar desallotjara desallotjaran desallotjarem desallotjaren desallotjares desallotjareu desallotjaria desallotjarien desallotjaries desallotjariva desallotjariven desallotjarives desallotjarà desallotjaràs desallotjaré desallotjaríem desallotjaríeu desallotjarívem desallotjaríveu desallotjassen desallotjasses desallotjassin desallotjassis desallotjat desallotjats desallotjau desallotjava desallotjaven desallotjaves desallotjavi desallotjavo desallotjo desallotjos desallotjà desallotjàiem desallotjàrem desallotjàreu desallotjàs desallotjàssem desallotjàsseu desallotjàssim desallotjàssiu desallotjàvem desallotjàveu desallotjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
desalojar

desamarrar /dez.a.maˈra/ /dez.a.maˈraɾ/ /dəz.ə.məˈra/ alg ant bal cent desamarr desamarra desamarrada desamarrades desamarraia desamarraien desamarraies desamarram desamarrant desamarrar desamarrara desamarraran desamarrarem desamarraren desamarrares desamarrareu desamarraria desamarrarien desamarraries desamarrariva desamarrariven desamarrarives desamarrarà desamarraràs desamarraré desamarraríem desamarraríeu desamarrarívem desamarraríveu desamarrassen desamarrasses desamarrassin desamarrassis desamarrat desamarrats desamarrau desamarrava desamarraven desamarraves desamarravi desamarravo desamarre desamarreguem desamarreguessa desamarreguessen desamarreguesses desamarregueu desamarregués desamarreguéssom desamarreguéssou desamarrem desamarren desamarres desamarressa desamarressen desamarresses desamarressi desamarressin desamarressis desamarreu desamarri desamarrin desamarris desamarro desamarros desamarrs desamarrà desamarràiem desamarràieu desamarràrem desamarràreu desamarràs desamarràssem desamarràsseu desamarràssim desamarràssiu desamarràvem desamarràvets desamarràveu desamarràvom desamarrés desamarréssem desamarrésseu desamarréssim desamarréssiu desamarrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desamarrar

desambiguació /de.zam.bi.ɣwa.siˈo/ /də.zəm.bi.ɣwə.siˈo/ n fem
desambiguación

desamigar /de.za.miˈɣa/ /de.za.miˈɣaɾ/ /də.zə.miˈɣa/ alg bal desamig desamiga desamigada desamigades desamigam desamigant desamigar desamigara desamigaran desamigarem desamigaren desamigares desamigareu desamigaria desamigarien desamigaries desamigarà desamigaràs desamigaré desamigaríem desamigaríeu desamigassen desamigasses desamigassin desamigassis desamigat desamigats desamigau desamigava desamigaven desamigaves desamigo desamigue desamiguem desamiguen desamigues desamiguessen desamiguesses desamiguessin desamiguessis desamigueu desamigui desamiguin desamiguis desamigués desamiguéssem desamiguésseu desamiguéssim desamiguéssiu desamiguí desamigà desamigàrem desamigàreu desamigàs desamigàssem desamigàsseu desamigàssim desamigàssiu desamigàvem desamigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
pelear

desamor /de.zaˈmoɾ/ /də.zəˈmo/ /də.zəˈmor/ n
desamor

desamortitzar /de.za.mor.tiˈd͡za/ /de.za.moɾ.tiˈza/ /de.za.moɾ.tiˈzaɾ/ /də.zə.moɾ.tiˈd͡za/ /də.zə.mur.tiˈd͡za/ alg ant bal cent desamortitz desamortitza desamortitzada desamortitzades desamortitzaia desamortitzaien desamortitzaies desamortitzam desamortitzant desamortitzar desamortitzara desamortitzaran desamortitzarem desamortitzaren desamortitzares desamortitzareu desamortitzaria desamortitzarien desamortitzaries desamortitzariva desamortitzariven desamortitzarives desamortitzarà desamortitzaràs desamortitzaré desamortitzaríem desamortitzaríeu desamortitzarívem desamortitzaríveu desamortitzassen desamortitzasses desamortitzassin desamortitzassis desamortitzat desamortitzats desamortitzau desamortitzava desamortitzaven desamortitzaves desamortitzavi desamortitzavo desamortitze desamortitzeguem desamortitzeguessa desamortitzeguessen desamortitzeguesses desamortitzegueu desamortitzegués desamortitzeguéssom desamortitzeguéssou desamortitzem desamortitzen desamortitzes desamortitzessa desamortitzessen desamortitzesses desamortitzessi desamortitzessin desamortitzessis desamortitzeu desamortitzi desamortitzin desamortitzis desamortitzo desamortitzos desamortitzs desamortitzà desamortitzàiem desamortitzàieu desamortitzàrem desamortitzàreu desamortitzàs desamortitzàssem desamortitzàsseu desamortitzàssim desamortitzàssiu desamortitzàvem desamortitzàvets desamortitzàveu desamortitzàvom desamortitzés desamortitzéssem desamortitzésseu desamortitzéssim desamortitzéssiu desamortitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desamortizar

desanimadament /de.za.niˌma.ðaˈmen/ /de.za.niˌma.ðaˈment/ /də.zə.niˌma.ðəˈmen/ /də.zə.niˌma.ðəˈment/ adv
desanimadamente

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desanim desanima desanimada desanimades desanimam desanimant desanimar desanimara desanimaran desanimarem desanimaren desanimares desanimareu desanimaria desanimarien desanimaries desanimarà desanimaràs desanimaré desanimaríem desanimaríeu desanimassen desanimasses desanimassin desanimassis desanimat desanimats desanimau desanimava desanimaven desanimaves desanime desanimem desanimen desanimes desanimessen desanimesses desanimessin desanimessis desanimeu desanimi desanimin desanimis desanimo desanimà desanimàrem desanimàreu desanimàs desanimàssem desanimàsseu desanimàssim desanimàssiu desanimàvem desanimàveu desanimés desaniméssem desanimésseu desaniméssim desaniméssiu desanimí occ sept val v
desanimar

desaparellar /de.za.pa.ɾeˈʎa/ /de.za.pa.ɾeˈʎaɾ/ /də.zə.pə.ɾəˈja/ /də.zə.pə.ɾəˈʎa/ alg ant bal cent desaparell desaparella desaparellada desaparellades desaparellaia desaparellaien desaparellaies desaparellam desaparellant desaparellar desaparellara desaparellaran desaparellarem desaparellaren desaparellares desaparellareu desaparellaria desaparellarien desaparellaries desaparellariva desaparellariven desaparellarives desaparellarà desaparellaràs desaparellaré desaparellaríem desaparellaríeu desaparellarívem desaparellaríveu desaparellassen desaparellasses desaparellassin desaparellassis desaparellat desaparellats desaparellau desaparellava desaparellaven desaparellaves desaparellavi desaparellavo desaparelle desaparelleguem desaparelleguessa desaparelleguessen desaparelleguesses desaparellegueu desaparellegués desaparelleguéssom desaparelleguéssou desaparellem desaparellen desaparelles desaparellessa desaparellessen desaparellesses desaparellessi desaparellessin desaparellessis desaparelleu desaparelli desaparellin desaparellis desaparello desaparellos desaparells desaparellà desaparellàiem desaparellàieu desaparellàrem desaparellàreu desaparellàs desaparellàssem desaparellàsseu desaparellàssim desaparellàssiu desaparellàvem desaparellàvets desaparellàveu desaparellàvom desaparellés desaparelléssem desaparellésseu desaparelléssim desaparelléssiu desaparellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desaparejar

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
desaparición

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ desaparec desaparega desapareguda desaparegudes desapareguem desapareguen desapareguera desaparegueren desaparegueres desaparegues desapareguessen desapareguesses desapareguessin desapareguessis desaparegueu desaparegui desapareguin desapareguis desaparegut desapareguts desaparegué desapareguérem desapareguéreu desaparegués desapareguéssem desapareguésseu desapareguéssim desapareguéssiu desapareguí desapareix desapareixem desapareixen desapareixent desapareixeran desapareixerem desapareixereu desapareixeria desapareixerien desapareixeries desapareixerà desapareixeràs desapareixeré desapareixeríem desapareixeríeu desapareixes desapareixeu desapareixia desapareixien desapareixies desapareixíem desapareixíeu desaparèixer occ val v
desaparecer

desapassionadament /de.za.pa.si.oˌna.ðaˈmen/ /de.za.pa.si.oˌna.ðaˈment/ /də.zə.pə.si.oˌna.ðəˈment/ /də.zə.pə.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
desapasionadamente

desapassionat /de.za.pa.si.oˈnat/ /də.zə.pə.si.oˈnat/ /də.zə.pə.si.uˈnat/ adj masc
desapasionado

desapercebudament /de.za.per.seˌβu.ðaˈmen/ /de.za.peɾ.seˌbu.ðaˈment/ /de.za.peɾ.seˌβu.ðaˈmen/ /də.zə.pər.səˌbu.ðəˈmen/ /də.zə.pər.səˌβu.ðəˈmen/ /də.zə.pəɾ.səˌbu.ðəˈment/ adv
desapercibidamente

desaplicadament /de.za.pɫiˌka.ðaˈmen/ /de.za.pɫiˌka.ðaˈment/ /də.zə.pɫiˌka.ðəˈmen/ /də.zə.pɫiˌka.ðəˈment/ adv
desaplicadamente

desaprendre /de.zaˈpen.dɾe/ /də.zəˈpən.dɾə/ /də.zəˈpɛn.dɾə/ bal desaprenc desaprendran desaprendre desaprendrem desaprendreu desaprendria desaprendrien desaprendries desaprendrà desaprendràs desaprendré desaprendríem desaprendríeu desaprenem desaprenen desaprenent desapreneu desaprenga desaprenguem desaprenguen desaprenguera desaprengueren desaprengueres desaprengues desaprenguessen desaprenguesses desaprenguessin desaprenguessis desaprengueu desaprengui desaprenguin desaprenguis desaprengué desaprenguérem desaprenguéreu desaprengués desaprenguéssem desaprenguésseu desaprenguéssim desaprenguéssiu desaprenguí desaprenia desaprenien desaprenies desaprenim desapreniu desaprens desapreníem desapreníeu desapresa desapreses desapresos desaprèn desaprès desaprén desaprés eiv occ v.cent val v
desaprender

desaprenentatge n masc
desaprendizaje

desaprofitar /dez.a.pɾo.fiˈta/ /dez.a.pɾo.fiˈtaɾ/ /dəz.ə.pɾu.fiˈta/ alg ant bal cent desaprofit desaprofita desaprofitada desaprofitades desaprofitaia desaprofitaien desaprofitaies desaprofitam desaprofitant desaprofitar desaprofitara desaprofitaran desaprofitarem desaprofitaren desaprofitares desaprofitareu desaprofitaria desaprofitarien desaprofitaries desaprofitariva desaprofitariven desaprofitarives desaprofitarà desaprofitaràs desaprofitaré desaprofitaríem desaprofitaríeu desaprofitarívem desaprofitaríveu desaprofitassen desaprofitasses desaprofitassin desaprofitassis desaprofitat desaprofitats desaprofitau desaprofitava desaprofitaven desaprofitaves desaprofitavi desaprofitavo desaprofite desaprofiteguem desaprofiteguessa desaprofiteguessen desaprofiteguesses desaprofitegueu desaprofitegués desaprofiteguéssom desaprofiteguéssou desaprofitem desaprofiten desaprofites desaprofitessa desaprofitessen desaprofitesses desaprofitessi desaprofitessin desaprofitessis desaprofiteu desaprofiti desaprofitin desaprofitis desaprofito desaprofitos desaprofits desaprofità desaprofitàiem desaprofitàieu desaprofitàrem desaprofitàreu desaprofitàs desaprofitàssem desaprofitàsseu desaprofitàssim desaprofitàssiu desaprofitàvem desaprofitàvets desaprofitàveu desaprofitàvom desaprofités desaprofitéssem desaprofitésseu desaprofitéssim desaprofitéssiu desaprofití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desaprovechar

desapropiar /de.za.pɾo.piˈa/ /de.za.pɾo.piˈaɾ/ /də.zə.pɾo.piˈa/ /də.zə.pɾu.piˈa/ alg bal desapropia desapropiada desapropiades desapropiam desapropiant desapropiar desapropiara desapropiaran desapropiarem desapropiaren desapropiares desapropiareu desapropiaria desapropiarien desapropiaries desapropiarà desapropiaràs desapropiaré desapropiaríem desapropiaríeu desapropiassen desapropiasses desapropiassin desapropiassis desapropiat desapropiats desapropiau desapropiava desapropiaven desapropiaves desapropie desapropiem desapropien desapropies desapropiessen desapropiesses desapropiessin desapropiessis desapropieu desapropii desapropio desapropià desapropiàrem desapropiàreu desapropiàs desapropiàssem desapropiàsseu desapropiàssim desapropiàssiu desapropiàvem desapropiàveu desapropiés desapropiéssem desapropiésseu desapropiéssim desapropiéssiu desapropií desapropiï desapropiïn desapropiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desapropiar

desaprovar /de.za.pɾoˈvaɾ/ /de.za.pɾoˈβa/ /də.zə.pɾoˈva/ /də.zə.pɾuˈva/ /də.zə.pɾuˈβa/ alg ant bal cent desaprou desaprous desaprov desaprova desaprovada desaprovades desaprovaia desaprovaien desaprovaies desaprovaieu desaprovam desaprovant desaprovar desaprovara desaprovaran desaprovarem desaprovaren desaprovares desaprovareu desaprovaria desaprovarien desaprovaries desaprovariva desaprovariven desaprovarives desaprovarà desaprovaràs desaprovaré desaprovaríem desaprovaríeu desaprovarívem desaprovaríveu desaprovassen desaprovasses desaprovassin desaprovassis desaprovat desaprovats desaprovau desaprovava desaprovaven desaprovaves desaprovavi desaprovavo desaprove desaproveguem desaproveguessa desaproveguessen desaproveguesses desaprovegueu desaprovegués desaproveguéssom desaproveguéssou desaprovem desaproven desaproves desaprovessa desaprovessen desaprovesses desaprovessi desaprovessin desaprovessis desaproveu desaprovi desaprovin desaprovis desaprovo desaprovos desaprovà desaprovàiem desaprovàrem desaprovàreu desaprovàs desaprovàssem desaprovàsseu desaprovàssim desaprovàssiu desaprovàvem desaprovàvets desaprovàveu desaprovàvom desaprovés desaprovéssem desaprovésseu desaprovéssim desaprovéssiu desaproví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
desaprobar

desapuntar /dez.a.punˈta/ /dez.a.punˈtaɾ/ /dəz.ə.punˈta/ alg ant bal cent desapunt desapunta desapuntada desapuntades desapuntaia desapuntaien desapuntaies desapuntam desapuntant desapuntar desapuntara desapuntaran desapuntarem desapuntaren desapuntares desapuntareu desapuntaria desapuntarien desapuntaries desapuntariva desapuntariven desapuntarives desapuntarà desapuntaràs desapuntaré desapuntaríem desapuntaríeu desapuntarívem desapuntaríveu desapuntassen desapuntasses desapuntassin desapuntassis desapuntat desapuntats desapuntau desapuntava desapuntaven desapuntaves desapuntavi desapuntavo desapunte desapunteguem desapunteguessa desapunteguessen desapunteguesses desapuntegueu desapuntegués desapunteguéssom desapunteguéssou desapuntem desapunten desapuntes desapuntessa desapuntessen desapuntesses desapuntessi desapuntessin desapuntessis desapunteu desapunti desapuntin desapuntis desapunto desapuntos desapunts desapuntà desapuntàiem desapuntàieu desapuntàrem desapuntàreu desapuntàs desapuntàssem desapuntàsseu desapuntàssim desapuntàssiu desapuntàvem desapuntàvets desapuntàveu desapuntàvom desapuntés desapuntéssem desapuntésseu desapuntéssim desapuntéssiu desapuntí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desapuntar
Eliminar un nom d'una llista.
Abaixar una arma perquè no apunti a ningú.

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) des desa desada desades desam desant desar desara desaran desarem desaren desares desareu desaria desarien desaries desarà desaràs desaré desaríem desaríeu desassen desasses desassin desassis desat desats desau desava desaven desaves dese desem desen deses desessen desesses desessin desessis deseu desi desin desis deso desà desàrem desàreu desàs desàssem desàsseu desàssim desàssiu desàvem desàveu desés deséssem desésseu deséssim deséssiu desí occ sept val v
guardar
Posar en lloc segur.
Posar al seu lloc, endreçar.
(informàtica) guardar, enregistrar

desarborar /de.zar.βoˈɾa/ /de.zaɾ.boˈɾaɾ/ /de.zaɾ.βoˈɾa/ /də.zər.buˈɾa/ /də.zəɾ.boˈɾa/ alg ant bal cent desarbor desarbora desarborada desarborades desarboraia desarboraien desarboraies desarboram desarborant desarborar desarborara desarboraran desarborarem desarboraren desarborares desarborareu desarboraria desarborarien desarboraries desarborariva desarborariven desarborarives desarborarà desarboraràs desarboraré desarboraríem desarboraríeu desarborarívem desarboraríveu desarborassen desarborasses desarborassin desarborassis desarborat desarborats desarborau desarborava desarboraven desarboraves desarboravi desarboravo desarbore desarboreguem desarboreguessa desarboreguessen desarboreguesses desarboregueu desarboregués desarboreguéssom desarboreguéssou desarborem desarboren desarbores desarboressa desarboressen desarboresses desarboressi desarboressin desarboressis desarboreu desarbori desarborin desarboris desarboro desarboros desarbors desarborà desarboràiem desarboràieu desarboràrem desarboràreu desarboràs desarboràssem desarboràsseu desarboràssim desarboràssiu desarboràvem desarboràvets desarboràveu desarboràvom desarborés desarboréssem desarborésseu desarboréssim desarboréssiu desarborí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desarbolar

desarmar /de.zarˈma/ /de.zaɾˈma/ /de.zaɾˈmaɾ/ /də.zərˈma/ alg ant bal cent desarm desarma desarmada desarmades desarmaia desarmaien desarmaies desarmam desarmant desarmar desarmara desarmaran desarmarem desarmaren desarmares desarmareu desarmaria desarmarien desarmaries desarmariva desarmariven desarmarives desarmarà desarmaràs desarmaré desarmaríem desarmaríeu desarmarívem desarmaríveu desarmassen desarmasses desarmassin desarmassis desarmat desarmats desarmau desarmava desarmaven desarmaves desarmavi desarmavo desarme desarmeguem desarmeguessa desarmeguessen desarmeguesses desarmegueu desarmegués desarmeguéssom desarmeguéssou desarmem desarmen desarmes desarmessa desarmessen desarmesses desarmessi desarmessin desarmessis desarmeu desarmi desarmin desarmis desarmo desarmos desarms desarmà desarmàiem desarmàieu desarmàrem desarmàreu desarmàs desarmàssem desarmàsseu desarmàssim desarmàssiu desarmàvem desarmàvets desarmàveu desarmàvom desarmés desarméssem desarmésseu desarméssim desarméssiu desarmí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desarmar

desarraconar /de.sa.ra.koˈna/ /de.sa.ra.koˈnaɾ/ /də.zə.rə.kuˈna/ alg ant bal cent desarracon desarracona desarraconada desarraconades desarraconaia desarraconaien desarraconaies desarraconam desarraconant desarraconar desarraconara desarraconaran desarraconarem desarraconaren desarraconares desarraconareu desarraconaria desarraconarien desarraconaries desarraconariva desarraconariven desarraconarives desarraconarà desarraconaràs desarraconaré desarraconaríem desarraconaríeu desarraconarívem desarraconaríveu desarraconassen desarraconasses desarraconassin desarraconassis desarraconat desarraconats desarraconau desarraconava desarraconaven desarraconaves desarraconavi desarraconavo desarracone desarraconeguem desarraconeguessa desarraconeguessen desarraconeguesses desarraconegueu desarraconegués desarraconeguéssom desarraconeguéssou desarraconem desarraconen desarracones desarraconessa desarraconessen desarraconesses desarraconessi desarraconessin desarraconessis desarraconeu desarraconi desarraconin desarraconis desarracono desarraconos desarracons desarraconà desarraconàiem desarraconàieu desarraconàrem desarraconàreu desarraconàs desarraconàssem desarraconàsseu desarraconàssim desarraconàssiu desarraconàvem desarraconàvets desarraconàveu desarraconàvom desarraconés desarraconéssem desarraconésseu desarraconéssim desarraconéssiu desarraconí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
destacar separar
Situar quelcom separat de la paret, amb espai tot al voltant.
Girar l'atenció envers un afer que l'havia perdut.

desarranjar /de.za.raɲˈd͡ʒa/ /de.za.raɲˈd͡ʒaɾ/ /də.zə.rəɲˈʒa/ alg bal cent desarrange desarrangeguem desarrangeguessa desarrangeguessen desarrangeguesses desarrangegueu desarrangegués desarrangeguéssom desarrangeguéssou desarrangem desarrangen desarranges desarrangessa desarrangessen desarrangesses desarrangessi desarrangessin desarrangessis desarrangeu desarrangi desarrangin desarrangis desarrangés desarrangéssem desarrangésseu desarrangéssim desarrangéssiu desarrangí desarranj desarranja desarranjada desarranjades desarranjaia desarranjaien desarranjaies desarranjaieu desarranjam desarranjant desarranjar desarranjara desarranjaran desarranjarem desarranjaren desarranjares desarranjareu desarranjaria desarranjarien desarranjaries desarranjariva desarranjariven desarranjarives desarranjarà desarranjaràs desarranjaré desarranjaríem desarranjaríeu desarranjarívem desarranjaríveu desarranjassen desarranjasses desarranjassin desarranjassis desarranjat desarranjats desarranjau desarranjava desarranjaven desarranjaves desarranjavi desarranjavo desarranjo desarranjos desarranjà desarranjàiem desarranjàrem desarranjàreu desarranjàs desarranjàssem desarranjàsseu desarranjàssim desarranjàssiu desarranjàvem desarranjàveu desarranjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
desarreglar

desarregladament /de.za.reɡˌɡɫa.ðaˈmen/ /de.za.reˌɣɫa.ðaˈmen/ /de.za.reˌɣɫa.ðaˈment/ /də.zə.rəɡˌɡɫa.ðəˈmen/ /də.zə.rəɡˌɡɫa.ðəˈment/ /də.zə.rəˌɣɫa.ðəˈmen/ adv
desarreglado

desarregnar /de.za.reŋˈna/ /de.za.reɡˈna/ /de.za.reɡˈnaɾ/ /də.zə.rəŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desarregn desarregna desarregnada desarregnades desarregnam desarregnant desarregnar desarregnara desarregnaran desarregnarem desarregnaren desarregnares desarregnareu desarregnaria desarregnarien desarregnaries desarregnarà desarregnaràs desarregnaré desarregnaríem desarregnaríeu desarregnassen desarregnasses desarregnassin desarregnassis desarregnat desarregnats desarregnau desarregnava desarregnaven desarregnaves desarregne desarregnem desarregnen desarregnes desarregnessen desarregnesses desarregnessin desarregnessis desarregneu desarregni desarregnin desarregnis desarregno desarregnà desarregnàrem desarregnàreu desarregnàs desarregnàssem desarregnàsseu desarregnàssim desarregnàssiu desarregnàvem desarregnàveu desarregnés desarregnéssem desarregnésseu desarregnéssim desarregnéssiu desarregní occ sept val v
desarrendar

desarrelar /de.za.reˈɫa/ /de.za.reˈɫaɾ/ /də.zə.rəˈɫa/ alg ant bal cent desarrel desarrela desarrelada desarrelades desarrelaia desarrelaien desarrelaies desarrelam desarrelant desarrelar desarrelara desarrelaran desarrelarem desarrelaren desarrelares desarrelareu desarrelaria desarrelarien desarrelaries desarrelariva desarrelariven desarrelarives desarrelarà desarrelaràs desarrelaré desarrelaríem desarrelaríeu desarrelarívem desarrelaríveu desarrelassen desarrelasses desarrelassin desarrelassis desarrelat desarrelats desarrelau desarrelava desarrelaven desarrelaves desarrelavi desarrelavo desarrele desarreleguem desarreleguessa desarreleguessen desarreleguesses desarrelegueu desarrelegués desarreleguéssom desarreleguéssou desarrelem desarrelen desarreles desarrelessa desarrelessen desarrelesses desarrelessi desarrelessin desarrelessis desarreleu desarreli desarrelin desarrelis desarrelo desarrelos desarrels desarrelà desarrelàiem desarrelàieu desarrelàrem desarrelàreu desarrelàs desarrelàssem desarrelàsseu desarrelàssim desarrelàssiu desarrelàvem desarrelàvets desarrelàveu desarrelàvom desarrelés desarreléssem desarrelésseu desarreléssim desarreléssiu desarrelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desarraigar

desarremangar /de.za.re.maŋˈɡa/ /de.za.re.maŋˈɡaɾ/ /də.zə.rə.məŋˈɡa/ alg bal desarremang desarremanga desarremangada desarremangades desarremangam desarremangant desarremangar desarremangara desarremangaran desarremangarem desarremangaren desarremangares desarremangareu desarremangaria desarremangarien desarremangaries desarremangarà desarremangaràs desarremangaré desarremangaríem desarremangaríeu desarremangassen desarremangasses desarremangassin desarremangassis desarremangat desarremangats desarremangau desarremangava desarremangaven desarremangaves desarremango desarremangue desarremanguem desarremanguen desarremangues desarremanguessen desarremanguesses desarremanguessin desarremanguessis desarremangueu desarremangui desarremanguin desarremanguis desarremangués desarremanguéssem desarremanguésseu desarremanguéssim desarremanguéssiu desarremanguí desarremangà desarremangàrem desarremangàreu desarremangàs desarremangàssem desarremangàsseu desarremangàssim desarremangàssiu desarremangàvem desarremangàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
bajar

desarticular /de.zar.ti.kuˈɫa/ /de.zaɾ.ti.kuˈɫa/ /de.zaɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /də.zər.ti.kuˈɫa/ alg ant bal cent desarticul desarticula desarticulada desarticulades desarticulaia desarticulaien desarticulaies desarticulam desarticulant desarticular desarticulara desarticularan desarticularem desarticularen desarticulares desarticulareu desarticularia desarticularien desarticularies desarticulariva desarticulariven desarticularives desarticularà desarticularàs desarticularé desarticularíem desarticularíeu desarticularívem desarticularíveu desarticulassen desarticulasses desarticulassin desarticulassis desarticulat desarticulats desarticulau desarticulava desarticulaven desarticulaves desarticulavi desarticulavo desarticule desarticuleguem desarticuleguessa desarticuleguessen desarticuleguesses desarticulegueu desarticulegués desarticuleguéssom desarticuleguéssou desarticulem desarticulen desarticules desarticulessa desarticulessen desarticulesses desarticulessi desarticulessin desarticulessis desarticuleu desarticuli desarticulin desarticulis desarticulo desarticulos desarticuls desarticulà desarticulàiem desarticulàieu desarticulàrem desarticulàreu desarticulàs desarticulàssem desarticulàsseu desarticulàssim desarticulàssiu desarticulàvem desarticulàvets desarticulàveu desarticulàvom desarticulés desarticuléssem desarticulésseu desarticuléssim desarticuléssiu desarticulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desarticular

desarçonar /de.zar.soˈna/ /de.zaɾ.soˈnaɾ/ /də.zər.suˈna/ alg ant bal cent desarçon desarçona desarçonada desarçonades desarçonaia desarçonaien desarçonaies desarçonam desarçonant desarçonar desarçonara desarçonaran desarçonarem desarçonaren desarçonares desarçonareu desarçonaria desarçonarien desarçonaries desarçonariva desarçonariven desarçonarives desarçonarà desarçonaràs desarçonaré desarçonaríem desarçonaríeu desarçonarívem desarçonaríveu desarçonassen desarçonasses desarçonassin desarçonassis desarçonat desarçonats desarçonau desarçonava desarçonaven desarçonaves desarçonavi desarçonavo desarçone desarçoneguem desarçoneguessa desarçoneguessen desarçoneguesses desarçonegueu desarçonegués desarçoneguéssom desarçoneguéssou desarçonem desarçonen desarçones desarçonessa desarçonessen desarçonesses desarçonessi desarçonessin desarçonessis desarçoneu desarçoni desarçonin desarçonis desarçono desarçonos desarçons desarçonà desarçonàiem desarçonàieu desarçonàrem desarçonàreu desarçonàs desarçonàssem desarçonàsseu desarçonàssim desarçonàssiu desarçonàvem desarçonàvets desarçonàveu desarçonàvom desarçonés desarçonéssem desarçonésseu desarçonéssim desarçonéssiu desarçoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desmontar

desassedegar /de.za.se.ðeˈɣa/ /de.za.se.ðeˈɣaɾ/ /də.zə.sə.ðəˈɣa/ alg bal desassedeg desassedega desassedegada desassedegades desassedegam desassedegant desassedegar desassedegara desassedegaran desassedegarem desassedegaren desassedegares desassedegareu desassedegaria desassedegarien desassedegaries desassedegarà desassedegaràs desassedegaré desassedegaríem desassedegaríeu desassedegassen desassedegasses desassedegassin desassedegassis desassedegat desassedegats desassedegau desassedegava desassedegaven desassedegaves desassedego desassedegue desassedeguem desassedeguen desassedegues desassedeguessen desassedeguesses desassedeguessin desassedeguessis desassedegueu desassedegui desassedeguin desassedeguis desassedegués desassedeguéssem desassedeguésseu desassedeguéssim desassedeguéssiu desassedeguí desassedegà desassedegàrem desassedegàreu desassedegàs desassedegàssem desassedegàsseu desassedegàssim desassedegàssiu desassedegàvem desassedegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
saciar la sed

desassimilar /de.za.si.miˈɫa/ /de.za.si.miˈɫaɾ/ /də.zə.si.miˈɫa/ alg ant bal cent desassimil desassimila desassimilada desassimilades desassimilaia desassimilaien desassimilaies desassimilam desassimilant desassimilar desassimilara desassimilaran desassimilarem desassimilaren desassimilares desassimilareu desassimilaria desassimilarien desassimilaries desassimilariva desassimilariven desassimilarives desassimilarà desassimilaràs desassimilaré desassimilaríem desassimilaríeu desassimilarívem desassimilaríveu desassimilassen desassimilasses desassimilassin desassimilassis desassimilat desassimilats desassimilau desassimilava desassimilaven desassimilaves desassimilavi desassimilavo desassimile desassimileguem desassimileguessa desassimileguessen desassimileguesses desassimilegueu desassimilegués desassimileguéssom desassimileguéssou desassimilem desassimilen desassimiles desassimilessa desassimilessen desassimilesses desassimilessi desassimilessin desassimilessis desassimileu desassimili desassimilin desassimilis desassimilo desassimilos desassimils desassimilà desassimilàiem desassimilàieu desassimilàrem desassimilàreu desassimilàs desassimilàssem desassimilàsseu desassimilàssim desassimilàssiu desassimilàvem desassimilàvets desassimilàveu desassimilàvom desassimilés desassimiléssem desassimilésseu desassimiléssim desassimiléssiu desassimilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desasimilar

desastradament /de.zasˌtɾa.ðaˈmen/ /de.zasˌtɾa.ðaˈment/ /də.zəsˌtɾa.ðəˈmen/ /də.zəsˌtɾa.ðəˈment/ adv
desastradamente

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
desastre
Gran desgràcia amb dany important.

desatapeir /de.za.ta.peˈi/ /de.za.ta.peˈiɾ/ /də.zə.tə.pəˈi/ alg bal desatapeeix desatapeeixen desatapeeixes desatapeeixi desatapeeixin desatapeeixis desatapeeixo desatapeeixs desatapeesc desatapeesca desatapeesquen desatapeesques desatapeesqui desatapeesquin desatapeesquis desatapeint desatapeir desatapeiran desatapeirem desatapeireu desatapeiria desatapeirien desatapeiries desatapeirà desatapeiràs desatapeiré desatapeiríem desatapeiríeu desatapeí desatapeíem desatapeíeu desatapeírem desatapeíreu desatapeís desatapeíssem desatapeísseu desatapeíssim desatapeíssiu desatapeïa desatapeïda desatapeïdes desatapeïen desatapeïes desatapeïguem desatapeïgueu desatapeïm desatapeïra desatapeïren desatapeïres desatapeïsc desatapeïsca desatapeïsquen desatapeïsques desatapeïssen desatapeïsses desatapeïssin desatapeïssis desatapeït desatapeïts desatapeïu desatapeïx desatapeïxen desatapeïxes desatapeïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
holgar

desatendre /de.zaˈten.dɾe/ /də.zəˈten.dɾə/ desatenc desatendran desatendre desatendrem desatendreu desatendria desatendrien desatendries desatendrà desatendràs desatendré desatendríem desatendríeu desatenem desatenen desatenent desateneu desatenga desatenguem desatenguen desatenguera desatengueren desatengueres desatengues desatenguessen desatenguesses desatenguessin desatenguessis desatengueu desatengui desatenguin desatenguis desatengué desatenguérem desatenguéreu desatengués desatenguéssem desatenguésseu desatenguéssim desatenguéssiu desatenguí desatenia desatenien desatenies desatens desateníem desateníeu desatesa desateses desatesos desatès desatén desatés eiv occ v.cent val v
desatender

desatentament /de.zaˌten.taˈmen/ /de.zaˌten.taˈment/ /də.zəˌten.təˈmen/ /də.zəˌten.təˈment/ adv
desatentamente

desautoritzadament /de.zaw.to.ɾiˌd͡za.ðaˈmen/ /de.zaw.to.ɾiˌza.ðaˈmen/ /de.zaw.to.ɾiˌza.ðaˈment/ /də.zəw.to.ɾiˌd͡za.ðəˈment/ /də.zəw.tu.ɾiˌd͡za.ðəˈmen/ adv
desautorizadamente

desautoritzar /de.zaw.to.ɾiˈd͡za/ /de.zaw.to.ɾiˈza/ /de.zaw.to.ɾiˈzaɾ/ /də.zəw.to.ɾiˈd͡za/ /də.zəw.tu.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cent desautoritz desautoritza desautoritzada desautoritzades desautoritzaia desautoritzaien desautoritzaies desautoritzam desautoritzant desautoritzar desautoritzara desautoritzaran desautoritzarem desautoritzaren desautoritzares desautoritzareu desautoritzaria desautoritzarien desautoritzaries desautoritzariva desautoritzariven desautoritzarives desautoritzarà desautoritzaràs desautoritzaré desautoritzaríem desautoritzaríeu desautoritzarívem desautoritzaríveu desautoritzassen desautoritzasses desautoritzassin desautoritzassis desautoritzat desautoritzats desautoritzau desautoritzava desautoritzaven desautoritzaves desautoritzavi desautoritzavo desautoritze desautoritzeguem desautoritzeguessa desautoritzeguessen desautoritzeguesses desautoritzegueu desautoritzegués desautoritzeguéssom desautoritzeguéssou desautoritzem desautoritzen desautoritzes desautoritzessa desautoritzessen desautoritzesses desautoritzessi desautoritzessin desautoritzessis desautoritzeu desautoritzi desautoritzin desautoritzis desautoritzo desautoritzos desautoritzs desautoritzà desautoritzàiem desautoritzàieu desautoritzàrem desautoritzàreu desautoritzàs desautoritzàssem desautoritzàsseu desautoritzàssim desautoritzàssiu desautoritzàvem desautoritzàvets desautoritzàveu desautoritzàvom desautoritzés desautoritzéssem desautoritzésseu desautoritzéssim desautoritzéssiu desautoritzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desautorizar

desavantatjar /das.van.taˈd͡ʒa/ /de.za.van.taˈd͡ʒaɾ/ /de.za.βan.taˈd͡ʒa/ /də.zə.vən.təˈd͡ʒa/ /də.zə.βən.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desavantatge desavantatgem desavantatgen desavantatges desavantatgessen desavantatgesses desavantatgessin desavantatgessis desavantatgeu desavantatgi desavantatgin desavantatgis desavantatgés desavantatgéssem desavantatgésseu desavantatgéssim desavantatgéssiu desavantatgí desavantatj desavantatja desavantatjada desavantatjades desavantatjam desavantatjant desavantatjar desavantatjaran desavantatjarem desavantatjaren desavantatjares desavantatjareu desavantatjaria desavantatjarien desavantatjaries desavantatjarà desavantatjaràs desavantatjaré desavantatjaríem desavantatjaríeu desavantatjassen desavantatjasses desavantatjassin desavantatjassis desavantatjat desavantatjats desavantatjau desavantatjava desavantatjaven desavantatjaves desavantatjo desavantatjà desavantatjàrem desavantatjàreu desavantatjàs desavantatjàssem desavantatjàsseu desavantatjàssim desavantatjàssiu desavantatjàvem desavantatjàveu occ sept v
desaventajar

desavantatjosament /de.za.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /de.za.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /də.zə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /də.zə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /də.zə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
desaventajadamente

desavesar /de.za.veˈzaɾ/ /de.za.βeˈza/ /də.zə.vəˈza/ /də.zə.βəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desavesa desavesada desavesades desavesam desavesant desavesar desavesara desavesaran desavesarem desavesaren desavesares desavesareu desavesaria desavesarien desavesaries desavesarà desavesaràs desavesaré desavesaríem desavesaríeu desavesassen desavesasses desavesassin desavesassis desavesat desavesats desavesau desavesava desavesaven desavesaves desavese desavesem desavesen desaveses desavesessen desavesesses desavesessin desavesessis desaveseu desavesi desavesin desavesis desaveso desavesà desavesàrem desavesàreu desavesàs desavesàssem desavesàsseu desavesàssim desavesàssiu desavesàvem desavesàveu desavesés desaveséssem desavesésseu desaveséssim desaveséssiu desavesí desavès occ sept val v
deshabituar

desbalbar /dez.baɫˈβa/ /dez.baɫˈβaɾ/ /dəz.bəɫˈβa/ alg ant bal cent desbalb desbalba desbalbada desbalbades desbalbaia desbalbaien desbalbaies desbalbam desbalbant desbalbar desbalbara desbalbaran desbalbarem desbalbaren desbalbares desbalbareu desbalbaria desbalbarien desbalbaries desbalbariva desbalbariven desbalbarives desbalbarà desbalbaràs desbalbaré desbalbaríem desbalbaríeu desbalbarívem desbalbaríveu desbalbassen desbalbasses desbalbassin desbalbassis desbalbat desbalbats desbalbau desbalbava desbalbaven desbalbaves desbalbavi desbalbavo desbalbe desbalbeguem desbalbeguessa desbalbeguessen desbalbeguesses desbalbegueu desbalbegués desbalbeguéssom desbalbeguéssou desbalbem desbalben desbalbes desbalbessa desbalbessen desbalbesses desbalbessi desbalbessin desbalbessis desbalbeu desbalbi desbalbin desbalbis desbalbo desbalbos desbalbs desbalbà desbalbàiem desbalbàieu desbalbàrem desbalbàreu desbalbàs desbalbàssem desbalbàsseu desbalbàssim desbalbàssiu desbalbàvem desbalbàvets desbalbàveu desbalbàvom desbalbés desbalbéssem desbalbésseu desbalbéssim desbalbéssiu desbalbí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desentumecer

desbancar /dez.baŋˈkaɾ/ /dez.βaŋˈka/ /dəz.bəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desbanc desbanca desbancada desbancades desbancam desbancant desbancar desbancara desbancaran desbancarem desbancaren desbancares desbancareu desbancaria desbancarien desbancaries desbancarà desbancaràs desbancaré desbancaríem desbancaríeu desbancassen desbancasses desbancassin desbancassis desbancat desbancats desbancau desbancava desbancaven desbancaves desbanco desbancà desbancàrem desbancàreu desbancàs desbancàssem desbancàsseu desbancàssim desbancàssiu desbancàvem desbancàveu desbanque desbanquem desbanquen desbanques desbanquessen desbanquesses desbanquessin desbanquessis desbanqueu desbanqui desbanquin desbanquis desbanqués desbanquéssem desbanquésseu desbanquéssim desbanquéssiu desbanquí occ sept val v
desbancar

desbandar /dez.banˈda/ /dez.banˈdaɾ/ /dəz.bənˈda/ alg ant bal cent desband desbanda desbandada desbandades desbandaia desbandaien desbandaies desbandam desbandant desbandar desbandara desbandaran desbandarem desbandaren desbandares desbandareu desbandaria desbandarien desbandaries desbandariva desbandariven desbandarives desbandarà desbandaràs desbandaré desbandaríem desbandaríeu desbandarívem desbandaríveu desbandassen desbandasses desbandassin desbandassis desbandat desbandats desbandau desbandava desbandaven desbandaves desbandavi desbandavo desbande desbandeguem desbandeguessa desbandeguessen desbandeguesses desbandegueu desbandegués desbandeguéssom desbandeguéssou desbandem desbanden desbandes desbandessa desbandessen desbandesses desbandessi desbandessin desbandessis desbandeu desbandi desbandin desbandis desbando desbandos desbands desbandà desbandàiem desbandàieu desbandàrem desbandàreu desbandàs desbandàssem desbandàsseu desbandàssim desbandàssiu desbandàvem desbandàvets desbandàveu desbandàvom desbandés desbandéssem desbandésseu desbandéssim desbandéssiu desbandí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desbandar

desbaratadament /dez.ba.ɾaˌta.ðaˈment/ /dez.βa.ɾaˌta.ðaˈmen/ /dəz.bə.ɾəˌta.ðəˈmen/ /dəz.bə.ɾəˌta.ðəˈment/ adv
desbaratadamente

desbaratar /dez.βa.ɾaˈta/ /dez.βa.ɾaˈtaɾ/ /dəz.bə.ɾəˈta/ alg ant bal cent desbarat desbarata desbaratada desbaratades desbarataia desbarataien desbarataies desbaratam desbaratant desbaratar desbaratara desbarataran desbaratarem desbarataren desbaratares desbaratareu desbarataria desbaratarien desbarataries desbaratariva desbaratariven desbaratarives desbaratarà desbarataràs desbarataré desbarataríem desbarataríeu desbaratarívem desbarataríveu desbaratassen desbaratasses desbaratassin desbaratassis desbaratat desbaratats desbaratau desbaratava desbarataven desbarataves desbaratavi desbaratavo desbarate desbarateguem desbarateguessa desbarateguessen desbarateguesses desbarategueu desbarategués desbarateguéssom desbarateguéssou desbaratem desbaraten desbarates desbaratessa desbaratessen desbaratesses desbaratessi desbaratessin desbaratessis desbarateu desbarati desbaratin desbaratis desbarato desbaratos desbarats desbaratà desbaratàiem desbaratàieu desbaratàrem desbaratàreu desbaratàs desbaratàssem desbaratàsseu desbaratàssim desbaratàssiu desbaratàvem desbaratàvets desbaratàveu desbaratàvom desbaratés desbaratéssem desbaratésseu desbaratéssim desbaratéssiu desbaratí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desbaratar

desbaratat /dez.ba.ɾaˈtat/ /dəz.bə.ɾəˈtat/ adj masc
desbaratado
Que fa les coses sense ordre ni concert, que es capté sense mica de contenció o fre.
Desordenat, descompost, espatllat, que no funciona bé.

desbarrar /dez.βaˈra/ /dez.βaˈraɾ/ /dəz.bəˈra/ alg ant bal cent desbarr desbarra desbarrada desbarrades desbarraia desbarraien desbarraies desbarram desbarrant desbarrar desbarrara desbarraran desbarrarem desbarraren desbarrares desbarrareu desbarraria desbarrarien desbarraries desbarrariva desbarrariven desbarrarives desbarrarà desbarraràs desbarraré desbarraríem desbarraríeu desbarrarívem desbarraríveu desbarrassen desbarrasses desbarrassin desbarrassis desbarrat desbarrats desbarrau desbarrava desbarraven desbarraves desbarravi desbarravo desbarre desbarreguem desbarreguessa desbarreguessen desbarreguesses desbarregueu desbarregués desbarreguéssom desbarreguéssou desbarrem desbarren desbarres desbarressa desbarressen desbarresses desbarressi desbarressin desbarressis desbarreu desbarri desbarrin desbarris desbarro desbarros desbarrs desbarrà desbarràiem desbarràieu desbarràrem desbarràreu desbarràs desbarràssem desbarràsseu desbarràssim desbarràssiu desbarràvem desbarràvets desbarràveu desbarràvom desbarrés desbarréssem desbarrésseu desbarréssim desbarréssiu desbarrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desbarrar
Llevar les barres o allò que obstaculitza el pas.
Comportar-se sense el fre de la bona educació i del bon seny, dir disbarats.
Desencaixar-se la mandíbula.

desbloquejar /dez.bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /dez.βɫo.keˈd͡ʒa/ /dez.βɫo.keˈʒa/ /dəz.bɫo.kəˈd͡ʒa/ /dəz.bɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desbloquege desbloquegem desbloquegen desbloqueges desbloquegessen desbloquegesses desbloquegessin desbloquegessis desbloquegeu desbloquegi desbloquegin desbloquegis desbloquegés desbloquegéssem desbloquegésseu desbloquegéssim desbloquegéssiu desbloquegí desbloqueig desbloqueja desbloquejada desbloquejades desbloquejam desbloquejant desbloquejar desbloquejara desbloquejaran desbloquejarem desbloquejaren desbloquejares desbloquejareu desbloquejaria desbloquejarien desbloquejaries desbloquejarà desbloquejaràs desbloquejaré desbloquejaríem desbloquejaríeu desbloquejassen desbloquejasses desbloquejassin desbloquejassis desbloquejat desbloquejats desbloquejau desbloquejava desbloquejaven desbloquejaves desbloquejo desbloquejà desbloquejàrem desbloquejàreu desbloquejàs desbloquejàssem desbloquejàsseu desbloquejàssim desbloquejàssiu desbloquejàvem desbloquejàveu occ sept val v
desbloquear

desbocadament /dez.boˌka.ðaˈment/ /dez.βoˌka.ðaˈmen/ /dəz.boˌka.ðəˈment/ /dəz.buˌka.ðəˈmen/ adv
desbocadamente

desbordament /dez.boɾ.ðaˈment/ /dez.βor.ðaˈmen/ /dez.βoɾ.ðaˈmen/ /dəz.boɾ.ðəˈment/ /dəz.bur.ðəˈmen/ n masc
desbordamiento
Acció i efecte de desbordar.
(handbol) Acció i efecte d'un atacant de sobrepassar la barrera dels defensors adversaris.

desbordar /dez.βorˈða/ /dez.βoɾˈðaɾ/ /dəz.burˈda/ alg ant bal cent desbord desborda desbordada desbordades desbordaia desbordaien desbordaies desbordam desbordant desbordar desbordara desbordaran desbordarem desbordaren desbordares desbordareu desbordaria desbordarien desbordaries desbordariva desbordariven desbordarives desbordarà desbordaràs desbordaré desbordaríem desbordaríeu desbordarívem desbordaríveu desbordassen desbordasses desbordassin desbordassis desbordat desbordats desbordau desbordava desbordaven desbordaves desbordavi desbordavo desborde desbordeguem desbordeguessa desbordeguessen desbordeguesses desbordegueu desbordegués desbordeguéssom desbordeguéssou desbordem desborden desbordes desbordessa desbordessen desbordesses desbordessi desbordessin desbordessis desbordeu desbordi desbordin desbordis desbordo desbordos desbords desbordà desbordàiem desbordàieu desbordàrem desbordàreu desbordàs desbordàssem desbordàsseu desbordàssim desbordàssiu desbordàvem desbordàvets desbordàveu desbordàvom desbordés desbordéssem desbordésseu desbordéssim desbordéssiu desbordí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desbordar
Sortir les aigües d'un riu del seu curs habitual.
Manifestar-se un sentiment de manera incontrolable.
Superar en nombre o armament una línia de tropes, un exèrcit.
Tenir més feina que temps o treballadors per fer-la.
(esports de pilota) Sobrepassar, un atacant, la defensa adversària o bé el defensor que el marca.

desboscar /dez.bosˈka/ /dez.bosˈkaɾ/ /dəz.busˈka/ alg ant bal cent desbosc desbosca desboscada desboscades desboscaia desboscaien desboscaies desboscam desboscant desboscar desboscara desboscaran desboscarem desboscaren desboscares desboscareu desboscaria desboscarien desboscaries desboscariva desboscariven desboscarives desboscarà desboscaràs desboscaré desboscaríem desboscaríeu desboscarívem desboscaríveu desboscassen desboscasses desboscassin desboscassis desboscat desboscats desboscau desboscava desboscaven desboscaves desboscavi desboscavo desbosco desboscos desboscà desboscàiem desboscàieu desboscàrem desboscàreu desboscàs desboscàssem desboscàsseu desboscàssim desboscàssiu desboscàvem desboscàvets desboscàveu desboscàvom desbosque desbosqueguem desbosqueguessa desbosqueguessen desbosqueguesses desbosquegueu desbosquegués desbosqueguéssom desbosqueguéssou desbosquem desbosquen desbosques desbosquessa desbosquessen desbosquesses desbosquessi desbosquessin desbosquessis desbosqueu desbosqui desbosquin desbosquis desbosqués desbosquéssem desbosquésseu desbosquéssim desbosquéssiu desbosquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desboscar

desbotar /dez.boˈtaɾ/ /dez.βoˈta/ /dəz.boˈta/ /dəz.buˈta/ alg ant bal cent desbot desbota desbotada desbotades desbotaia desbotaien desbotaies desbotam desbotant desbotar desbotara desbotaran desbotarem desbotaren desbotares desbotareu desbotaria desbotarien desbotaries desbotariva desbotariven desbotarives desbotarà desbotaràs desbotaré desbotaríem desbotaríeu desbotarívem desbotaríveu desbotassen desbotasses desbotassin desbotassis desbotat desbotats desbotau desbotava desbotaven desbotaves desbotavi desbotavo desbote desboteguem desboteguessa desboteguessen desboteguesses desbotegueu desbotegués desboteguéssom desboteguéssou desbotem desboten desbotes desbotessa desbotessen desbotesses desbotessi desbotessin desbotessis desboteu desboti desbotin desbotis desboto desbotos desbots desbotà desbotàiem desbotàieu desbotàrem desbotàreu desbotàs desbotàssem desbotàsseu desbotàssim desbotàssiu desbotàvem desbotàvets desbotàveu desbotàvom desbotés desbotéssem desbotésseu desbotéssim desbotéssiu desbotí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desaguarse
Descarregar-se el ventre per vòmits o de cambra, o per ambdós vies.
descargar
Ploure molt.

desbridar /dez.bɾiˈðaɾ/ /dez.βɾiˈða/ /dəz.bɾiˈða/ alg ant bal cent desbrid desbrida desbridada desbridades desbridaia desbridaien desbridaies desbridam desbridant desbridar desbridara desbridaran desbridarem desbridaren desbridares desbridareu desbridaria desbridarien desbridaries desbridariva desbridariven desbridarives desbridarà desbridaràs desbridaré desbridaríem desbridaríeu desbridarívem desbridaríveu desbridassen desbridasses desbridassin desbridassis desbridat desbridats desbridau desbridava desbridaven desbridaves desbridavi desbridavo desbride desbrideguem desbrideguessa desbrideguessen desbrideguesses desbridegueu desbridegués desbrideguéssom desbrideguéssou desbridem desbriden desbrides desbridessa desbridessen desbridesses desbridessi desbridessin desbridessis desbrideu desbridi desbridin desbridis desbrido desbridos desbrids desbridà desbridàiem desbridàieu desbridàrem desbridàreu desbridàs desbridàssem desbridàsseu desbridàssim desbridàssiu desbridàvem desbridàvets desbridàveu desbridàvom desbridés desbridéssem desbridésseu desbridéssim desbridéssiu desbridí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desbridar

desbrossar /dez.bɾoˈsaɾ/ /dez.βɾoˈsa/ /dəz.bɾoˈsa/ /dəz.bɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. desbrossa desbrossada desbrossades desbrossant desbrossar desbrossara desbrossaran desbrossarem desbrossaren desbrossares desbrossareu desbrossaria desbrossarien desbrossaries desbrossarà desbrossaràs desbrossaré desbrossaríem desbrossaríeu desbrossassen desbrossasses desbrossat desbrossats desbrossava desbrossaven desbrossaves desbrosse desbrossem desbrossen desbrosses desbrossessen desbrossesses desbrosseu desbrosso desbrossà desbrossàrem desbrossàreu desbrossàssem desbrossàsseu desbrossàvem desbrossàveu desbrossés desbrosséssem desbrossésseu desbrossí occ val val (1) v
desbrozar

desbudellar /dez.bu.ðeˈʎaɾ/ /dez.βu.ðeˈʎa/ /dəz.bu.ðəˈʎa/ alg ant bal cent desbudell desbudella desbudellada desbudellades desbudellaia desbudellaien desbudellaies desbudellam desbudellant desbudellar desbudellara desbudellaran desbudellarem desbudellaren desbudellares desbudellareu desbudellaria desbudellarien desbudellaries desbudellariva desbudellariven desbudellarives desbudellarà desbudellaràs desbudellaré desbudellaríem desbudellaríeu desbudellarívem desbudellaríveu desbudellassen desbudellasses desbudellassin desbudellassis desbudellat desbudellats desbudellau desbudellava desbudellaven desbudellaves desbudellavi desbudellavo desbudelle desbudelleguem desbudelleguessa desbudelleguessen desbudelleguesses desbudellegueu desbudellegués desbudelleguéssom desbudelleguéssou desbudellem desbudellen desbudelles desbudellessa desbudellessen desbudellesses desbudellessi desbudellessin desbudellessis desbudelleu desbudelli desbudellin desbudellis desbudello desbudellos desbudells desbudellà desbudellàiem desbudellàieu desbudellàrem desbudellàreu desbudellàs desbudellàssem desbudellàsseu desbudellàssim desbudellàssiu desbudellàvem desbudellàvets desbudellàveu desbudellàvom desbudellés desbudelléssem desbudellésseu desbudelléssim desbudelléssiu desbudellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
destripar

desbuidar /daz.bujˈɾa/ v
vaciar

descabdelladament /des.kab.deˌʎa.ðaˈmen/ /des.kab.deˌʎa.ðaˈment/ /dəs.kəb.dəˌʎa.ðəˈmen/ /dəs.kəb.dəˌʎa.ðəˈment/ adv
descabelladamente

descabdellar /des.kab.deˈʎa/ /des.kab.deˈʎaɾ/ /dəs.kəb.dəˈʎa/ alg ant bal cent descabdell descabdella descabdellada descabdellades descabdellaia descabdellaien descabdellaies descabdellam descabdellant descabdellar descabdellara descabdellaran descabdellarem descabdellaren descabdellares descabdellareu descabdellaria descabdellarien descabdellaries descabdellariva descabdellariven descabdellarives descabdellarà descabdellaràs descabdellaré descabdellaríem descabdellaríeu descabdellarívem descabdellaríveu descabdellassen descabdellasses descabdellassin descabdellassis descabdellat descabdellats descabdellau descabdellava descabdellaven descabdellaves descabdellavi descabdellavo descabdelle descabdelleguem descabdelleguessa descabdelleguessen descabdelleguesses descabdellegueu descabdellegués descabdelleguéssom descabdelleguéssou descabdellem descabdellen descabdelles descabdellessa descabdellessen descabdellesses descabdellessi descabdellessin descabdellessis descabdelleu descabdelli descabdellin descabdellis descabdello descabdellos descabdells descabdellà descabdellàiem descabdellàieu descabdellàrem descabdellàreu descabdellàs descabdellàssem descabdellàsseu descabdellàssim descabdellàssiu descabdellàvem descabdellàvets descabdellàveu descabdellàvom descabdellés descabdelléssem descabdellésseu descabdelléssim descabdelléssiu descabdellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desarrollar descapullar desovillar soltarse
Desfer un cabdell.
Treure fil de seda estirant del capoll.
Desplegar progressivament.
Parlar sense inhibicions.

descafeïnar /des.ka.fe.iˈna/ /des.ka.fe.iˈnaɾ/ /dəs.kə.fə.iˈna/ alg ant bal cent descafeín descafeïna descafeïnada descafeïnades descafeïnaia descafeïnaien descafeïnaies descafeïnam descafeïnant descafeïnar descafeïnara descafeïnaran descafeïnarem descafeïnaren descafeïnares descafeïnareu descafeïnaria descafeïnarien descafeïnaries descafeïnariva descafeïnariven descafeïnarives descafeïnarà descafeïnaràs descafeïnaré descafeïnaríem descafeïnaríeu descafeïnarívem descafeïnaríveu descafeïnassen descafeïnasses descafeïnassin descafeïnassis descafeïnat descafeïnats descafeïnau descafeïnava descafeïnaven descafeïnaves descafeïnavi descafeïnavo descafeïne descafeïneguem descafeïneguessa descafeïneguessen descafeïneguesses descafeïnegueu descafeïnegués descafeïneguéssom descafeïneguéssou descafeïnem descafeïnen descafeïnes descafeïnessa descafeïnessen descafeïnesses descafeïnessi descafeïnessin descafeïnessis descafeïneu descafeïni descafeïnin descafeïnis descafeïno descafeïnos descafeïnà descafeïnàiem descafeïnàieu descafeïnàrem descafeïnàreu descafeïnàs descafeïnàssem descafeïnàsseu descafeïnàssim descafeïnàssiu descafeïnàvem descafeïnàvets descafeïnàveu descafeïnàvom descafeïnés descafeïnéssem descafeïnésseu descafeïnéssim descafeïnéssiu descafeïní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descafeinar

descalcificar /des.kaɫ.si.fiˈka/ /des.kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /dəs.kəɫ.si.fiˈka/ alg ant bal cent descalcific descalcifica descalcificada descalcificades descalcificaia descalcificaien descalcificaies descalcificam descalcificant descalcificar descalcificara descalcificaran descalcificarem descalcificaren descalcificares descalcificareu descalcificaria descalcificarien descalcificaries descalcificariva descalcificariven descalcificarives descalcificarà descalcificaràs descalcificaré descalcificaríem descalcificaríeu descalcificarívem descalcificaríveu descalcificassen descalcificasses descalcificassin descalcificassis descalcificat descalcificats descalcificau descalcificava descalcificaven descalcificaves descalcificavi descalcificavo descalcifico descalcificos descalcificà descalcificàiem descalcificàieu descalcificàrem descalcificàreu descalcificàs descalcificàssem descalcificàsseu descalcificàssim descalcificàssiu descalcificàvem descalcificàvets descalcificàveu descalcificàvom descalcifique descalcifiqueguem descalcifiqueguessa descalcifiqueguessen descalcifiqueguesses descalcifiquegueu descalcifiquegués descalcifiqueguéssom descalcifiqueguéssou descalcifiquem descalcifiquen descalcifiques descalcifiquessa descalcifiquessen descalcifiquesses descalcifiquessi descalcifiquessin descalcifiquessis descalcifiqueu descalcifiqui descalcifiquin descalcifiquis descalcifiqués descalcifiquéssem descalcifiquésseu descalcifiquéssim descalcifiquéssiu descalcifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descalcificar

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
descalzo

descalçar /des.kaɫˈsa/ /des.kaɫˈsaɾ/ /dəs.kəɫˈsa/ alg ant bal cent descalce descalceguem descalceguessa descalceguessen descalceguesses descalcegueu descalcegués descalceguéssom descalceguéssou descalcem descalcen descalces descalcessa descalcessen descalcesses descalcessi descalcessin descalcessis descalceu descalci descalcin descalcis descalcés descalcéssem descalcésseu descalcéssim descalcéssiu descalcí descalç descalça descalçada descalçades descalçaia descalçaien descalçaies descalçam descalçant descalçar descalçara descalçaran descalçarem descalçaren descalçares descalçareu descalçaria descalçarien descalçaries descalçariva descalçariven descalçarives descalçarà descalçaràs descalçaré descalçaríem descalçaríeu descalçarívem descalçaríveu descalçassen descalçasses descalçassin descalçassis descalçat descalçats descalçau descalçava descalçaven descalçaves descalçavi descalçavo descalço descalços descalçà descalçàiem descalçàieu descalçàrem descalçàreu descalçàs descalçàssem descalçàsseu descalçàssim descalçàssiu descalçàvem descalçàvets descalçàveu descalçàvom eiv n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descalzar

descamisat /des.ka.miˈzat/ /dəs.kə.miˈzat/ n masc
descamisado

descans /desˈkans/ /dəsˈkans/ n masc
descanso

descansadament /des.kanˌsa.ðaˈmen/ /des.kanˌsa.ðaˈment/ /dəs.kənˌsa.ðəˈmen/ /dəs.kənˌsa.ðəˈment/ adv
descansadamente

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ alg ant bal cent descans descansa descansada descansades descansaia descansaien descansaies descansam descansant descansar descansara descansaran descansarem descansaren descansares descansareu descansaria descansarien descansaries descansariva descansariven descansarives descansarà descansaràs descansaré descansaríem descansaríeu descansarívem descansaríveu descansassen descansasses descansassin descansassis descansat descansats descansau descansava descansaven descansaves descansavi descansavo descanse descanseguem descanseguessa descanseguessen descanseguesses descansegueu descansegués descanseguéssom descanseguéssou descansem descansen descanses descansessa descansessen descansesses descansessi descansessin descansessis descanseu descansi descansin descansis descanso descansos descanss descansà descansàiem descansàieu descansàrem descansàreu descansàs descansàssem descansàsseu descansàssim descansàssiu descansàvem descansàvets descansàveu descansàvom descansés descanséssem descansésseu descanséssim descanséssiu descansí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descansar
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descantell /des.kanˈteʎ/ /dəs.kənˈteʎ/ n masc
portillo

descantellar /des.kan.teˈʎa/ /des.kan.teˈʎaɾ/ /dəs.kən.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. descantella descantellada descantellades descantellant descantellar descantellara descantellaran descantellarem descantellaren descantellares descantellareu descantellaria descantellarien descantellaries descantellarà descantellaràs descantellaré descantellaríem descantellaríeu descantellassen descantellasses descantellat descantellats descantellava descantellaven descantellaves descantelle descantellem descantellen descantelles descantellessen descantellesses descantellessin descantellessis descantelleu descantelli descantellin descantellis descantello descantellà descantellàrem descantellàreu descantellàssem descantellàsseu descantellàvem descantellàveu descantellés descantelléssem descantellésseu descantelléssim descantelléssiu descantellí occ sept val val (1) v
irse de la lengua
Dir coses de forma indiscreta, imprudent.

descanviar /des.kam.biˈa/ /des.kaɱ.viˈaɾ/ /dəs.kəm.biˈa/ /dəs.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descanvia descanviada descanviades descanviam descanviant descanviar descanviara descanviaran descanviarem descanviaren descanviares descanviareu descanviaria descanviarien descanviaries descanviarà descanviaràs descanviaré descanviaríem descanviaríeu descanviassen descanviasses descanviassin descanviassis descanviat descanviats descanviau descanviava descanviaven descanviaves descanvie descanviem descanvien descanvies descanviessen descanviesses descanviessin descanviessis descanvieu descanvii descanvio descanvià descanviàrem descanviàreu descanviàs descanviàssem descanviàsseu descanviàssim descanviàssiu descanviàvem descanviàveu descanviés descanviéssem descanviésseu descanviéssim descanviéssiu descanvií descanviï descanviïn descanviïs occ sept val v
cambiar
Canviar una moneda o un bitllet pel seu valor en unitats més petites.

descapotable /des.ka.poˈta.bɫe/ /des.ka.poˈta.βɫe/ /des.ka.poˈtab.bɫe/ /dəs.kə.poˈtab.bɫə/ /dəs.kə.puˈta.βɫə/ /dəs.kə.puˈtab.bɫə/ n masc
descapotable

descaragolar /des.ka.ɾa.ɣoˈɫa/ /des.ka.ɾa.ɣoˈɫaɾ/ /dəs.kə.ɾə.ɣoˈɫa/ /dəs.kə.ɾə.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descaragol descaragola descaragolada descaragolades descaragolam descaragolant descaragolar descaragolara descaragolaran descaragolarem descaragolaren descaragolares descaragolareu descaragolaria descaragolarien descaragolaries descaragolarà descaragolaràs descaragolaré descaragolaríem descaragolaríeu descaragolassen descaragolasses descaragolassin descaragolassis descaragolat descaragolats descaragolau descaragolava descaragolaven descaragolaves descaragole descaragolem descaragolen descaragoles descaragolessen descaragolesses descaragolessin descaragolessis descaragoleu descaragoli descaragolin descaragolis descaragolo descaragolà descaragolàrem descaragolàreu descaragolàs descaragolàssem descaragolàsseu descaragolàssim descaragolàssiu descaragolàvem descaragolàveu descaragolés descaragoléssem descaragolésseu descaragoléssim descaragoléssiu descaragolí occ sept val v
destornillar

descarbonització /des.kar.βo.ni.d͡za.siˈo/ /des.kaɾ.bo.ni.za.siˈo/ /dəs.kər.bu.ni.d͡zə.siˈo/ /dəs.kəɾ.bo.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
descarbonización

descarbonitzar /des.kar.βo.niˈd͡za/ /des.kaɾ.bo.niˈzaɾ/ /des.kaɾ.βo.niˈza/ /dəs.kər.bu.niˈd͡za/ /dəs.kəɾ.bo.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descarbonitz descarbonitza descarbonitzada descarbonitzades descarbonitzam descarbonitzant descarbonitzar descarbonitzara descarbonitzaran descarbonitzarem descarbonitzaren descarbonitzares descarbonitzareu descarbonitzaria descarbonitzarien descarbonitzaries descarbonitzarà descarbonitzaràs descarbonitzaré descarbonitzaríem descarbonitzaríeu descarbonitzassen descarbonitzasses descarbonitzassin descarbonitzassis descarbonitzat descarbonitzats descarbonitzau descarbonitzava descarbonitzaven descarbonitzaves descarbonitze descarbonitzem descarbonitzen descarbonitzes descarbonitzessen descarbonitzesses descarbonitzessin descarbonitzessis descarbonitzeu descarbonitzi descarbonitzin descarbonitzis descarbonitzo descarbonitzà descarbonitzàrem descarbonitzàreu descarbonitzàs descarbonitzàssem descarbonitzàsseu descarbonitzàssim descarbonitzàssiu descarbonitzàvem descarbonitzàveu descarbonitzés descarbonitzéssem descarbonitzésseu descarbonitzéssim descarbonitzéssiu descarbonitzí occ sept val v
descarbonizar

descarnadament /des.karˌna.ðaˈmen/ /des.kaɾˌna.ðaˈmen/ /des.kaɾˌna.ðaˈment/ /dəs.kərˌna.ðəˈmen/ /dəs.kəɾˌna.ðəˈment/ adv
descarnadamente

descarnar /des.karˈna/ /des.kaɾˈnaɾ/ /dəs.kərˈna/ alg ant bal cent descarn descarna descarnada descarnades descarnaia descarnaien descarnaies descarnam descarnant descarnar descarnara descarnaran descarnarem descarnaren descarnares descarnareu descarnaria descarnarien descarnaries descarnariva descarnariven descarnarives descarnarà descarnaràs descarnaré descarnaríem descarnaríeu descarnarívem descarnaríveu descarnassen descarnasses descarnassin descarnassis descarnat descarnats descarnau descarnava descarnaven descarnaves descarnavi descarnavo descarne descarneguem descarneguessa descarneguessen descarneguesses descarnegueu descarnegués descarneguéssom descarneguéssou descarnem descarnen descarnes descarnessa descarnessen descarnesses descarnessi descarnessin descarnessis descarneu descarni descarnin descarnis descarno descarnos descarns descarnà descarnàiem descarnàieu descarnàrem descarnàreu descarnàs descarnàssem descarnàsseu descarnàssim descarnàssiu descarnàvem descarnàvets descarnàveu descarnàvom descarnés descarnéssem descarnésseu descarnéssim descarnéssiu descarní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descarnar

descarregar /des.ka.reˈɣa/ /des.ka.reˈɣaɾ/ /dəs.kə.rəˈɣa/ alg bal descarreg descarrega descarregada descarregades descarregam descarregant descarregar descarregara descarregaran descarregarem descarregaren descarregares descarregareu descarregaria descarregarien descarregaries descarregarà descarregaràs descarregaré descarregaríem descarregaríeu descarregassen descarregasses descarregassin descarregassis descarregat descarregats descarregau descarregava descarregaven descarregaves descarrego descarregue descarreguem descarreguen descarregues descarreguessen descarreguesses descarreguessin descarreguessis descarregueu descarregui descarreguin descarreguis descarregués descarreguéssem descarreguésseu descarreguéssim descarreguéssiu descarreguí descarregà descarregàrem descarregàreu descarregàs descarregàssem descarregàsseu descarregàssim descarregàssiu descarregàvem descarregàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
descargar
Deixar anar una càrrega

descarreradament /des.ka.reˌɾa.ðaˈmen/ /des.ka.reˌɾa.ðaˈment/ /dəs.kə.rəˌɾa.ðəˈmen/ /dəs.kə.rəˌɾa.ðəˈment/ adv
descaminadamente

descarrerar /des.ka.reˈɾa/ /des.ka.reˈɾaɾ/ /dəs.kə.rəˈɾa/ alg ant bal cent descarrer descarrera descarrerada descarrerades descarreraia descarreraien descarreraies descarreram descarrerant descarrerar descarrerara descarreraran descarrerarem descarreraren descarrerares descarrerareu descarreraria descarrerarien descarreraries descarrerariva descarrerariven descarrerarives descarrerarà descarreraràs descarreraré descarreraríem descarreraríeu descarrerarívem descarreraríveu descarrerassen descarrerasses descarrerassin descarrerassis descarrerat descarrerats descarrerau descarrerava descarreraven descarreraves descarreravi descarreravo descarrere descarrereguem descarrereguessa descarrereguessen descarrereguesses descarreregueu descarreregués descarrereguéssom descarrereguéssou descarrerem descarreren descarreres descarreressa descarreressen descarreresses descarreressi descarreressin descarreressis descarrereu descarreri descarrerin descarreris descarrero descarreros descarrers descarrerà descarreràiem descarreràieu descarreràrem descarreràreu descarreràs descarreràssem descarreràsseu descarreràssim descarreràssiu descarreràvem descarreràvets descarreràveu descarreràvom descarrerés descarreréssem descarrerésseu descarreréssim descarreréssiu descarrerí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descarriar

descarrilar /des.ka.riˈɫa/ /des.ka.riˈɫaɾ/ /dəs.kə.riˈɫa/ alg ant bal cent descarril descarrila descarrilada descarrilades descarrilaia descarrilaien descarrilaies descarrilam descarrilant descarrilar descarrilara descarrilaran descarrilarem descarrilaren descarrilares descarrilareu descarrilaria descarrilarien descarrilaries descarrilariva descarrilariven descarrilarives descarrilarà descarrilaràs descarrilaré descarrilaríem descarrilaríeu descarrilarívem descarrilaríveu descarrilassen descarrilasses descarrilassin descarrilassis descarrilat descarrilats descarrilau descarrilava descarrilaven descarrilaves descarrilavi descarrilavo descarrile descarrileguem descarrileguessa descarrileguessen descarrileguesses descarrilegueu descarrilegués descarrileguéssom descarrileguéssou descarrilem descarrilen descarriles descarrilessa descarrilessen descarrilesses descarrilessi descarrilessin descarrilessis descarrileu descarrili descarrilin descarrilis descarrilo descarrilos descarrils descarrilà descarrilàiem descarrilàieu descarrilàrem descarrilàreu descarrilàs descarrilàssem descarrilàsseu descarrilàssim descarrilàssiu descarrilàvem descarrilàvets descarrilàveu descarrilàvom descarrilés descarriléssem descarrilésseu descarriléssim descarriléssiu descarrilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descarrilar

descartar /des.karˈta/ /des.kaɾˈta/ /des.kaɾˈtaɾ/ /dəs.kərˈta/ alg ant bal cent descart descarta descartada descartades descartaia descartaien descartaies descartam descartant descartar descartara descartaran descartarem descartaren descartares descartareu descartaria descartarien descartaries descartariva descartariven descartarives descartarà descartaràs descartaré descartaríem descartaríeu descartarívem descartaríveu descartassen descartasses descartassin descartassis descartat descartats descartau descartava descartaven descartaves descartavi descartavo descarte descarteguem descarteguessa descarteguessen descarteguesses descartegueu descartegués descarteguéssom descarteguéssou descartem descarten descartes descartessa descartessen descartesses descartessi descartessin descartessis descarteu descarti descartin descartis descarto descartos descarts descartà descartàiem descartàieu descartàrem descartàreu descartàs descartàssem descartàsseu descartàssim descartàssiu descartàvem descartàvets descartàveu descartàvom descartés descartéssem descartésseu descartéssim descartéssiu descartí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descartar
En el joc de cartes, desfer-se de les cartes que no són convenients per guanyar, posar-les damunt la taula.
Eliminar quelcom d'una tria.

descastar /des.kasˈta/ /des.kasˈtaɾ/ /dəs.kəsˈta/ alg ant bal cent descast descasta descastada descastades descastaia descastaien descastaies descastam descastant descastar descastara descastaran descastarem descastaren descastares descastareu descastaria descastarien descastaries descastariva descastariven descastarives descastarà descastaràs descastaré descastaríem descastaríeu descastarívem descastaríveu descastassen descastasses descastassin descastassis descastat descastats descastau descastava descastaven descastaves descastavi descastavo descaste descasteguem descasteguessa descasteguessen descasteguesses descastegueu descastegués descasteguéssom descasteguéssou descastem descasten descastes descastessa descastessen descastesses descastessi descastessin descastessis descasteu descasti descastin descastis descasto descastos descasts descastà descastàiem descastàieu descastàrem descastàreu descastàs descastàssem descastàsseu descastàssim descastàssiu descastàvem descastàvets descastàveu descastàvom descastés descastéssem descastésseu descastéssim descastéssiu descastí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descastar

descastellanització /des.kas.te.ʎa.ni.d͡za.siˈo/ /des.kas.te.ʎa.ni.za.siˈo/ /dəs.kəs.tə.ʎə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
descastellanización

descastellanitzar /des.kas.te.ʎa.niˈd͡za/ /des.kas.te.ʎa.niˈza/ /des.kas.te.ʎa.niˈzaɾ/ /dəs.kəs.tə.ʎə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descastellanitz descastellanitza descastellanitzada descastellanitzades descastellanitzam descastellanitzant descastellanitzar descastellanitzara descastellanitzaran descastellanitzarem descastellanitzaren descastellanitzares descastellanitzareu descastellanitzaria descastellanitzarien descastellanitzaries descastellanitzarà descastellanitzaràs descastellanitzaré descastellanitzaríem descastellanitzaríeu descastellanitzassen descastellanitzasses descastellanitzassin descastellanitzassis descastellanitzat descastellanitzats descastellanitzau descastellanitzava descastellanitzaven descastellanitzaves descastellanitze descastellanitzem descastellanitzen descastellanitzes descastellanitzessen descastellanitzesses descastellanitzessin descastellanitzessis descastellanitzeu descastellanitzi descastellanitzin descastellanitzis descastellanitzo descastellanitzà descastellanitzàrem descastellanitzàreu descastellanitzàs descastellanitzàssem descastellanitzàsseu descastellanitzàssim descastellanitzàssiu descastellanitzàvem descastellanitzàveu descastellanitzés descastellanitzéssem descastellanitzésseu descastellanitzéssim descastellanitzéssiu descastellanitzí occ sept val v
descastellanizar descastellanizarse
Fer esdevenir menys castellà.
descastellanizar
(lingüística) Depurar (una llengua) de castellanismes.
descastellanizarse
(pronominal) Esdevenir menys castellà.

descatalanitzar /des.ka.ta.ɫa.niˈd͡za/ /des.ka.ta.ɫa.niˈza/ /des.ka.ta.ɫa.niˈzaɾ/ /dəs.kə.tə.ɫə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descatalanitz descatalanitza descatalanitzada descatalanitzades descatalanitzam descatalanitzant descatalanitzar descatalanitzara descatalanitzaran descatalanitzarem descatalanitzaren descatalanitzares descatalanitzareu descatalanitzaria descatalanitzarien descatalanitzaries descatalanitzarà descatalanitzaràs descatalanitzaré descatalanitzaríem descatalanitzaríeu descatalanitzassen descatalanitzasses descatalanitzassin descatalanitzassis descatalanitzat descatalanitzats descatalanitzau descatalanitzava descatalanitzaven descatalanitzaves descatalanitze descatalanitzem descatalanitzen descatalanitzes descatalanitzessen descatalanitzesses descatalanitzessin descatalanitzessis descatalanitzeu descatalanitzi descatalanitzin descatalanitzis descatalanitzo descatalanitzà descatalanitzàrem descatalanitzàreu descatalanitzàs descatalanitzàssem descatalanitzàsseu descatalanitzàssim descatalanitzàssiu descatalanitzàvem descatalanitzàveu descatalanitzés descatalanitzéssem descatalanitzésseu descatalanitzéssim descatalanitzéssiu descatalanitzí occ sept val v
descatalanizar

descavalcar /des.ka.vaɫˈkaɾ/ /des.ka.βaɫˈka/ /des.ka.βaɫˈkaɾ/ /dəs.kə.vəɫˈka/ /dəs.kə.βəɫˈka/ alg ant bal cent descavalc descavalca descavalcada descavalcades descavalcaia descavalcaien descavalcaies descavalcam descavalcant descavalcar descavalcara descavalcaran descavalcarem descavalcaren descavalcares descavalcareu descavalcaria descavalcarien descavalcaries descavalcariva descavalcariven descavalcarives descavalcarà descavalcaràs descavalcaré descavalcaríem descavalcaríeu descavalcarívem descavalcaríveu descavalcassen descavalcasses descavalcassin descavalcassis descavalcat descavalcats descavalcau descavalcava descavalcaven descavalcaves descavalcavi descavalcavo descavalco descavalcos descavalcà descavalcàiem descavalcàieu descavalcàrem descavalcàreu descavalcàs descavalcàssem descavalcàsseu descavalcàssim descavalcàssiu descavalcàvem descavalcàvets descavalcàveu descavalcàvom descavalque descavalqueguem descavalqueguessa descavalqueguessen descavalqueguesses descavalquegueu descavalquegués descavalqueguéssom descavalqueguéssou descavalquem descavalquen descavalques descavalquessa descavalquessen descavalquesses descavalquessi descavalquessin descavalquessis descavalqueu descavalqui descavalquin descavalquis descavalqués descavalquéssem descavalquésseu descavalquéssim descavalquéssiu descavalquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desmontar

descelerar /de.se.ɫeˈɾa/ /de.se.ɫeˈɾaɾ/ /də.sə.ɫəˈɾa/ /dəs.sə.ɫəˈɾa/ alg ant bal cent desceler descelera descelerada descelerades desceleraia desceleraien desceleraies desceleram descelerant descelerar descelerara desceleraran descelerarem desceleraren descelerares descelerareu desceleraria descelerarien desceleraries descelerariva descelerariven descelerarives descelerarà desceleraràs desceleraré desceleraríem desceleraríeu descelerarívem desceleraríveu descelerassen descelerasses descelerassin descelerassis descelerat descelerats descelerau descelerava desceleraven desceleraves desceleravi desceleravo descelere descelereguem descelereguessa descelereguessen descelereguesses desceleregueu desceleregués descelereguéssom descelereguéssou descelerem desceleren desceleres desceleressa desceleressen desceleresses desceleressi desceleressin desceleressis descelereu desceleri descelerin desceleris descelero desceleros descelers descelerà desceleràiem desceleràieu desceleràrem desceleràreu desceleràs desceleràssem desceleràsseu desceleràssim desceleràssiu desceleràvem desceleràvets desceleràveu desceleràvom descelerés desceleréssem descelerésseu desceleréssim desceleréssiu descelerí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desacelerar

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ adj
descendente
Que descendeix, que va de dalt a baix.

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
descendiente
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ bal descendeix descendeixen descendeixes descendeixi descendeixin descendeixis descendeixo descendesc descendesqui descendesquin descendesquis descendia descendida descendides descendien descendies descendiguem descendigueu descendim descendint descendir descendira descendiran descendirem descendiren descendires descendireu descendiria descendirien descendiries descendirà descendiràs descendiré descendiríem descendiríeu descendisc descendisca descendisquen descendisques descendissen descendisses descendissin descendissis descendit descendits descendiu descendix descendixen descendixes descendixo descendí descendíem descendíeu descendírem descendíreu descendís descendíssem descendísseu descendíssim descendíssiu n-occ occ sept val v
descender

descendència /de.senˈdɛn.si.a/ /də.sənˈdɛn.si.ə/ /dəs.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
descendencia

descentralització /de.sen.tɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /de.sen.tɾa.ɫi.za.siˈo/ /də.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /dəs.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
descentralización

descentralització educativa n fem
descentralización educativa

descentralitzar /de.sen.tɾa.ɫiˈd͡za/ /de.sen.tɾa.ɫiˈza/ /de.sen.tɾa.ɫiˈzaɾ/ /də.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ /dəs.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent descentralitz descentralitza descentralitzada descentralitzades descentralitzaia descentralitzaien descentralitzaies descentralitzam descentralitzant descentralitzar descentralitzara descentralitzaran descentralitzarem descentralitzaren descentralitzares descentralitzareu descentralitzaria descentralitzarien descentralitzaries descentralitzariva descentralitzariven descentralitzarives descentralitzarà descentralitzaràs descentralitzaré descentralitzaríem descentralitzaríeu descentralitzarívem descentralitzaríveu descentralitzassen descentralitzasses descentralitzassin descentralitzassis descentralitzat descentralitzats descentralitzau descentralitzava descentralitzaven descentralitzaves descentralitzavi descentralitzavo descentralitze descentralitzeguem descentralitzeguessa descentralitzeguessen descentralitzeguesses descentralitzegueu descentralitzegués descentralitzeguéssom descentralitzeguéssou descentralitzem descentralitzen descentralitzes descentralitzessa descentralitzessen descentralitzesses descentralitzessi descentralitzessin descentralitzessis descentralitzeu descentralitzi descentralitzin descentralitzis descentralitzo descentralitzos descentralitzs descentralitzà descentralitzàiem descentralitzàieu descentralitzàrem descentralitzàreu descentralitzàs descentralitzàssem descentralitzàsseu descentralitzàssim descentralitzàssiu descentralitzàvem descentralitzàvets descentralitzàveu descentralitzàvom descentralitzés descentralitzéssem descentralitzésseu descentralitzéssim descentralitzéssiu descentralitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descentralizar

descenyir /de.seˈɲi/ /de.seˈɲiɾ/ /də.səˈɲi/ /dəs.səˈɲi/ alg ant bal centr descenyeix descenyeixa descenyeixen descenyeixes descenyeixi descenyeixin descenyeixis descenyeixo descenyeixs descenyesc descenyesca descenyesquen descenyesques descenyesqui descenyesquin descenyesquis descenyia descenyida descenyides descenyien descenyies descenyiguem descenyiguera descenyigueren descenyigueres descenyiguessen descenyiguesses descenyiguessin descenyiguessis descenyigueu descenyigueva descenyigueven descenyigueves descenyigué descenyiguérem descenyiguéreu descenyigués descenyiguéssem descenyiguésseu descenyiguéssim descenyiguéssiu descenyiguévem descenyiguéveu descenyim descenyint descenyir descenyira descenyiran descenyirem descenyiren descenyires descenyireu descenyiria descenyirien descenyiries descenyiriva descenyiriven descenyirives descenyirà descenyiràs descenyiré descenyiríem descenyiríeu descenyirívem descenyiríveu descenyisc descenyisca descenyisco descenyiscos descenyisquem descenyisquen descenyisques descenyisqueu descenyissa descenyissen descenyisses descenyissi descenyissin descenyissis descenyist descenyit descenyits descenyiu descenyiva descenyiven descenyives descenyix descenyixa descenyixen descenyixes descenyixi descenyixin descenyixis descenyixo descenyixos descenyí descenyíem descenyíets descenyíeu descenyírem descenyíreu descenyís descenyíscon descenyíssem descenyísseu descenyíssim descenyíssiu descenyíssom descenyíssou descenyívem descenyíveu descenyíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desenvainar

descinglar /de.siŋˈɡɫa/ /de.siŋˈɡɫaɾ/ /də.siŋˈɡɫa/ /dəs.siŋˈɡɫa/ alg ant bal cent descingl descingla descinglada descinglades descinglaia descinglaien descinglaies descinglam descinglant descinglar descinglara descinglaran descinglarem descinglaren descinglares descinglareu descinglaria descinglarien descinglaries descinglariva descinglariven descinglarives descinglarà descinglaràs descinglaré descinglaríem descinglaríeu descinglarívem descinglaríveu descinglassen descinglasses descinglassin descinglassis descinglat descinglats descinglau descinglava descinglaven descinglaves descinglavi descinglavo descingle descingleguem descingleguessa descingleguessen descingleguesses descinglegueu descinglegués descingleguéssom descingleguéssou descinglem descinglen descingles descinglessa descinglessen descinglesses descinglessi descinglessin descinglessis descingleu descingli descinglin descinglis descinglo descinglos descingls descinglà descinglàiem descinglàieu descinglàrem descinglàreu descinglàs descinglàssem descinglàsseu descinglàssim descinglàssiu descinglàvem descinglàvets descinglàveu descinglàvom descinglés descingléssem descinglésseu descingléssim descingléssiu descinglí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desensillar

descloure /desˈkɫɔw.ɾe/ /dəsˈkɫɔw.ɾə/ bal descloc descloem descloent descloeu descloga descloguem descloguen descloguera desclogueren desclogueres desclogues descloguessen descloguesses descloguessin descloguessis desclogueu desclogui descloguin descloguis desclogué descloguérem descloguéreu desclogués descloguéssem descloguésseu descloguéssim descloguéssiu descloguí desclosa descloses desclosos desclou desclouen desclouran descloure desclourem descloureu desclouria desclourien desclouries desclourà desclouràs desclouré desclouríem desclouríeu desclous descloíem descloíeu descloïa descloïen descloïes desclòs occ val v
abrir
Obrir quelcom que estava clos.

descoagular /des.ko.a.ɣuˈɫa/ /des.ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /dəs.ko.ə.ɣuˈɫa/ /dəs.ku.ə.ɣuˈɫa/ alg ant bal cent descoagul descoagula descoagulada descoagulades descoagulaia descoagulaien descoagulaies descoagulam descoagulant descoagular descoagulara descoagularan descoagularem descoagularen descoagulares descoagulareu descoagularia descoagularien descoagularies descoagulariva descoagulariven descoagularives descoagularà descoagularàs descoagularé descoagularíem descoagularíeu descoagularívem descoagularíveu descoagulassen descoagulasses descoagulassin descoagulassis descoagulat descoagulats descoagulau descoagulava descoagulaven descoagulaves descoagulavi descoagulavo descoagule descoaguleguem descoaguleguessa descoaguleguessen descoaguleguesses descoagulegueu descoagulegués descoaguleguéssom descoaguleguéssou descoagulem descoagulen descoagules descoagulessa descoagulessen descoagulesses descoagulessi descoagulessin descoagulessis descoaguleu descoaguli descoagulin descoagulis descoagulo descoagulos descoaguls descoagulà descoagulàiem descoagulàieu descoagulàrem descoagulàreu descoagulàs descoagulàssem descoagulàsseu descoagulàssim descoagulàssiu descoagulàvem descoagulàvets descoagulàveu descoagulàvom descoagulés descoaguléssem descoagulésseu descoaguléssim descoaguléssiu descoagulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descoagular

descobertament /des.koˌbɛɾ.taˈment/ /des.koˌβɛr.taˈmen/ /des.kuˌβɛɾ.taˈmen/ /dəs.kuˌbɛr.təˈmen/ /dəs.kuˌbɛɾ.təˈment/ /dəs.kuˌβɛr.təˈmen/ adv
descubiertamente

descobriment n masc
descubrimiento

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ bal descobert descoberta descobertes descoberts descobreix descobreixen descobreixes descobreixi descobreixin descobreixis descobreixo descobresc descobresqui descobresquin descobresquis descobria descobrien descobries descobriguem descobrigueu descobrim descobrint descobrir descobrira descobriran descobrirem descobriren descobrires descobrireu descobriria descobririen descobriries descobrirà descobriràs descobriré descobriríem descobriríeu descobrisc descobrisca descobrisquen descobrisques descobrissen descobrisses descobrissin descobrissis descobriu descobrix descobrixen descobrixes descobrixo descobrí descobríem descobríeu descobrírem descobríreu descobrís descobríssem descobrísseu descobríssim descobríssiu n-occ occ sept val v
descubrir
Veure o trobar per primer cop.

descobrir la sopa d'all v
descobrir América

descodificar /des.ko.ði.fiˈka/ /des.ko.ði.fiˈkaɾ/ /dəs.ku.ði.fiˈka/ alg ant bal cent descodific descodifica descodificada descodificades descodificaia descodificaien descodificaies descodificam descodificant descodificar descodificara descodificaran descodificarem descodificaren descodificares descodificareu descodificaria descodificarien descodificaries descodificariva descodificariven descodificarives descodificarà descodificaràs descodificaré descodificaríem descodificaríeu descodificarívem descodificaríveu descodificassen descodificasses descodificassin descodificassis descodificat descodificats descodificau descodificava descodificaven descodificaves descodificavi descodificavo descodifico descodificos descodificà descodificàiem descodificàieu descodificàrem descodificàreu descodificàs descodificàssem descodificàsseu descodificàssim descodificàssiu descodificàvem descodificàvets descodificàveu descodificàvom descodifique descodifiqueguem descodifiqueguessa descodifiqueguessen descodifiqueguesses descodifiquegueu descodifiquegués descodifiqueguéssom descodifiqueguéssou descodifiquem descodifiquen descodifiques descodifiquessa descodifiquessen descodifiquesses descodifiquessi descodifiquessin descodifiquessis descodifiqueu descodifiqui descodifiquin descodifiquis descodifiqués descodifiquéssem descodifiquésseu descodifiquéssim descodifiquéssiu descodifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descodificar

descolgar /des.koɫˈɣa/ /des.koɫˈɣaɾ/ /dəs.koɫˈɣa/ /dəs.kuɫˈɣa/ alg bal descolg descolga descolgada descolgades descolgam descolgant descolgar descolgara descolgaran descolgarem descolgaren descolgares descolgareu descolgaria descolgarien descolgaries descolgarà descolgaràs descolgaré descolgaríem descolgaríeu descolgassen descolgasses descolgassin descolgassis descolgat descolgats descolgau descolgava descolgaven descolgaves descolgo descolgue descolguem descolguen descolgues descolguessen descolguesses descolguessin descolguessis descolgueu descolgui descolguin descolguis descolgués descolguéssem descolguésseu descolguéssim descolguéssiu descolguí descolgà descolgàrem descolgàreu descolgàs descolgàssem descolgàsseu descolgàssim descolgàssiu descolgàvem descolgàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desenterrar

descollar alg ant bal cent descoll descolla descollada descollades descollaia descollaien descollaies descollam descollant descollar descollara descollaran descollarem descollaren descollares descollareu descollaria descollarien descollaries descollariva descollariven descollarives descollarà descollaràs descollaré descollaríem descollaríeu descollarívem descollaríveu descollassen descollasses descollassin descollassis descollat descollats descollau descollava descollaven descollaves descollavi descollavo descolle descolleguem descolleguessa descolleguessen descolleguesses descollegueu descollegués descolleguéssom descolleguéssou descollem descollen descolles descollessa descollessen descollesses descollessi descollessin descollessis descolleu descolli descollin descollis descollo descollos descolls descollà descollàiem descollàieu descollàrem descollàreu descollàs descollàssem descollàsseu descollàssim descollàssiu descollàvem descollàvets descollàveu descollàvom descollés descolléssem descollésseu descolléssim descolléssiu descollí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descollar escurrirse

descolonitzar /des.ko.ɫo.niˈd͡za/ /des.ko.ɫo.niˈza/ /des.ko.ɫo.niˈzaɾ/ /dəs.ko.ɫo.niˈd͡za/ /dəs.ku.ɫu.niˈd͡za/ alg ant bal cent descolonitz descolonitza descolonitzada descolonitzades descolonitzaia descolonitzaien descolonitzaies descolonitzam descolonitzant descolonitzar descolonitzara descolonitzaran descolonitzarem descolonitzaren descolonitzares descolonitzareu descolonitzaria descolonitzarien descolonitzaries descolonitzariva descolonitzariven descolonitzarives descolonitzarà descolonitzaràs descolonitzaré descolonitzaríem descolonitzaríeu descolonitzarívem descolonitzaríveu descolonitzassen descolonitzasses descolonitzassin descolonitzassis descolonitzat descolonitzats descolonitzau descolonitzava descolonitzaven descolonitzaves descolonitzavi descolonitzavo descolonitze descolonitzeguem descolonitzeguessa descolonitzeguessen descolonitzeguesses descolonitzegueu descolonitzegués descolonitzeguéssom descolonitzeguéssou descolonitzem descolonitzen descolonitzes descolonitzessa descolonitzessen descolonitzesses descolonitzessi descolonitzessin descolonitzessis descolonitzeu descolonitzi descolonitzin descolonitzis descolonitzo descolonitzos descolonitzs descolonitzà descolonitzàiem descolonitzàieu descolonitzàrem descolonitzàreu descolonitzàs descolonitzàssem descolonitzàsseu descolonitzàssim descolonitzàssiu descolonitzàvem descolonitzàvets descolonitzàveu descolonitzàvom descolonitzés descolonitzéssem descolonitzésseu descolonitzéssim descolonitzéssiu descolonitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descolonizar

descolorir /des.ko.ɫoˈɾi/ /des.ko.ɫoˈɾiɾ/ /dəs.ko.ɫoˈɾi/ /dəs.ku.ɫuˈɾi/ bal descoloreix descoloreixen descoloreixes descoloreixi descoloreixin descoloreixis descoloreixo descoloresc descoloresqui descoloresquin descoloresquis descoloria descolorida descolorides descolorien descolories descoloriguem descolorigueu descolorim descolorint descolorir descolorira descoloriran descolorirem descoloriren descolorires descolorireu descoloriria descoloririen descoloriries descolorirà descoloriràs descoloriré descoloriríem descoloriríeu descolorisc descolorisca descolorisquen descolorisques descolorissen descolorisses descolorissin descolorissis descolorit descolorits descoloriu descolorix descolorixen descolorixes descolorixo descolorí descoloríem descoloríeu descolorírem descoloríreu descolorís descoloríssem descolorísseu descoloríssim descoloríssiu n-occ occ sept val v
descolorar

descol·locar /des.ko.ɫoˈka/ /des.koɫ.ɫoˈka/ /des.koɫ.ɫoˈkaɾ/ /dəs.koɫ.ɫoˈka/ /dəs.ku.ɫuˈka/ /dəs.kuɫ.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descol·loc descol·loca descol·locada descol·locades descol·locam descol·locant descol·locar descol·locara descol·locaran descol·locarem descol·locaren descol·locares descol·locareu descol·locaria descol·locarien descol·locaries descol·locarà descol·locaràs descol·locaré descol·locaríem descol·locaríeu descol·locassen descol·locasses descol·locassin descol·locassis descol·locat descol·locats descol·locau descol·locava descol·locaven descol·locaves descol·loco descol·locà descol·locàrem descol·locàreu descol·locàs descol·locàssem descol·locàsseu descol·locàssim descol·locàssiu descol·locàvem descol·locàveu descol·loque descol·loquem descol·loquen descol·loques descol·loquessen descol·loquesses descol·loquessin descol·loquessis descol·loqueu descol·loqui descol·loquin descol·loquis descol·loqués descol·loquéssem descol·loquésseu descol·loquéssim descol·loquéssiu descol·loquí occ sept val v
descolocar
Treure del seu lloc.
(esports de pilota) Fer canviar de posició un adversari per afavorir una acció ofensiva de l'equip propi.

descol·locat /des.ko.ɫoˈkat/ /des.koɫ.ɫoˈkat/ /dəs.koɫ.ɫoˈkat/ /dəs.ku.ɫuˈkat/ /dəs.kuɫ.ɫuˈkat/ adj masc
descolocado

descompartir /des.kom.parˈti/ /des.kom.paɾˈti/ /des.kom.paɾˈtiɾ/ /dəs.kom.pəɾˈti/ /dəs.kum.pərˈti/ alg ant bal centr descomparteix descomparteixa descomparteixen descomparteixes descomparteixi descomparteixin descomparteixis descomparteixo descomparteixs descompartesc descompartesca descompartesquen descompartesques descompartesqui descompartesquin descompartesquis descompartia descompartida descompartides descompartien descomparties descompartiguem descompartiguera descompartigueren descompartigueres descompartiguessen descompartiguesses descompartiguessin descompartiguessis descompartigueu descompartigueva descompartigueven descompartigueves descompartigué descompartiguérem descompartiguéreu descompartigués descompartiguéssem descompartiguésseu descompartiguéssim descompartiguéssiu descompartiguévem descompartiguéveu descompartim descompartint descompartir descompartira descompartiran descompartirem descompartiren descompartires descompartireu descompartiria descompartirien descompartiries descompartiriva descompartiriven descompartirives descompartirà descompartiràs descompartiré descompartiríem descompartiríeu descompartirívem descompartiríveu descompartisc descompartisca descompartisco descompartiscos descompartisquem descompartisquen descompartisques descompartisqueu descompartissa descompartissen descompartisses descompartissi descompartissin descompartissis descompartist descompartit descompartits descompartiu descompartiva descompartiven descompartives descompartix descompartixa descompartixen descompartixes descompartixi descompartixin descompartixis descompartixo descompartixos descompartí descompartíem descompartíets descompartíeu descompartírem descompartíreu descompartís descompartíscon descompartíssem descompartísseu descompartíssim descompartíssiu descompartíssom descompartíssou descompartívem descompartíveu descompartíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
separar

descompassadament /des.kom.paˌsa.ðaˈmen/ /des.kom.paˌsa.ðaˈment/ /dəs.kom.pəˌsa.ðəˈment/ /dəs.kum.pəˌsa.ðəˈmen/ adv
descompasadamente

descompassar /des.kom.paˈsa/ /des.kom.paˈsaɾ/ /dəs.kom.pəˈsa/ /dəs.kum.pəˈsa/ alg ant bal cent descompassa descompassada descompassades descompassaia descompassaien descompassaies descompassam descompassant descompassar descompassara descompassaran descompassarem descompassaren descompassares descompassareu descompassaria descompassarien descompassaries descompassariva descompassariven descompassarives descompassarà descompassaràs descompassaré descompassaríem descompassaríeu descompassarívem descompassaríveu descompassassen descompassasses descompassassin descompassassis descompassat descompassats descompassau descompassava descompassaven descompassaves descompassavi descompassavo descompasse descompasseguem descompasseguessa descompasseguessen descompasseguesses descompassegueu descompassegués descompasseguéssom descompasseguéssou descompassem descompassen descompasses descompassessa descompassessen descompassesses descompassessi descompassessin descompassessis descompasseu descompassi descompassin descompassis descompasso descompassos descompassà descompassàiem descompassàieu descompassàrem descompassàreu descompassàs descompassàssem descompassàsseu descompassàssim descompassàssiu descompassàvem descompassàvets descompassàveu descompassàvom descompassés descompasséssem descompassésseu descompasséssim descompasséssiu descompassí descompàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desacompasar

descompensar /des.kom.penˈsa/ /des.kom.penˈsaɾ/ /dəs.kum.pənˈsa/ alg ant bal cent descompens descompensa descompensada descompensades descompensaia descompensaien descompensaies descompensam descompensant descompensar descompensara descompensaran descompensarem descompensaren descompensares descompensareu descompensaria descompensarien descompensaries descompensariva descompensariven descompensarives descompensarà descompensaràs descompensaré descompensaríem descompensaríeu descompensarívem descompensaríveu descompensassen descompensasses descompensassin descompensassis descompensat descompensats descompensau descompensava descompensaven descompensaves descompensavi descompensavo descompense descompenseguem descompenseguessa descompenseguessen descompenseguesses descompensegueu descompensegués descompenseguéssom descompenseguéssou descompensem descompensen descompenses descompensessa descompensessen descompensesses descompensessi descompensessin descompensessis descompenseu descompensi descompensin descompensis descompenso descompensos descompenss descompensà descompensàiem descompensàieu descompensàrem descompensàreu descompensàs descompensàssem descompensàsseu descompensàssim descompensàssiu descompensàvem descompensàvets descompensàveu descompensàvom descompensés descompenséssem descompensésseu descompenséssim descompenséssiu descompensí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descompensar

descompondre /des.komˈpɔn.dɾe/ /dəs.komˈpɔn.dɾə/ /dəs.kumˈpɔn.dɾə/ bal descompon descomponc descompondran descompondre descompondrem descompondreu descompondria descompondrien descompondries descompondrà descompondràs descompondré descompondríem descompondríeu descomponem descomponen descomponent descomponeu descomponga descomponguem descomponguen descomponguera descompongueren descompongueres descompongues descomponguessen descomponguesses descomponguessin descomponguessis descompongueu descompongui descomponguin descomponguis descompongué descomponguérem descomponguéreu descompongués descomponguéssem descomponguésseu descomponguéssim descomponguéssiu descomponguí descomponia descomponien descomponies descomponieu descompons descomponíem descompost descomposta descompostes descompostos eiv occ v.cent val v
descomponer

descompostament /des.komˌpɔs.taˈmen/ /des.komˌpɔs.taˈment/ /dəs.komˌpɔs.təˈment/ /dəs.kumˌpɔs.təˈmen/ adv
descompuestamente

descomprimir /des.kom.pɾiˈmi/ /des.kom.pɾiˈmiɾ/ /dəs.kom.pɾiˈmi/ /dəs.kum.pɾiˈmi/ alg ant bal centr descomprimeix descomprimeixa descomprimeixen descomprimeixes descomprimeixi descomprimeixin descomprimeixis descomprimeixo descomprimeixs descomprimesc descomprimesca descomprimesquen descomprimesques descomprimesqui descomprimesquin descomprimesquis descomprimia descomprimida descomprimides descomprimien descomprimies descomprimiguem descomprimiguera descomprimigueren descomprimigueres descomprimiguessen descomprimiguesses descomprimiguessin descomprimiguessis descomprimigueu descomprimigueva descomprimigueven descomprimigueves descomprimigué descomprimiguérem descomprimiguéreu descomprimigués descomprimiguéssem descomprimiguésseu descomprimiguéssim descomprimiguéssiu descomprimiguévem descomprimiguéveu descomprimim descomprimint descomprimir descomprimira descomprimiran descomprimirem descomprimiren descomprimires descomprimireu descomprimiria descomprimirien descomprimiries descomprimiriva descomprimiriven descomprimirives descomprimirà descomprimiràs descomprimiré descomprimiríem descomprimiríeu descomprimirívem descomprimiríveu descomprimisc descomprimisca descomprimisco descomprimiscos descomprimisquem descomprimisquen descomprimisques descomprimisqueu descomprimissa descomprimissen descomprimisses descomprimissi descomprimissin descomprimissis descomprimist descomprimit descomprimits descomprimiu descomprimiva descomprimiven descomprimives descomprimix descomprimixa descomprimixen descomprimixes descomprimixi descomprimixin descomprimixis descomprimixo descomprimixos descomprimí descomprimíem descomprimíets descomprimíeu descomprimírem descomprimíreu descomprimís descomprimíscon descomprimíssem descomprimísseu descomprimíssim descomprimíssiu descomprimíssom descomprimíssou descomprimívem descomprimíveu descomprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descomprimir
Obrir un arxiu informàtic que estava comprimit, per poder-lo fer servir.

descomptar /des.komˈta/ /des.komˈtaɾ/ /dəs.komˈta/ /dəs.kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) descompt descompta descomptada descomptades descomptam descomptant descomptar descomptara descomptaran descomptarem descomptaren descomptares descomptareu descomptaria descomptarien descomptaries descomptarà descomptaràs descomptaré descomptaríem descomptaríeu descomptassen descomptasses descomptassin descomptassis descomptat descomptats descomptau descomptava descomptaven descomptaves descompte descomptem descompten descomptes descomptessen descomptesses descomptessin descomptessis descompteu descompti descomptin descomptis descompto descomptà descomptàrem descomptàreu descomptàs descomptàssem descomptàsseu descomptàssim descomptàssiu descomptàvem descomptàveu descomptés descomptéssem descomptésseu descomptéssim descomptéssiu descomptí occ sept val v
descontar

desconcentrar /des.kon.senˈtɾa/ /des.kon.senˈtɾaɾ/ /dəs.kun.sənˈtɾa/ alg ant bal cent desconcentr desconcentra desconcentrada desconcentrades desconcentraia desconcentraien desconcentraies desconcentram desconcentrant desconcentrar desconcentrara desconcentraran desconcentrarem desconcentraren desconcentrares desconcentrareu desconcentraria desconcentrarien desconcentraries desconcentrariva desconcentrariven desconcentrarives desconcentrarà desconcentraràs desconcentraré desconcentraríem desconcentraríeu desconcentrarívem desconcentraríveu desconcentrassen desconcentrasses desconcentrassin desconcentrassis desconcentrat desconcentrats desconcentrau desconcentrava desconcentraven desconcentraves desconcentravi desconcentravo desconcentre desconcentreguem desconcentreguessa desconcentreguessen desconcentreguesses desconcentregueu desconcentregués desconcentreguéssom desconcentreguéssou desconcentrem desconcentren desconcentres desconcentressa desconcentressen desconcentresses desconcentressi desconcentressin desconcentressis desconcentreu desconcentri desconcentrin desconcentris desconcentro desconcentros desconcentrs desconcentrà desconcentràiem desconcentràieu desconcentràrem desconcentràreu desconcentràs desconcentràssem desconcentràsseu desconcentràssim desconcentràssiu desconcentràvem desconcentràvets desconcentràveu desconcentràvom desconcentrés desconcentréssem desconcentrésseu desconcentréssim desconcentréssiu desconcentrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desconcentrar

desconcertadament /des.kon.serˌta.ðaˈmen/ /des.kon.seɾˌta.ðaˈmen/ /des.kon.seɾˌta.ðaˈment/ /dəs.kon.səɾˌta.ðəˈment/ /dəs.kun.sərˌta.ðəˈmen/ adv
desconcertadamente

desconcertar /des.kon.serˈta/ /des.kon.seɾˈta/ /des.kon.seɾˈtaɾ/ /dəs.kon.səɾˈta/ /dəs.kun.sərˈta/ alg ant bal cent desconcert desconcerta desconcertada desconcertades desconcertaia desconcertaien desconcertaies desconcertam desconcertant desconcertar desconcertara desconcertaran desconcertarem desconcertaren desconcertares desconcertareu desconcertaria desconcertarien desconcertaries desconcertariva desconcertariven desconcertarives desconcertarà desconcertaràs desconcertaré desconcertaríem desconcertaríeu desconcertarívem desconcertaríveu desconcertassen desconcertasses desconcertassin desconcertassis desconcertat desconcertats desconcertau desconcertava desconcertaven desconcertaves desconcertavi desconcertavo desconcerte desconcerteguem desconcerteguessa desconcerteguessen desconcerteguesses desconcertegueu desconcertegués desconcerteguéssom desconcerteguéssou desconcertem desconcerten desconcertes desconcertessa desconcertessen desconcertesses desconcertessi desconcertessin desconcertessis desconcerteu desconcerti desconcertin desconcertis desconcerto desconcertos desconcerts desconcertà desconcertàiem desconcertàieu desconcertàrem desconcertàreu desconcertàs desconcertàssem desconcertàsseu desconcertàssim desconcertàssiu desconcertàvem desconcertàvets desconcertàveu desconcertàvom desconcertés desconcertéssem desconcertésseu desconcertéssim desconcertéssiu desconcertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desconcertar

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ adj masc
desconocido
Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
desconocido
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

desconeixentment /des.ko.nejˌʃemˈmen/ /des.ko.nejˌʃemˈment/ /des.ko.neˌʃemˈmen/ /dəs.ko.nəˌʃemˈment/ /dəs.ku.nəˌʃemˈmen/ adv
desconocidamente

desconfiadament /des.koɱ.fiˌa.ðaˈmen/ /des.koɱ.fiˌa.ðaˈment/ /dəs.koɱ.fiˌa.ðəˈment/ /dəs.kuɱ.fiˌa.ðəˈmen/ adv
desconfiadamente

desconfiança /des.koɱ.fiˈan.sa/ /dəs.koɱ.fiˈan.sə/ /dəs.kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
desconfianza

desconfiar /des.koɱ.fiˈa/ /des.koɱ.fiˈaɾ/ /dəs.koɱ.fiˈa/ /dəs.kuɱ.fiˈa/ alg bal desconfia desconfiada desconfiades desconfiam desconfiant desconfiar desconfiara desconfiaran desconfiarem desconfiaren desconfiares desconfiareu desconfiaria desconfiarien desconfiaries desconfiarà desconfiaràs desconfiaré desconfiaríem desconfiaríeu desconfiassen desconfiasses desconfiassin desconfiassis desconfiat desconfiats desconfiau desconfiava desconfiaven desconfiaves desconfie desconfiem desconfien desconfies desconfiessen desconfiesses desconfiessin desconfiessis desconfieu desconfii desconfio desconfià desconfiàrem desconfiàreu desconfiàs desconfiàssem desconfiàsseu desconfiàssim desconfiàssiu desconfiàvem desconfiàveu desconfiés desconfiéssem desconfiésseu desconfiéssim desconfiéssiu desconfií desconfiï desconfiïn desconfiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desconfiar

desconfita /des.koɱˈfi.ta/ /dəs.kuɱˈfi.tə/ n fem
derrota

desconfitura /des.koɱ.fiˈtu.ɾa/ /dəs.kuɱ.fiˈtu.ɾə/ n fem
derrota

descongelar /des.koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /des.koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /dəs.koɲ.ʒəˈɫa/ /dəs.kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent descongel descongela descongelada descongelades descongelaia descongelaien descongelaies descongelam descongelant descongelar descongelara descongelaran descongelarem descongelaren descongelares descongelareu descongelaria descongelarien descongelaries descongelariva descongelariven descongelarives descongelarà descongelaràs descongelaré descongelaríem descongelaríeu descongelarívem descongelaríveu descongelassen descongelasses descongelassin descongelassis descongelat descongelats descongelau descongelava descongelaven descongelaves descongelavi descongelavo descongele descongeleguem descongeleguessa descongeleguessen descongeleguesses descongelegueu descongelegués descongeleguéssom descongeleguéssou descongelem descongelen descongeles descongelessa descongelessen descongelesses descongelessi descongelessin descongelessis descongeleu descongeli descongelin descongelis descongelo descongelos descongels descongelà descongelàiem descongelàieu descongelàrem descongelàreu descongelàs descongelàssem descongelàsseu descongelàssim descongelàssiu descongelàvem descongelàvets descongelàveu descongelàvom descongelés descongeléssem descongelésseu descongeléssim descongeléssiu descongelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descongelar

descongestionar /des.kon.d͡ʒes.ti.oˈna/ /des.kon.d͡ʒes.ti.oˈnaɾ/ /dəs.kuɲ.ʒəs.ti.uˈna/ alg ant bal cent descongestion descongestiona descongestionada descongestionades descongestionaia descongestionaien descongestionaies descongestionam descongestionant descongestionar descongestionara descongestionaran descongestionarem descongestionaren descongestionares descongestionareu descongestionaria descongestionarien descongestionaries descongestionariva descongestionariven descongestionarives descongestionarà descongestionaràs descongestionaré descongestionaríem descongestionaríeu descongestionarívem descongestionaríveu descongestionassen descongestionasses descongestionassin descongestionassis descongestionat descongestionats descongestionau descongestionava descongestionaven descongestionaves descongestionavi descongestionavo descongestione descongestioneguem descongestioneguessa descongestioneguessen descongestioneguesses descongestionegueu descongestionegués descongestioneguéssom descongestioneguéssou descongestionem descongestionen descongestiones descongestionessa descongestionessen descongestionesses descongestionessi descongestionessin descongestionessis descongestioneu descongestioni descongestionin descongestionis descongestiono descongestionos descongestions descongestionà descongestionàiem descongestionàieu descongestionàrem descongestionàreu descongestionàs descongestionàssem descongestionàsseu descongestionàssim descongestionàssiu descongestionàvem descongestionàvets descongestionàveu descongestionàvom descongestionés descongestionéssem descongestionésseu descongestionéssim descongestionéssiu descongestioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descongestionar

desconhortar /des.ko.norˈta/ /des.ko.noɾˈta/ /des.ko.noɾˈtaɾ/ /dəs.ko.noɾˈta/ /dəs.ku.nurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desconhort desconhorta desconhortada desconhortades desconhortam desconhortant desconhortar desconhortara desconhortaran desconhortarem desconhortaren desconhortares desconhortareu desconhortaria desconhortarien desconhortaries desconhortarà desconhortaràs desconhortaré desconhortaríem desconhortaríeu desconhortassen desconhortasses desconhortassin desconhortassis desconhortat desconhortats desconhortau desconhortava desconhortaven desconhortaves desconhorte desconhortem desconhorten desconhortes desconhortessen desconhortesses desconhortessin desconhortessis desconhorteu desconhorti desconhortin desconhortis desconhorto desconhortà desconhortàrem desconhortàreu desconhortàs desconhortàssem desconhortàsseu desconhortàssim desconhortàssiu desconhortàvem desconhortàveu desconhortés desconhortéssem desconhortésseu desconhortéssim desconhortéssiu desconhortí occ sept val v
desconsolar

desconnectar /des.kon.nekˈta/ /des.kon.nekˈtaɾ/ /dəs.kun.nəkˈta/ alg ant bal cent desconnect desconnecta desconnectada desconnectades desconnectaia desconnectaien desconnectaies desconnectam desconnectant desconnectar desconnectara desconnectaran desconnectarem desconnectaren desconnectares desconnectareu desconnectaria desconnectarien desconnectaries desconnectariva desconnectariven desconnectarives desconnectarà desconnectaràs desconnectaré desconnectaríem desconnectaríeu desconnectarívem desconnectaríveu desconnectassen desconnectasses desconnectassin desconnectassis desconnectat desconnectats desconnectau desconnectava desconnectaven desconnectaves desconnectavi desconnectavo desconnecte desconnecteguem desconnecteguessa desconnecteguessen desconnecteguesses desconnectegueu desconnectegués desconnecteguéssom desconnecteguéssou desconnectem desconnecten desconnectes desconnectessa desconnectessen desconnectesses desconnectessi desconnectessin desconnectessis desconnecteu desconnecti desconnectin desconnectis desconnecto desconnectos desconnects desconnectà desconnectàiem desconnectàieu desconnectàrem desconnectàreu desconnectàs desconnectàssem desconnectàsseu desconnectàssim desconnectàssiu desconnectàvem desconnectàvets desconnectàveu desconnectàvom desconnectés desconnectéssem desconnectésseu desconnectéssim desconnectéssiu desconnectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desconectar
Aturar una connexió.

desconnexió /des.kon.nek.siˈo/ /dəs.kon.nək.siˈo/ /dəs.kun.nək.siˈo/ n fem
desconexión

desconsideradament /des.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /des.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈment/ /dəs.kon.si.ðəˌɾa.ðəˈment/ /dəs.kun.si.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
desconsideradamente

desconsiderar /des.kon.si.ðeˈɾa/ /des.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /dəs.kon.si.ðəˈɾa/ /dəs.kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desconsider desconsidera desconsiderada desconsiderades desconsideram desconsiderant desconsiderar desconsiderara desconsideraran desconsiderarem desconsideraren desconsiderares desconsiderareu desconsideraria desconsiderarien desconsideraries desconsiderarà desconsideraràs desconsideraré desconsideraríem desconsideraríeu desconsiderassen desconsiderasses desconsiderassin desconsiderassis desconsiderat desconsiderats desconsiderau desconsiderava desconsideraven desconsideraves desconsidere desconsiderem desconsideren desconsideres desconsideressen desconsideresses desconsideressin desconsideressis desconsidereu desconsideri desconsiderin desconsideris desconsidero desconsiderà desconsideràrem desconsideràreu desconsideràs desconsideràssem desconsideràsseu desconsideràssim desconsideràssiu desconsideràvem desconsideràveu desconsiderés desconsideréssem desconsiderésseu desconsideréssim desconsideréssiu desconsiderí occ sept val v
desconsiderar

desconsoladament /des.kon.soˌɫa.ðaˈmen/ /des.kon.soˌɫa.ðaˈment/ /dəs.kon.soˌɫa.ðəˈment/ /dəs.kun.suˌɫa.ðəˈmen/ adv
desconsoladamente

descontextualitzar /des.kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡za/ /des.kon.teks.tu.a.ɫiˈza/ /des.kon.teks.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /dəs.kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /dəs.kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descontextualitz descontextualitza descontextualitzada descontextualitzades descontextualitzam descontextualitzant descontextualitzar descontextualitzara descontextualitzaran descontextualitzarem descontextualitzaren descontextualitzares descontextualitzareu descontextualitzaria descontextualitzarien descontextualitzaries descontextualitzarà descontextualitzaràs descontextualitzaré descontextualitzaríem descontextualitzaríeu descontextualitzassen descontextualitzasses descontextualitzassin descontextualitzassis descontextualitzat descontextualitzats descontextualitzau descontextualitzava descontextualitzaven descontextualitzaves descontextualitze descontextualitzem descontextualitzen descontextualitzes descontextualitzessen descontextualitzesses descontextualitzessin descontextualitzessis descontextualitzeu descontextualitzi descontextualitzin descontextualitzis descontextualitzo descontextualitzà descontextualitzàrem descontextualitzàreu descontextualitzàs descontextualitzàssem descontextualitzàsseu descontextualitzàssim descontextualitzàssiu descontextualitzàvem descontextualitzàveu descontextualitzés descontextualitzéssem descontextualitzésseu descontextualitzéssim descontextualitzéssiu descontextualitzí occ sept val v
descontextualizar

desconvenientment /des.kom.be.niˌemˈmen/ /des.koɱ.ve.niˌemˈment/ /dəs.koɱ.və.niˌemˈment/ /dəs.kum.bə.niˌemˈmen/ /dəs.kuɱ.və.niˌemˈmen/ adv
desconveniblemente

desconvenir /des.kom.beˈni/ /des.koɱ.veˈniɾ/ /dəs.koɱ.vəˈni/ /dəs.kum.bəˈni/ /dəs.kuɱ.vəˈni/ bal desconvenc desconvendran desconvendrem desconvendreu desconvendria desconvendrien desconvendries desconvendrà desconvendràs desconvendré desconvendríem desconvendríeu desconvenen desconvenguda desconvengudes desconvenguem desconvengueren desconvengueres desconvenguessin desconvenguessis desconvengueu desconvengui desconvenguin desconvenguis desconvengut desconvenguts desconvengué desconvenguérem desconvenguéreu desconvengués desconvenguéssim desconvenguéssiu desconvenguí desconvenia desconvenien desconvenies desconvenim desconvenint desconvenir desconveniu desconvens desconveníem desconveníeu desconvinc desconvindran desconvindrem desconvindreu desconvindria desconvindrien desconvindries desconvindrà desconvindràs desconvindré desconvindríem desconvindríeu desconvinga desconvinguda desconvingudes desconvinguem desconvinguen desconvinguera desconvingueren desconvingueres desconvingues desconvinguessen desconvinguesses desconvinguessin desconvinguessis desconvingueu desconvingui desconvinguin desconvinguis desconvingut desconvinguts desconvingué desconvinguérem desconvinguéreu desconvingués desconvinguéssem desconvinguésseu desconvinguéssim desconvinguéssiu desconvinguí desconvé desconvén occ val v
desconvenir

desconvocar /des.kom.boˈka/ /des.koɱ.voˈkaɾ/ /dəs.koɱ.voˈka/ /dəs.kum.buˈka/ /dəs.kuɱ.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desconvoc desconvoca desconvocada desconvocades desconvocam desconvocant desconvocar desconvocara desconvocaran desconvocarem desconvocaren desconvocares desconvocareu desconvocaria desconvocarien desconvocaries desconvocarà desconvocaràs desconvocaré desconvocaríem desconvocaríeu desconvocassen desconvocasses desconvocassin desconvocassis desconvocat desconvocats desconvocau desconvocava desconvocaven desconvocaves desconvoco desconvocà desconvocàrem desconvocàreu desconvocàs desconvocàssem desconvocàsseu desconvocàssim desconvocàssiu desconvocàvem desconvocàveu desconvoque desconvoquem desconvoquen desconvoques desconvoquessen desconvoquesses desconvoquessin desconvoquessis desconvoqueu desconvoqui desconvoquin desconvoquis desconvoqués desconvoquéssem desconvoquésseu desconvoquéssim desconvoquéssiu desconvoquí occ sept val v
desconvocar

descoratjadament /des.ko.ɾaˌd͡ʒa.ðaˈmen/ /des.ko.ɾaˌd͡ʒa.ðaˈment/ /dəs.ko.ɾəˌd͡ʒa.ðəˈment/ /dəs.ku.ɾəˌd͡ʒa.ðəˈmen/ adv
descorazonadamente

descoratjar /des.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /des.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /dəs.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /dəs.ku.ɾəˈd͡ʒa/ alg bal cent descoratge descoratgeguem descoratgeguessa descoratgeguessen descoratgeguesses descoratgegueu descoratgegués descoratgeguéssom descoratgeguéssou descoratgem descoratgen descoratges descoratgessa descoratgessen descoratgesses descoratgessi descoratgessin descoratgessis descoratgeu descoratgi descoratgin descoratgis descoratgés descoratgéssem descoratgésseu descoratgéssim descoratgéssiu descoratgí descoratj descoratja descoratjada descoratjades descoratjaia descoratjaien descoratjaies descoratjaieu descoratjam descoratjant descoratjar descoratjara descoratjaran descoratjarem descoratjaren descoratjares descoratjareu descoratjaria descoratjarien descoratjaries descoratjariva descoratjariven descoratjarives descoratjarà descoratjaràs descoratjaré descoratjaríem descoratjaríeu descoratjarívem descoratjaríveu descoratjassen descoratjasses descoratjassin descoratjassis descoratjat descoratjats descoratjau descoratjava descoratjaven descoratjaves descoratjavi descoratjavo descoratjo descoratjos descoratjà descoratjàiem descoratjàrem descoratjàreu descoratjàs descoratjàssem descoratjàsseu descoratjàssim descoratjàssiu descoratjàvem descoratjàveu descoratjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
desanimar

descordadament /des.korˌða.ðaˈmen/ /des.koɾˌða.ðaˈmen/ /des.koɾˌða.ðaˈment/ /dəs.koɾˌða.ðəˈment/ /dəs.kurˌda.ðəˈmen/ /dəs.kurˌða.ðəˈmen/ adv
incontinentemente

descordar /des.korˈða/ /des.koɾˈða/ /des.koɾˈðaɾ/ /dəs.koɾˈða/ /dəs.kurˈda/ /dəs.kurˈða/ alg ant bal cent descord descorda descordada descordades descordaia descordaien descordaies descordam descordant descordar descordara descordaran descordarem descordaren descordares descordareu descordaria descordarien descordaries descordariva descordariven descordarives descordarà descordaràs descordaré descordaríem descordaríeu descordarívem descordaríveu descordassen descordasses descordassin descordassis descordat descordats descordau descordava descordaven descordaves descordavi descordavo descorde descordeguem descordeguessa descordeguessen descordeguesses descordegueu descordegués descordeguéssom descordeguéssou descordem descorden descordes descordessa descordessen descordesses descordessi descordessin descordessis descordeu descordi descordin descordis descordo descordos descords descordà descordàiem descordàieu descordàrem descordàreu descordàs descordàssem descordàsseu descordàssim descordàssiu descordàvem descordàvets descordàveu descordàvom descordés descordéssem descordésseu descordéssim descordéssiu descordí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desabrochar desatar
Deslligar els cordons, o botons o altres elements que es fan servir per ajustar la vestimenta al cos.
(en desús) Desfer un lligam.

descoronar /des.ko.ɾoˈna/ /des.ko.ɾoˈnaɾ/ /dəs.ku.ɾuˈna/ alg ant bal cent descoron descorona descoronada descoronades descoronaia descoronaien descoronaies descoronam descoronant descoronar descoronara descoronaran descoronarem descoronaren descoronares descoronareu descoronaria descoronarien descoronaries descoronariva descoronariven descoronarives descoronarà descoronaràs descoronaré descoronaríem descoronaríeu descoronarívem descoronaríveu descoronassen descoronasses descoronassin descoronassis descoronat descoronats descoronau descoronava descoronaven descoronaves descoronavi descoronavo descorone descoroneguem descoroneguessa descoroneguessen descoroneguesses descoronegueu descoronegués descoroneguéssom descoroneguéssou descoronem descoronen descorones descoronessa descoronessen descoronesses descoronessi descoronessin descoronessis descoroneu descoroni descoronin descoronis descorono descoronos descorons descoronà descoronàiem descoronàieu descoronàrem descoronàreu descoronàs descoronàssem descoronàsseu descoronàssim descoronàssiu descoronàvem descoronàvets descoronàveu descoronàvom descoronés descoronéssem descoronésseu descoronéssim descoronéssiu descoroní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descoronar

descosir /des.koˈzi/ /des.koˈziɾ/ /dəs.koˈzi/ /dəs.kuˈzi/ alg bal descosia descosida descosides descosien descosies descosiguem descosigueu descosim descosint descosir descosira descosiran descosirem descosiren descosires descosireu descosiria descosirien descosiries descosirà descosiràs descosiré descosiríem descosiríeu descosissen descosisses descosissin descosissis descosit descosits descosiu descosí descosíem descosíeu descosírem descosíreu descosís descosíssem descosísseu descosíssim descosíssiu descusa descusen descuses descusi descusin descusis descuso descús eiv occ sept v.cent val v
descoser

descotxar /des.koˈt͡ʃa/ /des.koˈt͡ʃaɾ/ /dəs.koˈt͡ʃa/ /dəs.kuˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) descotx descotxa descotxada descotxades descotxam descotxant descotxar descotxara descotxaran descotxarem descotxaren descotxares descotxareu descotxaria descotxarien descotxaries descotxarà descotxaràs descotxaré descotxaríem descotxaríeu descotxassen descotxasses descotxassin descotxassis descotxat descotxats descotxau descotxava descotxaven descotxaves descotxe descotxem descotxen descotxes descotxessen descotxesses descotxessin descotxessis descotxeu descotxi descotxin descotxis descotxo descotxà descotxàrem descotxàreu descotxàs descotxàssem descotxàsseu descotxàssim descotxàssiu descotxàvem descotxàveu descotxés descotxéssem descotxésseu descotxéssim descotxéssiu descotxí occ sept val v
desarropar
Desabrigar algú traient-li la roba del damunt, especialment al llit.

descrestar /des.kɾesˈta/ /des.kɾesˈtaɾ/ /dəs.kɾəsˈta/ alg ant bal cent descrest descresta descrestada descrestades descrestaia descrestaien descrestaies descrestam descrestant descrestar descrestara descrestaran descrestarem descrestaren descrestares descrestareu descrestaria descrestarien descrestaries descrestariva descrestariven descrestarives descrestarà descrestaràs descrestaré descrestaríem descrestaríeu descrestarívem descrestaríveu descrestassen descrestasses descrestassin descrestassis descrestat descrestats descrestau descrestava descrestaven descrestaves descrestavi descrestavo descreste descresteguem descresteguessa descresteguessen descresteguesses descrestegueu descrestegués descresteguéssom descresteguéssou descrestem descresten descrestes descrestessa descrestessen descrestesses descrestessi descrestessin descrestessis descresteu descresti descrestin descrestis descresto descrestos descrests descrestà descrestàiem descrestàieu descrestàrem descrestàreu descrestàs descrestàssem descrestàsseu descrestàssim descrestàssiu descrestàvem descrestàvets descrestàveu descrestàvom descrestés descrestéssem descrestésseu descrestéssim descrestéssiu descrestí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descrestar

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
descripción

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ bal descric descriga descriguem descriguen descriguera descrigueren descrigueres descrigues descriguessen descriguesses descriguessin descriguessis descrigueu descrigui descriguin descriguis descrigué descriguérem descriguéreu descrigués descriguéssem descriguésseu descriguéssim descriguéssiu descriguí descrit descrita descrites descrits descriu descriuen descriuran descriure descriurem descriureu descriuria descriurien descriuries descriurà descriuràs descriuré descriuríem descriuríeu descrius descrivia descrivien descrivies descrivim descrivint descriviren descrivires descrivissin descrivissis descriviu descriví descrivíem descrivíeu descrivírem descrivíreu descrivís descrivíssim descrivíssiu occ val v
describir
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

descucar /des.kuˈka/ /des.kuˈkaɾ/ /dəs.kuˈka/ alg ant bal cent descuc descuca descucada descucades descucaia descucaien descucaies descucam descucant descucar descucara descucaran descucarem descucaren descucares descucareu descucaria descucarien descucaries descucariva descucariven descucarives descucarà descucaràs descucaré descucaríem descucaríeu descucarívem descucaríveu descucassen descucasses descucassin descucassis descucat descucats descucau descucava descucaven descucaves descucavi descucavo descuco descucos descucà descucàiem descucàieu descucàrem descucàreu descucàs descucàssem descucàsseu descucàssim descucàssiu descucàvem descucàvets descucàveu descucàvom descuque descuqueguem descuqueguessa descuqueguessen descuqueguesses descuquegueu descuquegués descuqueguéssom descuqueguéssou descuquem descuquen descuques descuquessa descuquessen descuquesses descuquessi descuquessin descuquessis descuqueu descuqui descuquin descuquis descuqués descuquéssem descuquésseu descuquéssim descuquéssiu descuquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desparasitar

descuidadament /des.kujˌða.ðaˈmen/ /des.kujˌða.ðaˈment/ /des.kwiˌða.ðaˈmen/ /dəs.kujˌða.ðəˈmen/ /dəs.kujˌða.ðəˈment/ adv
descuidadamente

descuidat /des.kujˈðat/ /des.kwiˈðat/ /dəs.kujˈðat/ adj
descuidado

descurar /des.kuˈɾa/ /des.kuˈɾaɾ/ /dəs.kuˈɾa/ alg ant bal cent descur descura descurada descurades descuraia descuraien descuraies descuram descurant descurar descurara descuraran descurarem descuraren descurares descurareu descuraria descurarien descuraries descurariva descurariven descurarives descurarà descuraràs descuraré descuraríem descuraríeu descurarívem descuraríveu descurassen descurasses descurassin descurassis descurat descurats descurau descurava descuraven descuraves descuravi descuravo descure descureguem descureguessa descureguessen descureguesses descuregueu descuregués descureguéssom descureguéssou descurem descuren descures descuressa descuressen descuresses descuressi descuressin descuressis descureu descuri descurin descuris descuro descuros descurs descurà descuràiem descuràieu descuràrem descuràreu descuràs descuràssem descuràsseu descuràssim descuràssiu descuràvem descuràvets descuràveu descuràvom descurés descuréssem descurésseu descuréssim descuréssiu descurí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descuidar

descurosament /des.kuˌɾo.zaˈmen/ /des.kuˌɾo.zaˈment/ /dəs.kuˌɾo.zəˈmen/ /dəs.kuˌɾo.zəˈment/ adv
descuidadamente

descàrrega /desˈka.re.ɣa/ /dəsˈka.rə.ɣə/ n fem
descarga

descórrer /desˈko.re/ /desˈko.reɾ/ /dəsˈko.rə/ bal descorr descorre descorreguda descorregudes descorreguem descorreguera descorregueren descorregueres descorreguessen descorreguesses descorreguessin descorreguessis descorregueu descorregut descorreguts descorregué descorreguérem descorreguéreu descorregués descorreguéssem descorreguésseu descorreguéssim descorreguéssiu descorreguí descorrem descorren descorrent descorreran descorrerem descorrereu descorreria descorrerien descorreries descorrerà descorreràs descorreré descorreríem descorreríeu descorres descorreu descorri descorria descorrien descorries descorrin descorris descorro descorrs descorríem descorríeu descórrec descórrega descórreguen descórregues descórrer eiv occ sept v.cent val v
descorrer

desdejuni /dez.ðeˈd͡ʒu.ni/ /dez.ðeˈʒu.ni/ /dəz.dəˈʒu.ni/ n masc
desayuno

desdentat /dez.ðenˈtat/ /dəz.dənˈtat/ adj masc
desdentado

desdenyar /dez.ðeˈɲa/ /dez.ðeˈɲaɾ/ /dəz.dəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desdeny desdenya desdenyada desdenyades desdenyam desdenyant desdenyar desdenyara desdenyaran desdenyarem desdenyaren desdenyares desdenyareu desdenyaria desdenyarien desdenyaries desdenyarà desdenyaràs desdenyaré desdenyaríem desdenyaríeu desdenyassen desdenyasses desdenyassin desdenyassis desdenyat desdenyats desdenyau desdenyava desdenyaven desdenyaves desdenye desdenyem desdenyen desdenyes desdenyessen desdenyesses desdenyessin desdenyessis desdenyeu desdenyi desdenyin desdenyis desdenyo desdenyà desdenyàrem desdenyàreu desdenyàs desdenyàssem desdenyàsseu desdenyàssim desdenyàssiu desdenyàvem desdenyàveu desdenyés desdenyéssem desdenyésseu desdenyéssim desdenyéssiu desdenyí occ sept val v
desdeñar

desdenyosament /dez.ðeˌɲo.zaˈmen/ /dez.ðeˌɲo.zaˈment/ /dəz.dəˌɲo.zəˈmen/ /dəz.ðəˌɲo.zəˈmen/ /dəz.ðəˌɲo.zəˈment/ adv
desdeñosamente

desdibuixar /dez.ði.bujˈʃaɾ/ /dez.ði.βujˈʃa/ /dez.ði.βuˈʃa/ /dəz.di.βuˈʃa/ alg ant bal cent desdibuix desdibuixa desdibuixada desdibuixades desdibuixaia desdibuixaien desdibuixaies desdibuixam desdibuixant desdibuixar desdibuixara desdibuixaran desdibuixarem desdibuixaren desdibuixares desdibuixareu desdibuixaria desdibuixarien desdibuixaries desdibuixariva desdibuixariven desdibuixarives desdibuixarà desdibuixaràs desdibuixaré desdibuixaríem desdibuixaríeu desdibuixarívem desdibuixaríveu desdibuixassen desdibuixasses desdibuixassin desdibuixassis desdibuixat desdibuixats desdibuixau desdibuixava desdibuixaven desdibuixaves desdibuixavi desdibuixavo desdibuixe desdibuixeguem desdibuixeguessa desdibuixeguessen desdibuixeguesses desdibuixegueu desdibuixegués desdibuixeguéssom desdibuixeguéssou desdibuixem desdibuixen desdibuixes desdibuixessa desdibuixessen desdibuixesses desdibuixessi desdibuixessin desdibuixessis desdibuixeu desdibuixi desdibuixin desdibuixis desdibuixo desdibuixos desdibuixs desdibuixà desdibuixàiem desdibuixàieu desdibuixàrem desdibuixàreu desdibuixàs desdibuixàssem desdibuixàsseu desdibuixàssim desdibuixàssiu desdibuixàvem desdibuixàvets desdibuixàveu desdibuixàvom desdibuixés desdibuixéssem desdibuixésseu desdibuixéssim desdibuixéssiu desdibuixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desdibujar

desdir /dezˈði/ /dezˈðiɾ/ /dəzˈdi/ bal desdeia desdeien desdeies desdeim desdeis desdic desdiem desdient desdieu desdiga desdigau desdiguem desdiguen desdiguera desdigueren desdigueres desdigues desdiguessen desdiguesses desdiguessin desdiguessis desdigueu desdigui desdiguin desdiguis desdigué desdiguérem desdiguéreu desdigués desdiguéssem desdiguésseu desdiguéssim desdiguéssiu desdiguí desdir desdiran desdirem desdireu desdiria desdirien desdiries desdirà desdiràs desdiré desdiríem desdiríeu desdis desdit desdita desdites desdits desdiu desdiuen desdius desdèiem desdèieu eiv nota 1 occ v.cent val v
desdecirse

desdoblar /dez.ðobˈbɫa/ /dez.ðoˈbɫaɾ/ /dez.ðoˈβɫa/ /dəz.dubˈbɫa/ /dəz.duˈβɫa/ /dəz.ðobˈbɫa/ /dəz.ðubˈbɫa/ alg ant bal cent desdobl desdobla desdoblada desdoblades desdoblaia desdoblaien desdoblaies desdoblam desdoblant desdoblar desdoblara desdoblaran desdoblarem desdoblaren desdoblares desdoblareu desdoblaria desdoblarien desdoblaries desdoblariva desdoblariven desdoblarives desdoblarà desdoblaràs desdoblaré desdoblaríem desdoblaríeu desdoblarívem desdoblaríveu desdoblassen desdoblasses desdoblassin desdoblassis desdoblat desdoblats desdoblau desdoblava desdoblaven desdoblaves desdoblavi desdoblavo desdoble desdobleguem desdobleguessa desdobleguessen desdobleguesses desdoblegueu desdoblegués desdobleguéssom desdobleguéssou desdoblem desdoblen desdobles desdoblessa desdoblessen desdoblesses desdoblessi desdoblessin desdoblessis desdobleu desdobli desdoblin desdoblis desdoblo desdoblos desdobls desdoblà desdoblàiem desdoblàieu desdoblàrem desdoblàreu desdoblàs desdoblàssem desdoblàsseu desdoblàssim desdoblàssiu desdoblàvem desdoblàvets desdoblàveu desdoblàvom desdoblés desdobléssem desdoblésseu desdobléssim desdobléssiu desdoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desdoblar
Repartir competències en dos edificis, quan anteriorment estaven concentrades en un sol organisme o edifici.
Seguir direccions separades.
Tenir subapartats.

desdoblegar /dez.ðo.bɫeˈɣaɾ/ /dez.ðo.βɫeˈɣa/ /dez.ðob.bɫeˈɣa/ /dəz.du.βɫəˈɣa/ /dəz.dub.bɫəˈɣa/ /dəz.ðob.bɫəˈɣa/ /dəz.ðub.bɫəˈɣa/ alg bal desdobleg desdoblega desdoblegada desdoblegades desdoblegam desdoblegant desdoblegar desdoblegara desdoblegaran desdoblegarem desdoblegaren desdoblegares desdoblegareu desdoblegaria desdoblegarien desdoblegaries desdoblegarà desdoblegaràs desdoblegaré desdoblegaríem desdoblegaríeu desdoblegassen desdoblegasses desdoblegassin desdoblegassis desdoblegat desdoblegats desdoblegau desdoblegava desdoblegaven desdoblegaves desdoblego desdoblegue desdobleguem desdobleguen desdoblegues desdobleguessen desdobleguesses desdobleguessin desdobleguessis desdoblegueu desdoblegui desdobleguin desdobleguis desdoblegués desdobleguéssem desdobleguésseu desdobleguéssim desdobleguéssiu desdobleguí desdoblegà desdoblegàrem desdoblegàreu desdoblegàs desdoblegàssem desdoblegàsseu desdoblegàssim desdoblegàssiu desdoblegàvem desdoblegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desdoblar

desdramatitzar /dez.ðɾa.ma.tiˈd͡za/ /dez.ðɾa.ma.tiˈza/ /dez.ðɾa.ma.tiˈzaɾ/ /dəz.dɾə.mə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent desdramatitz desdramatitza desdramatitzada desdramatitzades desdramatitzaia desdramatitzaien desdramatitzaies desdramatitzam desdramatitzant desdramatitzar desdramatitzara desdramatitzaran desdramatitzarem desdramatitzaren desdramatitzares desdramatitzareu desdramatitzaria desdramatitzarien desdramatitzaries desdramatitzariva desdramatitzariven desdramatitzarives desdramatitzarà desdramatitzaràs desdramatitzaré desdramatitzaríem desdramatitzaríeu desdramatitzarívem desdramatitzaríveu desdramatitzassen desdramatitzasses desdramatitzassin desdramatitzassis desdramatitzat desdramatitzats desdramatitzau desdramatitzava desdramatitzaven desdramatitzaves desdramatitzavi desdramatitzavo desdramatitze desdramatitzeguem desdramatitzeguessa desdramatitzeguessen desdramatitzeguesses desdramatitzegueu desdramatitzegués desdramatitzeguéssom desdramatitzeguéssou desdramatitzem desdramatitzen desdramatitzes desdramatitzessa desdramatitzessen desdramatitzesses desdramatitzessi desdramatitzessin desdramatitzessis desdramatitzeu desdramatitzi desdramatitzin desdramatitzis desdramatitzo desdramatitzos desdramatitzs desdramatitzà desdramatitzàiem desdramatitzàieu desdramatitzàrem desdramatitzàreu desdramatitzàs desdramatitzàssem desdramatitzàsseu desdramatitzàssim desdramatitzàssiu desdramatitzàvem desdramatitzàvets desdramatitzàveu desdramatitzàvom desdramatitzés desdramatitzéssem desdramatitzésseu desdramatitzéssim desdramatitzéssiu desdramatitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desdramatizar

deseixidament /de.zejˌʃi.ðaˈmen/ /de.zejˌʃi.ðaˈment/ /de.zeˌʃi.ðaˈmen/ /də.zəˌʃi.ðəˈmen/ /də.zəˌʃi.ðəˈment/ adv
desenvueltamente

deseixir-se /de.zejˈʃir.se/ /de.zejˈʃiɾ.se/ /de.zeˈʃiɾ.se/ /də.zə.ʃirˈsə/ /də.zəˈʃir.sə/ /də.zəˈʃiɾ.sə/ bal deseixia deseixida deseixides deseixien deseixies deseixiguem deseixigueu deseixim deseixint deseixir deseixiran deseixirem deseixiren deseixires deseixireu deseixiria deseixirien deseixiries deseixirà deseixiràs deseixiré deseixiríem deseixiríeu deseixissin deseixissis deseixit deseixits deseixiu deseixí deseixíem deseixíeu deseixírem deseixíreu deseixís deseixíssim deseixíssiu desisc desisca desisquem desisquen desisquera desisqueren desisqueres desisques desisquessen desisquesses desisqueu desisqué desisquérem desisquéreu desisqués desisquéssem desisquésseu desisquí desix desixen desixes desixi desixin desixis desixo eiv sept v.cent val v
desentenderse

desembadocar /de.zem.ba.ðoˈka/ /de.zem.ba.ðoˈkaɾ/ /də.zəm.bə.ðuˈka/ alg ant bal cent desembadoc desembadoca desembadocada desembadocades desembadocaia desembadocaien desembadocaies desembadocam desembadocant desembadocar desembadocara desembadocaran desembadocarem desembadocaren desembadocares desembadocareu desembadocaria desembadocarien desembadocaries desembadocariva desembadocariven desembadocarives desembadocarà desembadocaràs desembadocaré desembadocaríem desembadocaríeu desembadocarívem desembadocaríveu desembadocassen desembadocasses desembadocassin desembadocassis desembadocat desembadocats desembadocau desembadocava desembadocaven desembadocaves desembadocavi desembadocavo desembadoco desembadocos desembadocà desembadocàiem desembadocàieu desembadocàrem desembadocàreu desembadocàs desembadocàssem desembadocàsseu desembadocàssim desembadocàssiu desembadocàvem desembadocàvets desembadocàveu desembadocàvom desembadoque desembadoqueguem desembadoqueguessa desembadoqueguessen desembadoqueguesses desembadoquegueu desembadoquegués desembadoqueguéssom desembadoqueguéssou desembadoquem desembadoquen desembadoques desembadoquessa desembadoquessen desembadoquesses desembadoquessi desembadoquessin desembadoquessis desembadoqueu desembadoqui desembadoquin desembadoquis desembadoqués desembadoquéssem desembadoquésseu desembadoquéssim desembadoquéssiu desembadoquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
espabilar

desembagular /de.zem.ba.ɣuˈɫa/ /de.zem.ba.ɣuˈɫaɾ/ /də.zəm.bə.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desembagul desembagula desembagulada desembagulades desembagulam desembagulant desembagular desembagulara desembagularan desembagularem desembagularen desembagulares desembagulareu desembagularia desembagularien desembagularies desembagularà desembagularàs desembagularé desembagularíem desembagularíeu desembagulassen desembagulasses desembagulassin desembagulassis desembagulat desembagulats desembagulau desembagulava desembagulaven desembagulaves desembagule desembagulem desembagulen desembagules desembagulessen desembagulesses desembagulessin desembagulessis desembaguleu desembaguli desembagulin desembagulis desembagulo desembagulà desembagulàrem desembagulàreu desembagulàs desembagulàssem desembagulàsseu desembagulàssim desembagulàssiu desembagulàvem desembagulàveu desembagulés desembaguléssem desembagulésseu desembaguléssim desembaguléssiu desembagulí occ sept val v
desembaular

desembalar /de.zem.baˈɫa/ /de.zem.baˈɫaɾ/ /də.zəm.bəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desembal desembala desembalada desembalades desembalam desembalant desembalar desembalara desembalaran desembalarem desembalaren desembalares desembalareu desembalaria desembalarien desembalaries desembalarà desembalaràs desembalaré desembalaríem desembalaríeu desembalassen desembalasses desembalassin desembalassis desembalat desembalats desembalau desembalava desembalaven desembalaves desembale desembalem desembalen desembales desembalessen desembalesses desembalessin desembalessis desembaleu desembali desembalin desembalis desembalo desembalà desembalàrem desembalàreu desembalàs desembalàssem desembalàsseu desembalàssim desembalàssiu desembalàvem desembalàveu desembalés desembaléssem desembalésseu desembaléssim desembaléssiu desembalí occ sept val v
desembalar

desembalumar /de.zem.ba.ɫuˈma/ /de.zem.ba.ɫuˈmaɾ/ /də.zəm.bə.ɫuˈma/ alg ant bal cent desembalum desembaluma desembalumada desembalumades desembalumaia desembalumaien desembalumaies desembalumam desembalumant desembalumar desembalumara desembalumaran desembalumarem desembalumaren desembalumares desembalumareu desembalumaria desembalumarien desembalumaries desembalumariva desembalumariven desembalumarives desembalumarà desembalumaràs desembalumaré desembalumaríem desembalumaríeu desembalumarívem desembalumaríveu desembalumassen desembalumasses desembalumassin desembalumassis desembalumat desembalumats desembalumau desembalumava desembalumaven desembalumaves desembalumavi desembalumavo desembalume desembalumeguem desembalumeguessa desembalumeguessen desembalumeguesses desembalumegueu desembalumegués desembalumeguéssom desembalumeguéssou desembalumem desembalumen desembalumes desembalumessa desembalumessen desembalumesses desembalumessi desembalumessin desembalumessis desembalumeu desembalumi desembalumin desembalumis desembalumo desembalumos desembalums desembalumà desembalumàiem desembalumàieu desembalumàrem desembalumàreu desembalumàs desembalumàssem desembalumàsseu desembalumàssim desembalumàssiu desembalumàvem desembalumàvets desembalumàveu desembalumàvom desembalumés desembaluméssem desembalumésseu desembaluméssim desembaluméssiu desembalumí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desembarazar

desembarassadament /de.zem.ba.ɾaˌsa.ðaˈmen/ /de.zem.ba.ɾaˌsa.ðaˈment/ /də.zəm.bə.ɾəˌsa.ðəˈmen/ /də.zəm.bə.ɾəˌsa.ðəˈment/ adv
desembarazadamente

desembarassar /dez.em.ba.ɾaˈsa/ /dez.em.ba.ɾaˈsaɾ/ /dəz.əm.bə.ɾəˈsa/ alg ant bal cent desembarassa desembarassada desembarassades desembarassaia desembarassaien desembarassaies desembarassam desembarassant desembarassar desembarassara desembarassaran desembarassarem desembarassaren desembarassares desembarassareu desembarassaria desembarassarien desembarassaries desembarassariva desembarassariven desembarassarives desembarassarà desembarassaràs desembarassaré desembarassaríem desembarassaríeu desembarassarívem desembarassaríveu desembarassassen desembarassasses desembarassassin desembarassassis desembarassat desembarassats desembarassau desembarassava desembarassaven desembarassaves desembarassavi desembarassavo desembarasse desembarasseguem desembarasseguessa desembarasseguessen desembarasseguesses desembarassegueu desembarassegués desembarasseguéssom desembarasseguéssou desembarassem desembarassen desembarasses desembarassessa desembarassessen desembarassesses desembarassessi desembarassessin desembarassessis desembarasseu desembarassi desembarassin desembarassis desembarasso desembarassos desembarassà desembarassàiem desembarassàieu desembarassàrem desembarassàreu desembarassàs desembarassàssem desembarassàsseu desembarassàssim desembarassàssiu desembarassàvem desembarassàvets desembarassàveu desembarassàvom desembarassés desembarasséssem desembarassésseu desembarasséssim desembarasséssiu desembarassí desembaràs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
librar

desembarcament /de.zem.bar.kaˈmen/ /de.zem.baɾ.kaˈmen/ /de.zem.baɾ.kaˈment/ /də.zəm.bər.kəˈmen/ /də.zəm.bəɾ.kəˈment/ n masc
desembarco

desembarcar /de.zem.baɾˈka/ /de.zem.baɾˈkaɾ/ /də.zəm.bərˈka/ alg ant bal cent desembarc desembarca desembarcada desembarcades desembarcaia desembarcaien desembarcaies desembarcam desembarcant desembarcar desembarcara desembarcaran desembarcarem desembarcaren desembarcares desembarcareu desembarcaria desembarcarien desembarcaries desembarcariva desembarcariven desembarcarives desembarcarà desembarcaràs desembarcaré desembarcaríem desembarcaríeu desembarcarívem desembarcaríveu desembarcassen desembarcasses desembarcassin desembarcassis desembarcat desembarcats desembarcau desembarcava desembarcaven desembarcaves desembarcavi desembarcavo desembarco desembarcos desembarcà desembarcàiem desembarcàieu desembarcàrem desembarcàreu desembarcàs desembarcàssem desembarcàsseu desembarcàssim desembarcàssiu desembarcàvem desembarcàvets desembarcàveu desembarcàvom desembarque desembarqueguem desembarqueguessa desembarqueguessen desembarqueguesses desembarquegueu desembarquegués desembarqueguéssom desembarqueguéssou desembarquem desembarquen desembarques desembarquessa desembarquessen desembarquesses desembarquessi desembarquessin desembarquessis desembarqueu desembarqui desembarquin desembarquis desembarqués desembarquéssem desembarquésseu desembarquéssim desembarquéssiu desembarquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desembarcar

desembeinar /de.zem.bejˈna/ /de.zem.bejˈnaɾ/ alg ant bal cent desembeina desembeinada desembeinades desembeinaia desembeinaien desembeinaies desembeinam desembeinant desembeinar desembeinara desembeinaran desembeinarem desembeinaren desembeinares desembeinareu desembeinaria desembeinarien desembeinaries desembeinariva desembeinariven desembeinarives desembeinarà desembeinaràs desembeinaré desembeinaríem desembeinaríeu desembeinarívem desembeinaríveu desembeinassen desembeinasses desembeinassin desembeinassis desembeinat desembeinats desembeinau desembeinava desembeinaven desembeinaves desembeinavi desembeinavo desembeine desembeineguem desembeineguessa desembeineguessen desembeineguesses desembeinegueu desembeinegués desembeineguéssom desembeineguéssou desembeinem desembeinen desembeines desembeinessa desembeinessen desembeinesses desembeinessi desembeinessin desembeinessis desembeineu desembeini desembeinin desembeinis desembeino desembeinos desembeinà desembeinàiem desembeinàieu desembeinàrem desembeinàreu desembeinàs desembeinàssem desembeinàsseu desembeinàssim desembeinàssiu desembeinàvem desembeinàvets desembeinàveu desembeinàvom desembeinés desembeinéssem desembeinésseu desembeinéssim desembeinéssiu desembeiní desembeín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desembainar

desembocar /de.zem.boˈka/ /de.zem.boˈkaɾ/ /də.zəm.boˈka/ /də.zəm.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desemboc desemboca desembocada desembocades desembocam desembocant desembocar desembocara desembocaran desembocarem desembocaren desembocares desembocareu desembocaria desembocarien desembocaries desembocarà desembocaràs desembocaré desembocaríem desembocaríeu desembocassen desembocasses desembocassin desembocassis desembocat desembocats desembocau desembocava desembocaven desembocaves desemboco desembocà desembocàrem desembocàreu desembocàs desembocàssem desembocàsseu desembocàssim desembocàssiu desembocàvem desembocàveu desemboque desemboquem desemboquen desemboques desemboquessen desemboquesses desemboquessin desemboquessis desemboqueu desemboqui desemboquin desemboquis desemboqués desemboquéssem desemboquésseu desemboquéssim desemboquéssiu desemboquí occ sept val v
desembocar

desembolicar /de.zem.bo.ɫiˈka/ /de.zem.bo.ɫiˈkaɾ/ /də.zəm.bo.ɫiˈka/ /də.zəm.bu.ɫiˈka/ alg ant bal cent desembolic desembolica desembolicada desembolicades desembolicaia desembolicaien desembolicaies desembolicam desembolicant desembolicar desembolicara desembolicaran desembolicarem desembolicaren desembolicares desembolicareu desembolicaria desembolicarien desembolicaries desembolicariva desembolicariven desembolicarives desembolicarà desembolicaràs desembolicaré desembolicaríem desembolicaríeu desembolicarívem desembolicaríveu desembolicassen desembolicasses desembolicassin desembolicassis desembolicat desembolicats desembolicau desembolicava desembolicaven desembolicaves desembolicavi desembolicavo desembolico desembolicos desembolicà desembolicàiem desembolicàieu desembolicàrem desembolicàreu desembolicàs desembolicàssem desembolicàsseu desembolicàssim desembolicàssiu desembolicàvem desembolicàvets desembolicàveu desembolicàvom desembolique desemboliqueguem desemboliqueguessa desemboliqueguessen desemboliqueguesses desemboliquegueu desemboliquegués desemboliqueguéssom desemboliqueguéssou desemboliquem desemboliquen desemboliques desemboliquessa desemboliquessen desemboliquesses desemboliquessi desemboliquessin desemboliquessis desemboliqueu desemboliqui desemboliquin desemboliquis desemboliqués desemboliquéssem desemboliquésseu desemboliquéssim desemboliquéssiu desemboliquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desenvolver
Treure un embolcall
desenmarañar
Desfer un embolic entre fils o cabells.
resolver
Resoldre l'escriptor la trama de la novel·la que està creant.

desemborsar /dez.em.borˈsa/ /dez.em.boɾˈsaɾ/ /dəz.əm.burˈsa/ alg ant bal cent desembors desemborsa desemborsada desemborsades desemborsaia desemborsaien desemborsaies desemborsam desemborsant desemborsar desemborsara desemborsaran desemborsarem desemborsaren desemborsares desemborsareu desemborsaria desemborsarien desemborsaries desemborsariva desemborsariven desemborsarives desemborsarà desemborsaràs desemborsaré desemborsaríem desemborsaríeu desemborsarívem desemborsaríveu desemborsassen desemborsasses desemborsassin desemborsassis desemborsat desemborsats desemborsau desemborsava desemborsaven desemborsaves desemborsavi desemborsavo desemborse desemborseguem desemborseguessa desemborseguessen desemborseguesses desemborsegueu desemborsegués desemborseguéssom desemborseguéssou desemborsem desemborsen desemborses desemborsessa desemborsessen desemborsesses desemborsessi desemborsessin desemborsessis desemborseu desemborsi desemborsin desemborsis desemborso desemborsos desemborss desemborsà desemborsàiem desemborsàieu desemborsàrem desemborsàreu desemborsàs desemborsàssem desemborsàsseu desemborsàssim desemborsàssiu desemborsàvem desemborsàvets desemborsàveu desemborsàvom desemborsés desemborséssem desemborsésseu desemborséssim desemborséssiu desemborsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desembolsar

desembossador /de.zem.bo.saˈðo/ /de.zem.bo.saˈðoɾ/ /də.zəm.bo.səˈðo/ /də.zəm.bu.səˈðo/ adj masc
desatascador

desembossar /de.zem.boˈsa/ /de.zem.boˈsaɾ/ /də.zəm.buˈsa/ alg ant bal cent desembossa desembossada desembossades desembossaia desembossaien desembossaies desembossam desembossant desembossar desembossara desembossaran desembossarem desembossaren desembossares desembossareu desembossaria desembossarien desembossaries desembossariva desembossariven desembossarives desembossarà desembossaràs desembossaré desembossaríem desembossaríeu desembossarívem desembossaríveu desembossassen desembossasses desembossassin desembossassis desembossat desembossats desembossau desembossava desembossaven desembossaves desembossavi desembossavo desembosse desembosseguem desembosseguessa desembosseguessen desembosseguesses desembossegueu desembossegués desembosseguéssom desembosseguéssou desembossem desembossen desembosses desembossessa desembossessen desembossesses desembossessi desembossessin desembossessis desembosseu desembossi desembossin desembossis desembosso desembossos desembossà desembossàiem desembossàieu desembossàrem desembossàreu desembossàs desembossàssem desembossàsseu desembossàssim desembossàssiu desembossàvem desembossàvets desembossàveu desembossàvom desembossés desembosséssem desembossésseu desembosséssim desembosséssiu desembossí desembòs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desembolsar

desemboçar /de.zem.boˈsa/ /de.zem.boˈsaɾ/ /də.zəm.buˈsa/ alg ant bal cent desemboce desemboceguem desemboceguessa desemboceguessen desemboceguesses desembocegueu desembocegués desemboceguéssom desemboceguéssou desembocem desembocen desemboces desembocessa desembocessen desembocesses desembocessi desembocessin desembocessis desemboceu desemboci desembocin desembocis desembocés desembocéssem desembocésseu desembocéssim desembocéssiu desembocí desemboç desemboça desemboçada desemboçades desemboçaia desemboçaien desemboçaies desemboçam desemboçant desemboçar desemboçara desemboçaran desemboçarem desemboçaren desemboçares desemboçareu desemboçaria desemboçarien desemboçaries desemboçariva desemboçariven desemboçarives desemboçarà desemboçaràs desemboçaré desemboçaríem desemboçaríeu desemboçarívem desemboçaríveu desemboçassen desemboçasses desemboçassin desemboçassis desemboçat desemboçats desemboçau desemboçava desemboçaven desemboçaves desemboçavi desemboçavo desemboço desemboços desemboçà desemboçàiem desemboçàieu desemboçàrem desemboçàreu desemboçàs desemboçàssem desemboçàsseu desemboçàssim desemboçàssiu desemboçàvem desemboçàvets desemboçàveu desemboçàvom eiv n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desembozar

desembragar /de.zem.bɾaˈɣa/ /de.zem.bɾaˈɣaɾ/ /də.zəm.bɾəˈɣa/ alg bal desembrag desembraga desembragada desembragades desembragam desembragant desembragar desembragara desembragaran desembragarem desembragaren desembragares desembragareu desembragaria desembragarien desembragaries desembragarà desembragaràs desembragaré desembragaríem desembragaríeu desembragassen desembragasses desembragassin desembragassis desembragat desembragats desembragau desembragava desembragaven desembragaves desembrago desembrague desembraguem desembraguen desembragues desembraguessen desembraguesses desembraguessin desembraguessis desembragueu desembragui desembraguin desembraguis desembragués desembraguéssem desembraguésseu desembraguéssim desembraguéssiu desembraguí desembragà desembragàrem desembragàreu desembragàs desembragàssem desembragàsseu desembragàssim desembragàssiu desembragàvem desembragàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desembragar

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
diciembre
Dotzè mes de l'any.

desembrollar /de.zem.bɾoˈʎa/ /de.zem.bɾoˈʎaɾ/ /də.zəm.bɾoˈʎa/ /də.zəm.bɾuˈʎa/ alg ant bal cent desembroll desembrolla desembrollada desembrollades desembrollaia desembrollaien desembrollaies desembrollam desembrollant desembrollar desembrollara desembrollaran desembrollarem desembrollaren desembrollares desembrollareu desembrollaria desembrollarien desembrollaries desembrollariva desembrollariven desembrollarives desembrollarà desembrollaràs desembrollaré desembrollaríem desembrollaríeu desembrollarívem desembrollaríveu desembrollassen desembrollasses desembrollassin desembrollassis desembrollat desembrollats desembrollau desembrollava desembrollaven desembrollaves desembrollavi desembrollavo desembrolle desembrolleguem desembrolleguessa desembrolleguessen desembrolleguesses desembrollegueu desembrollegués desembrolleguéssom desembrolleguéssou desembrollem desembrollen desembrolles desembrollessa desembrollessen desembrollesses desembrollessi desembrollessin desembrollessis desembrolleu desembrolli desembrollin desembrollis desembrollo desembrollos desembrolls desembrollà desembrollàiem desembrollàieu desembrollàrem desembrollàreu desembrollàs desembrollàssem desembrollàsseu desembrollàssim desembrollàssiu desembrollàvem desembrollàvets desembrollàveu desembrollàvom desembrollés desembrolléssem desembrollésseu desembrolléssim desembrolléssiu desembrollí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desembrollar

desembruixar /de.zem.bɾujˈʃa/ /de.zem.bɾujˈʃaɾ/ /de.zem.bɾuˈʃa/ /də.zəm.bɾuˈʃa/ alg ant bal cent desembruix desembruixa desembruixada desembruixades desembruixaia desembruixaien desembruixaies desembruixam desembruixant desembruixar desembruixara desembruixaran desembruixarem desembruixaren desembruixares desembruixareu desembruixaria desembruixarien desembruixaries desembruixariva desembruixariven desembruixarives desembruixarà desembruixaràs desembruixaré desembruixaríem desembruixaríeu desembruixarívem desembruixaríveu desembruixassen desembruixasses desembruixassin desembruixassis desembruixat desembruixats desembruixau desembruixava desembruixaven desembruixaves desembruixavi desembruixavo desembruixe desembruixeguem desembruixeguessa desembruixeguessen desembruixeguesses desembruixegueu desembruixegués desembruixeguéssom desembruixeguéssou desembruixem desembruixen desembruixes desembruixessa desembruixessen desembruixesses desembruixessi desembruixessin desembruixessis desembruixeu desembruixi desembruixin desembruixis desembruixo desembruixos desembruixs desembruixà desembruixàiem desembruixàieu desembruixàrem desembruixàreu desembruixàs desembruixàssem desembruixàsseu desembruixàssim desembruixàssiu desembruixàvem desembruixàvets desembruixàveu desembruixàvom desembruixés desembruixéssem desembruixésseu desembruixéssim desembruixéssiu desembruixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desembrujar

desembull /de.zemˈbuʎ/ /də.zəmˈbuj/ /də.zəmˈbuʎ/ n masc
desenredo

desembussar /de.zem.buˈsa/ /de.zem.buˈsaɾ/ /də.zəm.buˈsa/ alg ant bal cent desembussa desembussada desembussades desembussaia desembussaien desembussaies desembussam desembussant desembussar desembussara desembussaran desembussarem desembussaren desembussares desembussareu desembussaria desembussarien desembussaries desembussariva desembussariven desembussarives desembussarà desembussaràs desembussaré desembussaríem desembussaríeu desembussarívem desembussaríveu desembussassen desembussasses desembussassin desembussassis desembussat desembussats desembussau desembussava desembussaven desembussaves desembussavi desembussavo desembusse desembusseguem desembusseguessa desembusseguessen desembusseguesses desembussegueu desembussegués desembusseguéssom desembusseguéssou desembussem desembussen desembusses desembussessa desembussessen desembussesses desembussessi desembussessin desembussessis desembusseu desembussi desembussin desembussis desembusso desembussos desembussà desembussàiem desembussàieu desembussàrem desembussàreu desembussàs desembussàssem desembussàsseu desembussàssim desembussàssiu desembussàvem desembussàvets desembussàveu desembussàvom desembussés desembusséssem desembussésseu desembusséssim desembusséssiu desembussí desembús eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desobstruir

desembutxacar /de.zem.bu.t͡ʃaˈka/ /de.zem.bu.t͡ʃaˈkaɾ/ /də.zəm.bu.t͡ʃəˈka/ alg ant bal cent desembutxac desembutxaca desembutxacada desembutxacades desembutxacaia desembutxacaien desembutxacaies desembutxacam desembutxacant desembutxacar desembutxacara desembutxacaran desembutxacarem desembutxacaren desembutxacares desembutxacareu desembutxacaria desembutxacarien desembutxacaries desembutxacariva desembutxacariven desembutxacarives desembutxacarà desembutxacaràs desembutxacaré desembutxacaríem desembutxacaríeu desembutxacarívem desembutxacaríveu desembutxacassen desembutxacasses desembutxacassin desembutxacassis desembutxacat desembutxacats desembutxacau desembutxacava desembutxacaven desembutxacaves desembutxacavi desembutxacavo desembutxaco desembutxacos desembutxacà desembutxacàiem desembutxacàieu desembutxacàrem desembutxacàreu desembutxacàs desembutxacàssem desembutxacàsseu desembutxacàssim desembutxacàssiu desembutxacàvem desembutxacàvets desembutxacàveu desembutxacàvom desembutxaque desembutxaqueguem desembutxaqueguessa desembutxaqueguessen desembutxaqueguesses desembutxaquegueu desembutxaquegués desembutxaqueguéssom desembutxaqueguéssou desembutxaquem desembutxaquen desembutxaques desembutxaquessa desembutxaquessen desembutxaquesses desembutxaquessi desembutxaquessin desembutxaquessis desembutxaqueu desembutxaqui desembutxaquin desembutxaquis desembutxaqués desembutxaquéssem desembutxaquésseu desembutxaquéssim desembutxaquéssiu desembutxaquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desembolsar

desemmandrir /de.zem.manˈdɾi/ /de.zem.manˈdɾiɾ/ /də.zəm.mənˈdɾi/ alg ant bal centr desemmandreix desemmandreixa desemmandreixen desemmandreixes desemmandreixi desemmandreixin desemmandreixis desemmandreixo desemmandreixs desemmandresc desemmandresca desemmandresquen desemmandresques desemmandresqui desemmandresquin desemmandresquis desemmandria desemmandrida desemmandrides desemmandrien desemmandries desemmandriguem desemmandriguera desemmandrigueren desemmandrigueres desemmandriguessen desemmandriguesses desemmandriguessin desemmandriguessis desemmandrigueu desemmandrigueva desemmandrigueven desemmandrigueves desemmandrigué desemmandriguérem desemmandriguéreu desemmandrigués desemmandriguéssem desemmandriguésseu desemmandriguéssim desemmandriguéssiu desemmandriguévem desemmandriguéveu desemmandrim desemmandrint desemmandrir desemmandrira desemmandriran desemmandrirem desemmandriren desemmandrires desemmandrireu desemmandriria desemmandririen desemmandriries desemmandririva desemmandririven desemmandririves desemmandrirà desemmandriràs desemmandriré desemmandriríem desemmandriríeu desemmandrirívem desemmandriríveu desemmandrisc desemmandrisca desemmandrisco desemmandriscos desemmandrisquem desemmandrisquen desemmandrisques desemmandrisqueu desemmandrissa desemmandrissen desemmandrisses desemmandrissi desemmandrissin desemmandrissis desemmandrist desemmandrit desemmandrits desemmandriu desemmandriva desemmandriven desemmandrives desemmandrix desemmandrixa desemmandrixen desemmandrixes desemmandrixi desemmandrixin desemmandrixis desemmandrixo desemmandrixos desemmandrí desemmandríem desemmandríets desemmandríeu desemmandrírem desemmandríreu desemmandrís desemmandríscon desemmandríssem desemmandrísseu desemmandríssim desemmandríssiu desemmandríssom desemmandríssou desemmandrívem desemmandríveu desemmandríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desperezarse

desemmarcar /de.zem.maɾˈka/ /de.zem.maɾˈkaɾ/ /də.zəm.mərˈka/ alg ant bal cent desemmarc desemmarca desemmarcada desemmarcades desemmarcaia desemmarcaien desemmarcaies desemmarcam desemmarcant desemmarcar desemmarcara desemmarcaran desemmarcarem desemmarcaren desemmarcares desemmarcareu desemmarcaria desemmarcarien desemmarcaries desemmarcariva desemmarcariven desemmarcarives desemmarcarà desemmarcaràs desemmarcaré desemmarcaríem desemmarcaríeu desemmarcarívem desemmarcaríveu desemmarcassen desemmarcasses desemmarcassin desemmarcassis desemmarcat desemmarcats desemmarcau desemmarcava desemmarcaven desemmarcaves desemmarcavi desemmarcavo desemmarco desemmarcos desemmarcà desemmarcàiem desemmarcàieu desemmarcàrem desemmarcàreu desemmarcàs desemmarcàssem desemmarcàsseu desemmarcàssim desemmarcàssiu desemmarcàvem desemmarcàvets desemmarcàveu desemmarcàvom desemmarque desemmarqueguem desemmarqueguessa desemmarqueguessen desemmarqueguesses desemmarquegueu desemmarquegués desemmarqueguéssom desemmarqueguéssou desemmarquem desemmarquen desemmarques desemmarquessa desemmarquessen desemmarquesses desemmarquessi desemmarquessin desemmarquessis desemmarqueu desemmarqui desemmarquin desemmarquis desemmarqués desemmarquéssem desemmarquésseu desemmarquéssim desemmarquéssiu desemmarquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desenmarcar

desemmascarar /de.zem.mas.kaˈɾa/ /de.zem.mas.kaˈɾaɾ/ alg ant bal cent desemmascar desemmascara desemmascarada desemmascarades desemmascaraia desemmascaraien desemmascaraies desemmascaram desemmascarant desemmascarar desemmascarara desemmascararan desemmascararem desemmascararen desemmascarares desemmascarareu desemmascararia desemmascararien desemmascararies desemmascarariva desemmascarariven desemmascararives desemmascararà desemmascararàs desemmascararé desemmascararíem desemmascararíeu desemmascararívem desemmascararíveu desemmascarassen desemmascarasses desemmascarassin desemmascarassis desemmascarat desemmascarats desemmascarau desemmascarava desemmascaraven desemmascaraves desemmascaravi desemmascaravo desemmascare desemmascareguem desemmascareguessa desemmascareguessen desemmascareguesses desemmascaregueu desemmascaregués desemmascareguéssom desemmascareguéssou desemmascarem desemmascaren desemmascares desemmascaressa desemmascaressen desemmascaresses desemmascaressi desemmascaressin desemmascaressis desemmascareu desemmascari desemmascarin desemmascaris desemmascaro desemmascaros desemmascars desemmascarà desemmascaràiem desemmascaràieu desemmascaràrem desemmascaràreu desemmascaràs desemmascaràssem desemmascaràsseu desemmascaràssim desemmascaràssiu desemmascaràvem desemmascaràvets desemmascaràveu desemmascaràvom desemmascarés desemmascaréssem desemmascarésseu desemmascaréssim desemmascaréssiu desemmascarí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desenmascarar
Treure la màscara.
Llevar l'aparença enganyosa mostrant com és un realment.

desemmerletar /dez.em.mer.leˈta/ /dez.em.meɾ.leˈtaɾ/ /dəz.əm.mər.ɫəˈta/ alg ant bal cent desemmerlet desemmerleta desemmerletada desemmerletades desemmerletaia desemmerletaien desemmerletaies desemmerletam desemmerletant desemmerletar desemmerletara desemmerletaran desemmerletarem desemmerletaren desemmerletares desemmerletareu desemmerletaria desemmerletarien desemmerletaries desemmerletariva desemmerletariven desemmerletarives desemmerletarà desemmerletaràs desemmerletaré desemmerletaríem desemmerletaríeu desemmerletarívem desemmerletaríveu desemmerletassen desemmerletasses desemmerletassin desemmerletassis desemmerletat desemmerletats desemmerletau desemmerletava desemmerletaven desemmerletaves desemmerletavi desemmerletavo desemmerlete desemmerleteguem desemmerleteguessa desemmerleteguessen desemmerleteguesses desemmerletegueu desemmerletegués desemmerleteguéssom desemmerleteguéssou desemmerletem desemmerleten desemmerletes desemmerletessa desemmerletessen desemmerletesses desemmerletessi desemmerletessin desemmerletessis desemmerleteu desemmerleti desemmerletin desemmerletis desemmerleto desemmerletos desemmerlets desemmerletà desemmerletàiem desemmerletàieu desemmerletàrem desemmerletàreu desemmerletàs desemmerletàssem desemmerletàsseu desemmerletàssim desemmerletàssiu desemmerletàvem desemmerletàvets desemmerletàveu desemmerletàvom desemmerletés desemmerletéssem desemmerletésseu desemmerletéssim desemmerletéssiu desemmerletí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desalmenar

desemmidonar /de.zem.mi.ðoˈna/ /de.zem.mi.ðoˈnaɾ/ /də.zəm.mi.ðuˈna/ alg ant bal cent desemmidon desemmidona desemmidonada desemmidonades desemmidonaia desemmidonaien desemmidonaies desemmidonam desemmidonant desemmidonar desemmidonara desemmidonaran desemmidonarem desemmidonaren desemmidonares desemmidonareu desemmidonaria desemmidonarien desemmidonaries desemmidonariva desemmidonariven desemmidonarives desemmidonarà desemmidonaràs desemmidonaré desemmidonaríem desemmidonaríeu desemmidonarívem desemmidonaríveu desemmidonassen desemmidonasses desemmidonassin desemmidonassis desemmidonat desemmidonats desemmidonau desemmidonava desemmidonaven desemmidonaves desemmidonavi desemmidonavo desemmidone desemmidoneguem desemmidoneguessa desemmidoneguessen desemmidoneguesses desemmidonegueu desemmidonegués desemmidoneguéssom desemmidoneguéssou desemmidonem desemmidonen desemmidones desemmidonessa desemmidonessen desemmidonesses desemmidonessi desemmidonessin desemmidonessis desemmidoneu desemmidoni desemmidonin desemmidonis desemmidono desemmidonos desemmidons desemmidonà desemmidonàiem desemmidonàieu desemmidonàrem desemmidonàreu desemmidonàs desemmidonàssem desemmidonàsseu desemmidonàssim desemmidonàssiu desemmidonàvem desemmidonàvets desemmidonàveu desemmidonàvom desemmidonés desemmidonéssem desemmidonésseu desemmidonéssim desemmidonéssiu desemmidoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desalmidonar

desemmotllar /de.zem.moɫˈɫa/ /de.zem.moɫˈɫaɾ/ /de.zem.moʎˈʎa/ /də.zəm.moɫˈɫa/ /də.zəm.muɫˈɫa/ alg ant bal cent desemmotll desemmotlla desemmotllada desemmotllades desemmotllaia desemmotllaien desemmotllaies desemmotllam desemmotllant desemmotllar desemmotllara desemmotllaran desemmotllarem desemmotllaren desemmotllares desemmotllareu desemmotllaria desemmotllarien desemmotllaries desemmotllariva desemmotllariven desemmotllarives desemmotllarà desemmotllaràs desemmotllaré desemmotllaríem desemmotllaríeu desemmotllarívem desemmotllaríveu desemmotllassen desemmotllasses desemmotllassin desemmotllassis desemmotllat desemmotllats desemmotllau desemmotllava desemmotllaven desemmotllaves desemmotllavi desemmotllavo desemmotlle desemmotlleguem desemmotlleguessa desemmotlleguessen desemmotlleguesses desemmotllegueu desemmotllegués desemmotlleguéssom desemmotlleguéssou desemmotllem desemmotllen desemmotlles desemmotllessa desemmotllessen desemmotllesses desemmotllessi desemmotllessin desemmotllessis desemmotlleu desemmotlli desemmotllin desemmotllis desemmotllo desemmotllos desemmotlls desemmotllà desemmotllàiem desemmotllàieu desemmotllàrem desemmotllàreu desemmotllàs desemmotllàssem desemmotllàsseu desemmotllàssim desemmotllàssiu desemmotllàvem desemmotllàvets desemmotllàveu desemmotllàvom desemmotllés desemmotlléssem desemmotllésseu desemmotlléssim desemmotlléssiu desemmotllí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desmoldar

desempallegar-se /de.zem.pa.ʎeˈɣaɾ.se/ /də.zəm.pə.ʎə.ɣərˈsə/ /də.zəm.pə.ʎəˈɣaɾ.sə/ alg bal desempalleg desempallega desempallegada desempallegades desempallegam desempallegant desempallegar desempallegara desempallegaran desempallegarem desempallegaren desempallegares desempallegareu desempallegaria desempallegarien desempallegaries desempallegarà desempallegaràs desempallegaré desempallegaríem desempallegaríeu desempallegassen desempallegasses desempallegassin desempallegassis desempallegat desempallegats desempallegau desempallegava desempallegaven desempallegaves desempallego desempallegue desempalleguem desempalleguen desempallegues desempalleguessen desempalleguesses desempalleguessin desempalleguessis desempallegueu desempallegui desempalleguin desempalleguis desempallegués desempalleguéssem desempalleguésseu desempalleguéssim desempalleguéssiu desempalleguí desempallegà desempallegàrem desempallegàreu desempallegàs desempallegàssem desempallegàsseu desempallegàssim desempallegàssiu desempallegàvem desempallegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
deshacerse

desempal·liar /de.zem.pa.ɫiˈa/ /de.zem.paɫ.ɫiˈa/ /de.zem.paɫ.ɫiˈaɾ/ /də.zəm.pə.ɫiˈa/ /də.zəm.pəɫ.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desempal·lia desempal·liada desempal·liades desempal·liam desempal·liant desempal·liar desempal·liara desempal·liaran desempal·liarem desempal·liaren desempal·liares desempal·liareu desempal·liaria desempal·liarien desempal·liaries desempal·liarà desempal·liaràs desempal·liaré desempal·liaríem desempal·liaríeu desempal·liassen desempal·liasses desempal·liassin desempal·liassis desempal·liat desempal·liats desempal·liau desempal·liava desempal·liaven desempal·liaves desempal·lie desempal·liem desempal·lien desempal·lies desempal·liessen desempal·liesses desempal·liessin desempal·liessis desempal·lieu desempal·lii desempal·lio desempal·lià desempal·liàrem desempal·liàreu desempal·liàs desempal·liàssem desempal·liàsseu desempal·liàssim desempal·liàssiu desempal·liàvem desempal·liàveu desempal·liés desempal·liéssem desempal·liésseu desempal·liéssim desempal·liéssiu desempal·lií desempal·liï desempal·liïn desempal·liïs occ sept val v
quitar las colgaduras

desempantanegar /de.zem.pan.ta.neˈɣa/ /de.zem.pan.ta.neˈɣaɾ/ /də.zəm.pən.tə.nəˈɣa/ alg bal desempantaneg desempantanega desempantanegada desempantanegades desempantanegam desempantanegant desempantanegar desempantanegara desempantanegaran desempantanegarem desempantanegaren desempantanegares desempantanegareu desempantanegaria desempantanegarien desempantanegaries desempantanegarà desempantanegaràs desempantanegaré desempantanegaríem desempantanegaríeu desempantanegassen desempantanegasses desempantanegassin desempantanegassis desempantanegat desempantanegats desempantanegau desempantanegava desempantanegaven desempantanegaves desempantanego desempantanegue desempantaneguem desempantaneguen desempantanegues desempantaneguessen desempantaneguesses desempantaneguessin desempantaneguessis desempantanegueu desempantanegui desempantaneguin desempantaneguis desempantanegués desempantaneguéssem desempantaneguésseu desempantaneguéssim desempantaneguéssiu desempantaneguí desempantanegà desempantanegàrem desempantanegàreu desempantanegàs desempantanegàssem desempantanegàsseu desempantanegàssim desempantanegàssiu desempantanegàvem desempantanegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desatascar

desempaperar /dez.em.pa.peˈɾa/ /dez.em.pa.peˈɾaɾ/ /dəz.əm.pə.pəˈɾa/ alg ant bal cent desempaper desempapera desempaperada desempaperades desempaperaia desempaperaien desempaperaies desempaperam desempaperant desempaperar desempaperara desempaperaran desempaperarem desempaperaren desempaperares desempaperareu desempaperaria desempaperarien desempaperaries desempaperariva desempaperariven desempaperarives desempaperarà desempaperaràs desempaperaré desempaperaríem desempaperaríeu desempaperarívem desempaperaríveu desempaperassen desempaperasses desempaperassin desempaperassis desempaperat desempaperats desempaperau desempaperava desempaperaven desempaperaves desempaperavi desempaperavo desempapere desempapereguem desempapereguessa desempapereguessen desempapereguesses desempaperegueu desempaperegués desempapereguéssom desempapereguéssou desempaperem desempaperen desempaperes desempaperessa desempaperessen desempaperesses desempaperessi desempaperessin desempaperessis desempapereu desempaperi desempaperin desempaperis desempapero desempaperos desempapers desempaperà desempaperàiem desempaperàieu desempaperàrem desempaperàreu desempaperàs desempaperàssem desempaperàsseu desempaperàssim desempaperàssiu desempaperàvem desempaperàvets desempaperàveu desempaperàvom desempaperés desempaperéssem desempaperésseu desempaperéssim desempaperéssiu desempaperí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desempapelar

desemparadament /de.zem.paˌɾa.ðaˈmen/ /de.zem.paˌɾa.ðaˈment/ /də.zəm.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəm.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
desamparadamente

desemparament n masc
desamparo

desempatar /dez.em.paˈta/ /dez.em.paˈtaɾ/ /dəz.əm.pəˈta/ alg ant bal cent desempat desempata desempatada desempatades desempataia desempataien desempataies desempatam desempatant desempatar desempatara desempataran desempatarem desempataren desempatares desempatareu desempataria desempatarien desempataries desempatariva desempatariven desempatarives desempatarà desempataràs desempataré desempataríem desempataríeu desempatarívem desempataríveu desempatassen desempatasses desempatassin desempatassis desempatat desempatats desempatau desempatava desempataven desempataves desempatavi desempatavo desempate desempateguem desempateguessa desempateguessen desempateguesses desempategueu desempategués desempateguéssom desempateguéssou desempatem desempaten desempates desempatessa desempatessen desempatesses desempatessi desempatessin desempatessis desempateu desempati desempatin desempatis desempato desempatos desempats desempatà desempatàiem desempatàieu desempatàrem desempatàreu desempatàs desempatàssem desempatàsseu desempatàssim desempatàssiu desempatàvem desempatàvets desempatàveu desempatàvom desempatés desempatéssem desempatésseu desempatéssim desempatéssiu desempatí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desempatar

desempedrar /dez.em.peˈðɾa/ /dez.em.peˈðɾaɾ/ /dəz.əm.pəˈðɾa/ alg ant bal cent desempedr desempedra desempedrada desempedrades desempedraia desempedraien desempedraies desempedram desempedrant desempedrar desempedrara desempedraran desempedrarem desempedraren desempedrares desempedrareu desempedraria desempedrarien desempedraries desempedrariva desempedrariven desempedrarives desempedrarà desempedraràs desempedraré desempedraríem desempedraríeu desempedrarívem desempedraríveu desempedrassen desempedrasses desempedrassin desempedrassis desempedrat desempedrats desempedrau desempedrava desempedraven desempedraves desempedravi desempedravo desempedre desempedreguem desempedreguessa desempedreguessen desempedreguesses desempedregueu desempedregués desempedreguéssom desempedreguéssou desempedrem desempedren desempedres desempedressa desempedressen desempedresses desempedressi desempedressin desempedressis desempedreu desempedri desempedrin desempedris desempedro desempedros desempedrs desempedrà desempedràiem desempedràieu desempedràrem desempedràreu desempedràs desempedràssem desempedràsseu desempedràssim desempedràssiu desempedràvem desempedràvets desempedràveu desempedràvom desempedrés desempedréssem desempedrésseu desempedréssim desempedréssiu desempedrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desempedrar

desempenyorar /de.zem.pe.ɲoˈɾa/ /de.zem.pe.ɲoˈɾaɾ/ /də.zəm.pə.ɲoˈɾa/ /də.zəm.pə.ɲuˈɾa/ alg ant bal cent desempenyor desempenyora desempenyorada desempenyorades desempenyoraia desempenyoraien desempenyoraies desempenyoram desempenyorant desempenyorar desempenyorara desempenyoraran desempenyorarem desempenyoraren desempenyorares desempenyorareu desempenyoraria desempenyorarien desempenyoraries desempenyorariva desempenyorariven desempenyorarives desempenyorarà desempenyoraràs desempenyoraré desempenyoraríem desempenyoraríeu desempenyorarívem desempenyoraríveu desempenyorassen desempenyorasses desempenyorassin desempenyorassis desempenyorat desempenyorats desempenyorau desempenyorava desempenyoraven desempenyoraves desempenyoravi desempenyoravo desempenyore desempenyoreguem desempenyoreguessa desempenyoreguessen desempenyoreguesses desempenyoregueu desempenyoregués desempenyoreguéssom desempenyoreguéssou desempenyorem desempenyoren desempenyores desempenyoressa desempenyoressen desempenyoresses desempenyoressi desempenyoressin desempenyoressis desempenyoreu desempenyori desempenyorin desempenyoris desempenyoro desempenyoros desempenyors desempenyorà desempenyoràiem desempenyoràieu desempenyoràrem desempenyoràreu desempenyoràs desempenyoràssem desempenyoràsseu desempenyoràssim desempenyoràssiu desempenyoràvem desempenyoràvets desempenyoràveu desempenyoràvom desempenyorés desempenyoréssem desempenyorésseu desempenyoréssim desempenyoréssiu desempenyorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desempeñar

desempipar /dez.em.piˈpa/ /dez.em.piˈpaɾ/ /dəz.əm.piˈpa/ alg ant bal cent desempip desempipa desempipada desempipades desempipaia desempipaien desempipaies desempipam desempipant desempipar desempipara desempiparan desempiparem desempiparen desempipares desempipareu desempiparia desempiparien desempiparies desempipariva desempipariven desempiparives desempiparà desempiparàs desempiparé desempiparíem desempiparíeu desempiparívem desempiparíveu desempipassen desempipasses desempipassin desempipassis desempipat desempipats desempipau desempipava desempipaven desempipaves desempipavi desempipavo desempipe desempipeguem desempipeguessa desempipeguessen desempipeguesses desempipegueu desempipegués desempipeguéssom desempipeguéssou desempipem desempipen desempipes desempipessa desempipessen desempipesses desempipessi desempipessin desempipessis desempipeu desempipi desempipin desempipis desempipo desempipos desempips desempipà desempipàiem desempipàieu desempipàrem desempipàreu desempipàs desempipàssem desempipàsseu desempipàssim desempipàssiu desempipàvem desempipàvets desempipàveu desempipàvom desempipés desempipéssem desempipésseu desempipéssim desempipéssiu desempipí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desenfadarse

desempolsegar /de.zem.poɫ.seˈɣa/ /de.zem.poɫ.seˈɣaɾ/ /də.zəm.poɫ.səˈɣa/ /də.zəm.puɫ.səˈɣa/ alg bal desempolseg desempolsega desempolsegada desempolsegades desempolsegam desempolsegant desempolsegar desempolsegara desempolsegaran desempolsegarem desempolsegaren desempolsegares desempolsegareu desempolsegaria desempolsegarien desempolsegaries desempolsegarà desempolsegaràs desempolsegaré desempolsegaríem desempolsegaríeu desempolsegassen desempolsegasses desempolsegassin desempolsegassis desempolsegat desempolsegats desempolsegau desempolsegava desempolsegaven desempolsegaves desempolsego desempolsegue desempolseguem desempolseguen desempolsegues desempolseguessen desempolseguesses desempolseguessin desempolseguessis desempolsegueu desempolsegui desempolseguin desempolseguis desempolsegués desempolseguéssem desempolseguésseu desempolseguéssim desempolseguéssiu desempolseguí desempolsegà desempolsegàrem desempolsegàreu desempolsegàs desempolsegàssem desempolsegàsseu desempolsegàssim desempolsegàssiu desempolsegàvem desempolsegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desempolvar

desempomar /de.zem.poˈma/ /de.zem.poˈmaɾ/ /də.zəm.poˈma/ /də.zəm.puˈma/ alg ant bal cent desempom desempoma desempomada desempomades desempomaia desempomaien desempomaies desempomam desempomant desempomar desempomara desempomaran desempomarem desempomaren desempomares desempomareu desempomaria desempomarien desempomaries desempomariva desempomariven desempomarives desempomarà desempomaràs desempomaré desempomaríem desempomaríeu desempomarívem desempomaríveu desempomassen desempomasses desempomassin desempomassis desempomat desempomats desempomau desempomava desempomaven desempomaves desempomavi desempomavo desempome desempomeguem desempomeguessa desempomeguessen desempomeguesses desempomegueu desempomegués desempomeguéssom desempomeguéssou desempomem desempomen desempomes desempomessa desempomessen desempomesses desempomessi desempomessin desempomessis desempomeu desempomi desempomin desempomis desempomo desempomos desempoms desempomà desempomàiem desempomàieu desempomàrem desempomàreu desempomàs desempomàssem desempomàsseu desempomàssim desempomàssiu desempomàvem desempomàvets desempomàveu desempomàvom desempomés desempoméssem desempomésseu desempoméssim desempoméssiu desempomí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desempuñar

desena /deˈze.na/ /dəˈzə.nə/ /dəˈzɛ.nə/ n fem
decena

desencadenar /de.zeŋ.ka.ðeˈna/ /de.zeŋ.ka.ðeˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ðəˈna/ alg ant bal cent desencadena desencadenada desencadenades desencadenaia desencadenaien desencadenaies desencadenam desencadenant desencadenar desencadenara desencadenaran desencadenarem desencadenaren desencadenares desencadenareu desencadenaria desencadenarien desencadenaries desencadenariva desencadenariven desencadenarives desencadenarà desencadenaràs desencadenaré desencadenaríem desencadenaríeu desencadenarívem desencadenaríveu desencadenassen desencadenasses desencadenassin desencadenassis desencadenat desencadenats desencadenau desencadenava desencadenaven desencadenaves desencadenavi desencadenavo desencadene desencadeneguem desencadeneguessa desencadeneguessen desencadeneguesses desencadenegueu desencadenegués desencadeneguéssom desencadeneguéssou desencadenem desencadenen desencadenes desencadenessa desencadenessen desencadenesses desencadenessi desencadenessin desencadenessis desencadeneu desencadeni desencadenin desencadenis desencadeno desencadenos desencadenà desencadenàiem desencadenàieu desencadenàrem desencadenàreu desencadenàs desencadenàssem desencadenàsseu desencadenàssim desencadenàssiu desencadenàvem desencadenàvets desencadenàveu desencadenàvom desencadenés desencadenéssem desencadenésseu desencadenéssim desencadenéssiu desencadení desencadèn eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desencadenar
Treure les cadenes.
Ésser la causa d'un seguit d'esdeveniments, l'un conseqüència de l'altre i generalment violents.

desencaix /de.zeŋˈkajʃ/ /də.zəŋˈkaʃ/ n masc
desencajamiento

desencaixament /de.zeŋ.kaj.ʃaˈmen/ /de.zeŋ.kaj.ʃaˈment/ /də.zəŋ.kə.ʃəˈmen/ /də.zəŋ.kə.ʃəˈment/ n masc
desencajamiento

desencaixar /de.zeŋ.kajˈʃa/ /de.zeŋ.kajˈʃaɾ/ /de.zeŋ.kaˈʃa/ /də.zəŋ.kəˈʃa/ alg ant bal cent desencaix desencaixa desencaixada desencaixades desencaixaia desencaixaien desencaixaies desencaixam desencaixant desencaixar desencaixara desencaixaran desencaixarem desencaixaren desencaixares desencaixareu desencaixaria desencaixarien desencaixaries desencaixariva desencaixariven desencaixarives desencaixarà desencaixaràs desencaixaré desencaixaríem desencaixaríeu desencaixarívem desencaixaríveu desencaixassen desencaixasses desencaixassin desencaixassis desencaixat desencaixats desencaixau desencaixava desencaixaven desencaixaves desencaixavi desencaixavo desencaixe desencaixeguem desencaixeguessa desencaixeguessen desencaixeguesses desencaixegueu desencaixegués desencaixeguéssom desencaixeguéssou desencaixem desencaixen desencaixes desencaixessa desencaixessen desencaixesses desencaixessi desencaixessin desencaixessis desencaixeu desencaixi desencaixin desencaixis desencaixo desencaixos desencaixs desencaixà desencaixàiem desencaixàieu desencaixàrem desencaixàreu desencaixàs desencaixàssem desencaixàsseu desencaixàssim desencaixàssiu desencaixàvem desencaixàvets desencaixàveu desencaixàvom desencaixés desencaixéssem desencaixésseu desencaixéssim desencaixéssiu desencaixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desencajar

desencaixonar /de.zeŋ.ka.ʃoˈna/ /de.zeŋ.kaj.ʃoˈna/ /de.zeŋ.kaj.ʃoˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ʃoˈna/ /də.zəŋ.kə.ʃuˈna/ alg ant bal cent desencaixon desencaixona desencaixonada desencaixonades desencaixonaia desencaixonaien desencaixonaies desencaixonam desencaixonant desencaixonar desencaixonara desencaixonaran desencaixonarem desencaixonaren desencaixonares desencaixonareu desencaixonaria desencaixonarien desencaixonaries desencaixonariva desencaixonariven desencaixonarives desencaixonarà desencaixonaràs desencaixonaré desencaixonaríem desencaixonaríeu desencaixonarívem desencaixonaríveu desencaixonassen desencaixonasses desencaixonassin desencaixonassis desencaixonat desencaixonats desencaixonau desencaixonava desencaixonaven desencaixonaves desencaixonavi desencaixonavo desencaixone desencaixoneguem desencaixoneguessa desencaixoneguessen desencaixoneguesses desencaixonegueu desencaixonegués desencaixoneguéssom desencaixoneguéssou desencaixonem desencaixonen desencaixones desencaixonessa desencaixonessen desencaixonesses desencaixonessi desencaixonessin desencaixonessis desencaixoneu desencaixoni desencaixonin desencaixonis desencaixono desencaixonos desencaixons desencaixonà desencaixonàiem desencaixonàieu desencaixonàrem desencaixonàreu desencaixonàs desencaixonàssem desencaixonàsseu desencaixonàssim desencaixonàssiu desencaixonàvem desencaixonàvets desencaixonàveu desencaixonàvom desencaixonés desencaixonéssem desencaixonésseu desencaixonéssim desencaixonéssiu desencaixoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desencajonar

desencallar /de.zeŋ.kaˈʎa/ /de.zeŋ.kaˈʎaɾ/ /də.zəŋ.kəˈʎa/ alg ant bal cent desencall desencalla desencallada desencallades desencallaia desencallaien desencallaies desencallam desencallant desencallar desencallara desencallaran desencallarem desencallaren desencallares desencallareu desencallaria desencallarien desencallaries desencallariva desencallariven desencallarives desencallarà desencallaràs desencallaré desencallaríem desencallaríeu desencallarívem desencallaríveu desencallassen desencallasses desencallassin desencallassis desencallat desencallats desencallau desencallava desencallaven desencallaves desencallavi desencallavo desencalle desencalleguem desencalleguessa desencalleguessen desencalleguesses desencallegueu desencallegués desencalleguéssom desencalleguéssou desencallem desencallen desencalles desencallessa desencallessen desencallesses desencallessi desencallessin desencallessis desencalleu desencalli desencallin desencallis desencallo desencallos desencalls desencallà desencallàiem desencallàieu desencallàrem desencallàreu desencallàs desencallàssem desencallàsseu desencallàssim desencallàssiu desencallàvem desencallàvets desencallàveu desencallàvom desencallés desencalléssem desencallésseu desencalléssim desencalléssiu desencallí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desatascar
Treure els obstacles que impedien el moviment o el progrés d'una activitat.
desencallar
Fer sortir un vaixell que estava enclavat en un banc de sorra, en aigües poc profundes.

desencaminadament /de.zeŋ.ka.miˌna.ðaˈmen/ /de.zeŋ.ka.miˌna.ðaˈment/ /də.zəŋ.kə.miˌna.ðəˈmen/ /də.zəŋ.kə.miˌna.ðəˈment/ adv
descaminadamente

desencaminar /de.seŋ.ka.miˈnaɾ/ /de.zeŋ.ka.miˈna/ /də.zəŋ.kə.miˈna/ alg ant bal cent desencamina desencaminada desencaminades desencaminaia desencaminaien desencaminaies desencaminam desencaminant desencaminar desencaminara desencaminaran desencaminarem desencaminaren desencaminares desencaminareu desencaminaria desencaminarien desencaminaries desencaminariva desencaminariven desencaminarives desencaminarà desencaminaràs desencaminaré desencaminaríem desencaminaríeu desencaminarívem desencaminaríveu desencaminassen desencaminasses desencaminassin desencaminassis desencaminat desencaminats desencaminau desencaminava desencaminaven desencaminaves desencaminavi desencaminavo desencamine desencamineguem desencamineguessa desencamineguessen desencamineguesses desencaminegueu desencaminegués desencamineguéssom desencamineguéssou desencaminem desencaminen desencamines desencaminessa desencaminessen desencaminesses desencaminessi desencaminessin desencaminessis desencamineu desencamini desencaminin desencaminis desencamino desencaminos desencaminà desencaminàiem desencaminàieu desencaminàrem desencaminàreu desencaminàs desencaminàssem desencaminàsseu desencaminàssim desencaminàssiu desencaminàvem desencaminàvets desencaminàveu desencaminàvom desencaminés desencaminéssem desencaminésseu desencaminéssim desencaminéssiu desencaminí desencamín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desencaminar

desencantar /dez.eŋ.kanˈta/ /dez.eŋ.kanˈtaɾ/ /dəz.əŋ.kənˈta/ alg ant bal cent desencant desencanta desencantada desencantades desencantaia desencantaien desencantaies desencantam desencantant desencantar desencantara desencantaran desencantarem desencantaren desencantares desencantareu desencantaria desencantarien desencantaries desencantariva desencantariven desencantarives desencantarà desencantaràs desencantaré desencantaríem desencantaríeu desencantarívem desencantaríveu desencantassen desencantasses desencantassin desencantassis desencantat desencantats desencantau desencantava desencantaven desencantaves desencantavi desencantavo desencante desencanteguem desencanteguessa desencanteguessen desencanteguesses desencantegueu desencantegués desencanteguéssom desencanteguéssou desencantem desencanten desencantes desencantessa desencantessen desencantesses desencantessi desencantessin desencantessis desencanteu desencanti desencantin desencantis desencanto desencantos desencants desencantà desencantàiem desencantàieu desencantàrem desencantàreu desencantàs desencantàssem desencantàsseu desencantàssim desencantàssiu desencantàvem desencantàvets desencantàveu desencantàvom desencantés desencantéssem desencantésseu desencantéssim desencantéssiu desencantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desencantar

desencarcarar /dez.eŋ.kar.kaˈɾa/ /dez.eŋ.kaɾ.kaˈɾaɾ/ /dəz.əŋ.kər.kəˈɾa/ alg ant bal cent desencarcar desencarcara desencarcarada desencarcarades desencarcaraia desencarcaraien desencarcaraies desencarcaram desencarcarant desencarcarar desencarcarara desencarcararan desencarcararem desencarcararen desencarcarares desencarcarareu desencarcararia desencarcararien desencarcararies desencarcarariva desencarcarariven desencarcararives desencarcararà desencarcararàs desencarcararé desencarcararíem desencarcararíeu desencarcararívem desencarcararíveu desencarcarassen desencarcarasses desencarcarassin desencarcarassis desencarcarat desencarcarats desencarcarau desencarcarava desencarcaraven desencarcaraves desencarcaravi desencarcaravo desencarcare desencarcareguem desencarcareguessa desencarcareguessen desencarcareguesses desencarcaregueu desencarcaregués desencarcareguéssom desencarcareguéssou desencarcarem desencarcaren desencarcares desencarcaressa desencarcaressen desencarcaresses desencarcaressi desencarcaressin desencarcaressis desencarcareu desencarcari desencarcarin desencarcaris desencarcaro desencarcaros desencarcars desencarcarà desencarcaràiem desencarcaràieu desencarcaràrem desencarcaràreu desencarcaràs desencarcaràssem desencarcaràsseu desencarcaràssim desencarcaràssiu desencarcaràvem desencarcaràvets desencarcaràveu desencarcaràvom desencarcarés desencarcaréssem desencarcarésseu desencarcaréssim desencarcaréssiu desencarcarí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desenvarar

desencarir /de.zeŋ.kaˈɾi/ /de.zeŋ.kaˈɾiɾ/ /də.zəŋ.kəˈɾi/ alg ant bal centr desencareix desencareixa desencareixen desencareixes desencareixi desencareixin desencareixis desencareixo desencareixs desencaresc desencaresca desencaresquen desencaresques desencaresqui desencaresquin desencaresquis desencaria desencarida desencarides desencarien desencaries desencariguem desencariguera desencarigueren desencarigueres desencariguessen desencariguesses desencariguessin desencariguessis desencarigueu desencarigueva desencarigueven desencarigueves desencarigué desencariguérem desencariguéreu desencarigués desencariguéssem desencariguésseu desencariguéssim desencariguéssiu desencariguévem desencariguéveu desencarim desencarint desencarir desencarira desencariran desencarirem desencariren desencarires desencarireu desencariria desencaririen desencariries desencaririva desencaririven desencaririves desencarirà desencariràs desencariré desencariríem desencariríeu desencarirívem desencariríveu desencarisc desencarisca desencarisco desencariscos desencarisquem desencarisquen desencarisques desencarisqueu desencarissa desencarissen desencarisses desencarissi desencarissin desencarissis desencarist desencarit desencarits desencariu desencariva desencariven desencarives desencarix desencarixa desencarixen desencarixes desencarixi desencarixin desencarixis desencarixo desencarixos desencarí desencaríem desencaríets desencaríeu desencarírem desencaríreu desencarís desencaríscon desencaríssem desencarísseu desencaríssim desencaríssiu desencaríssom desencaríssou desencarívem desencaríveu desencaríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abaratar

desencastar /de.zeŋ.kasˈta/ /de.zeŋ.kasˈtaɾ/ /də.zəŋ.kəsˈta/ alg ant bal cent desencast desencasta desencastada desencastades desencastaia desencastaien desencastaies desencastam desencastant desencastar desencastara desencastaran desencastarem desencastaren desencastares desencastareu desencastaria desencastarien desencastaries desencastariva desencastariven desencastarives desencastarà desencastaràs desencastaré desencastaríem desencastaríeu desencastarívem desencastaríveu desencastassen desencastasses desencastassin desencastassis desencastat desencastats desencastau desencastava desencastaven desencastaves desencastavi desencastavo desencaste desencasteguem desencasteguessa desencasteguessen desencasteguesses desencastegueu desencastegués desencasteguéssom desencasteguéssou desencastem desencasten desencastes desencastessa desencastessen desencastesses desencastessi desencastessin desencastessis desencasteu desencasti desencastin desencastis desencasto desencastos desencasts desencastà desencastàiem desencastàieu desencastàrem desencastàreu desencastàs desencastàssem desencastàsseu desencastàssim desencastàssiu desencastàvem desencastàvets desencastàveu desencastàvom desencastés desencastéssem desencastésseu desencastéssim desencastéssiu desencastí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
despegar

desencauar /de.zeŋ.kaˈwa/ /de.zeŋ.kaˈwaɾ/ /də.zəŋ.kəˈwa/ alg ant bal cent desencau desencaua desencauada desencauades desencauaia desencauaien desencauaies desencauam desencauant desencauar desencauara desencauaran desencauarem desencauaren desencauares desencauareu desencauaria desencauarien desencauaries desencauariva desencauariven desencauarives desencauarà desencauaràs desencauaré desencauaríem desencauaríeu desencauarívem desencauaríveu desencauassen desencauasses desencauassin desencauassis desencauat desencauats desencauau desencauava desencauaven desencauaves desencauavi desencauavo desencaue desencaueguem desencaueguessa desencaueguessen desencaueguesses desencauegueu desencauegués desencaueguéssom desencaueguéssou desencauem desencauen desencaues desencauessa desencauessen desencauesses desencauessi desencauessin desencauessis desencaueu desencaui desencauin desencauis desencauo desencauos desencaus desencauà desencauàiem desencauàieu desencauàrem desencauàreu desencauàs desencauàssem desencauàsseu desencauàssim desencauàssiu desencauàvem desencauàvets desencauàveu desencauàvom desencaués desencauéssem desencauésseu desencauéssim desencauéssiu desencauí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sacar

desencebar /de.zen.seˈbaɾ/ /de.zen.seˈβa/ /də.zən.səˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desenceb desenceba desencebada desencebades desencebam desencebant desencebar desencebara desencebaran desencebarem desencebaren desencebares desencebareu desencebaria desencebarien desencebaries desencebarà desencebaràs desencebaré desencebaríem desencebaríeu desencebassen desencebasses desencebassin desencebassis desencebat desencebats desencebau desencebava desencebaven desencebaves desencebe desencebem desenceben desencebes desencebessen desencebesses desencebessin desencebessis desencebeu desencebi desencebin desencebis desencebo desencebà desencebàrem desencebàreu desencebàs desencebàssem desencebàsseu desencebàssim desencebàssiu desencebàvem desencebàveu desencebés desencebéssem desencebésseu desencebéssim desencebéssiu desencebí occ sept val v
descebar

desencertadament /de.zen.serˌta.ðaˈmen/ /de.zen.seɾˌta.ðaˈmen/ /de.zen.seɾˌta.ðaˈment/ /də.zən.sərˌta.ðəˈmen/ /də.zən.səɾˌta.ðəˈment/ adv
desacertadamente

desencolar /de.zeŋ.koˈɫa/ /de.zeŋ.koˈɫaɾ/ /də.zəŋ.koˈɫa/ /də.zəŋ.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. desencola desencolada desencolades desencolant desencolar desencolara desencolaran desencolarem desencolaren desencolares desencolareu desencolaria desencolarien desencolaries desencolarà desencolaràs desencolaré desencolaríem desencolaríeu desencolassen desencolasses desencolat desencolats desencolava desencolaven desencolaves desencole desencolem desencolen desencoles desencolessen desencolesses desencolessin desencolessis desencoleu desencoli desencolin desencolis desencolo desencolà desencolàrem desencolàreu desencolàssem desencolàsseu desencolàvem desencolàveu desencolés desencoléssem desencolésseu desencoléssim desencoléssiu desencolí occ sept val val (1) v
desencolar

desencongir /dez.eɲ.koɲˈd͡ʒi/ /dez.eɲ.koɲˈd͡ʒiɾ/ /dəz.əɲ.kuɲˈʒi/ alg ant bal centr desencongeix desencongeixa desencongeixen desencongeixes desencongeixi desencongeixin desencongeixis desencongeixo desencongeixs desencongesc desencongesca desencongesquen desencongesques desencongesqui desencongesquin desencongesquis desencongia desencongida desencongides desencongien desencongies desencongiguem desencongiguera desencongigueren desencongigueres desencongiguessen desencongiguesses desencongiguessin desencongiguessis desencongigueu desencongigueva desencongigueven desencongigueves desencongigué desencongiguérem desencongiguéreu desencongigués desencongiguéssem desencongiguésseu desencongiguéssim desencongiguéssiu desencongiguévem desencongiguéveu desencongim desencongint desencongir desencongira desencongiran desencongirem desencongiren desencongires desencongireu desencongiria desencongirien desencongiries desencongiriva desencongiriven desencongirives desencongirà desencongiràs desencongiré desencongiríem desencongiríeu desencongirívem desencongiríveu desencongisc desencongisca desencongisco desencongiscos desencongisquem desencongisquen desencongisques desencongisqueu desencongissa desencongissen desencongisses desencongissi desencongissin desencongissis desencongist desencongit desencongits desencongiu desencongiva desencongiven desencongives desencongix desencongixa desencongixen desencongixes desencongixi desencongixin desencongixis desencongixo desencongixos desencongí desencongíem desencongíets desencongíeu desencongírem desencongíreu desencongís desencongíscon desencongíssem desencongísseu desencongíssim desencongíssiu desencongíssom desencongíssou desencongívem desencongíveu desencongíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desencoger

desencotxar /de.zeŋ.koˈt͡ʃa/ /de.zeŋ.koˈt͡ʃaɾ/ /də.zəŋ.koˈt͡ʃa/ /də.zəŋ.kuˈt͡ʃa/ alg ant bal cent desencotx desencotxa desencotxada desencotxades desencotxaia desencotxaien desencotxaies desencotxam desencotxant desencotxar desencotxara desencotxaran desencotxarem desencotxaren desencotxares desencotxareu desencotxaria desencotxarien desencotxaries desencotxariva desencotxariven desencotxarives desencotxarà desencotxaràs desencotxaré desencotxaríem desencotxaríeu desencotxarívem desencotxaríveu desencotxassen desencotxasses desencotxassin desencotxassis desencotxat desencotxats desencotxau desencotxava desencotxaven desencotxaves desencotxavi desencotxavo desencotxe desencotxeguem desencotxeguessa desencotxeguessen desencotxeguesses desencotxegueu desencotxegués desencotxeguéssom desencotxeguéssou desencotxem desencotxen desencotxes desencotxessa desencotxessen desencotxesses desencotxessi desencotxessin desencotxessis desencotxeu desencotxi desencotxin desencotxis desencotxo desencotxos desencotxs desencotxà desencotxàiem desencotxàieu desencotxàrem desencotxàreu desencotxàs desencotxàssem desencotxàsseu desencotxàssim desencotxàssiu desencotxàvem desencotxàvets desencotxàveu desencotxàvom desencotxés desencotxéssem desencotxésseu desencotxéssim desencotxéssiu desencotxí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
apearse

desendeutar /de.zen.dewˈta/ /de.zen.dewˈtaɾ/ /də.zən.dəwˈta/ alg ant bal cent desendeut desendeuta desendeutada desendeutades desendeutaia desendeutaien desendeutaies desendeutam desendeutant desendeutar desendeutara desendeutaran desendeutarem desendeutaren desendeutares desendeutareu desendeutaria desendeutarien desendeutaries desendeutariva desendeutariven desendeutarives desendeutarà desendeutaràs desendeutaré desendeutaríem desendeutaríeu desendeutarívem desendeutaríveu desendeutassen desendeutasses desendeutassin desendeutassis desendeutat desendeutats desendeutau desendeutava desendeutaven desendeutaves desendeutavi desendeutavo desendeute desendeuteguem desendeuteguessa desendeuteguessen desendeuteguesses desendeutegueu desendeutegués desendeuteguéssom desendeuteguéssou desendeutem desendeuten desendeutes desendeutessa desendeutessen desendeutesses desendeutessi desendeutessin desendeutessis desendeuteu desendeuti desendeutin desendeutis desendeuto desendeutos desendeuts desendeutà desendeutàiem desendeutàieu desendeutàrem desendeutàreu desendeutàs desendeutàssem desendeutàsseu desendeutàssim desendeutàssiu desendeutàvem desendeutàvets desendeutàveu desendeutàvom desendeutés desendeutéssem desendeutésseu desendeutéssim desendeutéssiu desendeutí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desadeudar

desendimoniar /de.zen.di.mo.niˈa/ /de.zen.di.mo.niˈaɾ/ /də.zən.di.mo.niˈa/ /də.zən.di.mu.niˈa/ alg bal desendimonia desendimoniada desendimoniades desendimoniam desendimoniant desendimoniar desendimoniara desendimoniaran desendimoniarem desendimoniaren desendimoniares desendimoniareu desendimoniaria desendimoniarien desendimoniaries desendimoniarà desendimoniaràs desendimoniaré desendimoniaríem desendimoniaríeu desendimoniassen desendimoniasses desendimoniassin desendimoniassis desendimoniat desendimoniats desendimoniau desendimoniava desendimoniaven desendimoniaves desendimonie desendimoniem desendimonien desendimonies desendimoniessen desendimoniesses desendimoniessin desendimoniessis desendimonieu desendimonii desendimonio desendimonià desendimoniàrem desendimoniàreu desendimoniàs desendimoniàssem desendimoniàsseu desendimoniàssim desendimoniàssiu desendimoniàvem desendimoniàveu desendimoniés desendimoniéssem desendimoniésseu desendimoniéssim desendimoniéssiu desendimonií desendimoniï desendimoniïn desendimoniïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desendemoniar

desendolcir /de.zen.doɫˈsi/ /de.zen.doɫˈsiɾ/ /də.zən.duɫˈsi/ alg ant bal centr desendolceix desendolceixa desendolceixen desendolceixes desendolceixi desendolceixin desendolceixis desendolceixo desendolceixs desendolcesc desendolcesca desendolcesquen desendolcesques desendolcesqui desendolcesquin desendolcesquis desendolcia desendolcida desendolcides desendolcien desendolcies desendolciguem desendolciguera desendolcigueren desendolcigueres desendolciguessen desendolciguesses desendolciguessin desendolciguessis desendolcigueu desendolcigueva desendolcigueven desendolcigueves desendolcigué desendolciguérem desendolciguéreu desendolcigués desendolciguéssem desendolciguésseu desendolciguéssim desendolciguéssiu desendolciguévem desendolciguéveu desendolcim desendolcint desendolcir desendolcira desendolciran desendolcirem desendolciren desendolcires desendolcireu desendolciria desendolcirien desendolciries desendolciriva desendolciriven desendolcirives desendolcirà desendolciràs desendolciré desendolciríem desendolciríeu desendolcirívem desendolciríveu desendolcisc desendolcisca desendolcisco desendolciscos desendolcisquem desendolcisquen desendolcisques desendolcisqueu desendolcissa desendolcissen desendolcisses desendolcissi desendolcissin desendolcissis desendolcist desendolcit desendolcits desendolciu desendolciva desendolciven desendolcives desendolcix desendolcixa desendolcixen desendolcixes desendolcixi desendolcixin desendolcixis desendolcixo desendolcixos desendolcí desendolcíem desendolcíets desendolcíeu desendolcírem desendolcíreu desendolcís desendolcíscon desendolcíssem desendolcísseu desendolcíssim desendolcíssiu desendolcíssom desendolcíssou desendolcívem desendolcíveu desendolcíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desendulzar

desendropir /dez.en.dɾoˈpi/ /dez.en.dɾoˈpiɾ/ /dəz.ən.dɾuˈpi/ alg ant bal centr desendropeix desendropeixa desendropeixen desendropeixes desendropeixi desendropeixin desendropeixis desendropeixo desendropeixs desendropesc desendropesca desendropesquen desendropesques desendropesqui desendropesquin desendropesquis desendropia desendropida desendropides desendropien desendropies desendropiguem desendropiguera desendropigueren desendropigueres desendropiguessen desendropiguesses desendropiguessin desendropiguessis desendropigueu desendropigueva desendropigueven desendropigueves desendropigué desendropiguérem desendropiguéreu desendropigués desendropiguéssem desendropiguésseu desendropiguéssim desendropiguéssiu desendropiguévem desendropiguéveu desendropim desendropint desendropir desendropira desendropiran desendropirem desendropiren desendropires desendropireu desendropiria desendropirien desendropiries desendropiriva desendropiriven desendropirives desendropirà desendropiràs desendropiré desendropiríem desendropiríeu desendropirívem desendropiríveu desendropisc desendropisca desendropisco desendropiscos desendropisquem desendropisquen desendropisques desendropisqueu desendropissa desendropissen desendropisses desendropissi desendropissin desendropissis desendropist desendropit desendropits desendropiu desendropiva desendropiven desendropives desendropix desendropixa desendropixen desendropixes desendropixi desendropixin desendropixis desendropixo desendropixos desendropí desendropíem desendropíets desendropíeu desendropírem desendropíreu desendropís desendropíscon desendropíssem desendropísseu desendropíssim desendropíssiu desendropíssom desendropíssou desendropívem desendropíveu desendropíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desperezarse

desenfadar /de.zeɱ.faˈða/ /de.zeɱ.faˈðaɾ/ /də.zəɱ.fəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenfad desenfada desenfadada desenfadades desenfadam desenfadant desenfadar desenfadara desenfadaran desenfadarem desenfadaren desenfadares desenfadareu desenfadaria desenfadarien desenfadaries desenfadarà desenfadaràs desenfadaré desenfadaríem desenfadaríeu desenfadassen desenfadasses desenfadassin desenfadassis desenfadat desenfadats desenfadau desenfadava desenfadaven desenfadaves desenfade desenfadem desenfaden desenfades desenfadessen desenfadesses desenfadessin desenfadessis desenfadeu desenfadi desenfadin desenfadis desenfado desenfadà desenfadàrem desenfadàreu desenfadàs desenfadàssem desenfadàsseu desenfadàssim desenfadàssiu desenfadàvem desenfadàveu desenfadés desenfadéssem desenfadésseu desenfadéssim desenfadéssiu desenfadí occ sept val v
desenfadar

desenfrenadament /de.zeɱ.fɾeˌna.ðaˈmen/ /de.zeɱ.fɾeˌna.ðaˈment/ /də.zəɱ.fɾəˌna.ðəˈmen/ /də.zəɱ.fɾəˌna.ðəˈment/ adv
desbocadamente

desenganxar /de.zeŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /de.zeŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /də.zəŋ.ɡəɲˈʃa/ alg ant bal cent desenganx desenganxa desenganxada desenganxades desenganxaia desenganxaien desenganxaies desenganxam desenganxant desenganxar desenganxara desenganxaran desenganxarem desenganxaren desenganxares desenganxareu desenganxaria desenganxarien desenganxaries desenganxariva desenganxariven desenganxarives desenganxarà desenganxaràs desenganxaré desenganxaríem desenganxaríeu desenganxarívem desenganxaríveu desenganxassen desenganxasses desenganxassin desenganxassis desenganxat desenganxats desenganxau desenganxava desenganxaven desenganxaves desenganxavi desenganxavo desenganxe desenganxeguem desenganxeguessa desenganxeguessen desenganxeguesses desenganxegueu desenganxegués desenganxeguéssom desenganxeguéssou desenganxem desenganxen desenganxes desenganxessa desenganxessen desenganxesses desenganxessi desenganxessin desenganxessis desenganxeu desenganxi desenganxin desenganxis desenganxo desenganxos desenganxs desenganxà desenganxàiem desenganxàieu desenganxàrem desenganxàreu desenganxàs desenganxàssem desenganxàsseu desenganxàssim desenganxàssiu desenganxàvem desenganxàvets desenganxàveu desenganxàvom desenganxés desenganxéssem desenganxésseu desenganxéssim desenganxéssiu desenganxí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desenganchar

desengreixar /de.zeŋ.ɡɾejˈʃa/ /de.zeŋ.ɡɾejˈʃaɾ/ /de.zeŋ.ɡɾeˈʃa/ /də.zəŋ.ɡɾəˈʃa/ alg ant bal cent desengreix desengreixa desengreixada desengreixades desengreixaia desengreixaien desengreixaies desengreixam desengreixant desengreixar desengreixara desengreixaran desengreixarem desengreixaren desengreixares desengreixareu desengreixaria desengreixarien desengreixaries desengreixariva desengreixariven desengreixarives desengreixarà desengreixaràs desengreixaré desengreixaríem desengreixaríeu desengreixarívem desengreixaríveu desengreixassen desengreixasses desengreixassin desengreixassis desengreixat desengreixats desengreixau desengreixava desengreixaven desengreixaves desengreixavi desengreixavo desengreixe desengreixeguem desengreixeguessa desengreixeguessen desengreixeguesses desengreixegueu desengreixegués desengreixeguéssom desengreixeguéssou desengreixem desengreixen desengreixes desengreixessa desengreixessen desengreixesses desengreixessi desengreixessin desengreixessis desengreixeu desengreixi desengreixin desengreixis desengreixo desengreixos desengreixs desengreixà desengreixàiem desengreixàieu desengreixàrem desengreixàreu desengreixàs desengreixàssem desengreixàsseu desengreixàssim desengreixàssiu desengreixàvem desengreixàvets desengreixàveu desengreixàvom desengreixés desengreixéssem desengreixésseu desengreixéssim desengreixéssiu desengreixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
adelgazar

desengrescar /de.zeŋ.gɾesˈka/ /de.zeŋ.gɾesˈkaɾ/ /də.zəŋ.gɾəsˈka/ alg ant bal cent desengresc desengresca desengrescada desengrescades desengrescaia desengrescaien desengrescaies desengrescam desengrescant desengrescar desengrescara desengrescaran desengrescarem desengrescaren desengrescares desengrescareu desengrescaria desengrescarien desengrescaries desengrescariva desengrescariven desengrescarives desengrescarà desengrescaràs desengrescaré desengrescaríem desengrescaríeu desengrescarívem desengrescaríveu desengrescassen desengrescasses desengrescassin desengrescassis desengrescat desengrescats desengrescau desengrescava desengrescaven desengrescaves desengrescavi desengrescavo desengresco desengrescos desengrescà desengrescàiem desengrescàieu desengrescàrem desengrescàreu desengrescàs desengrescàssem desengrescàsseu desengrescàssim desengrescàssiu desengrescàvem desengrescàvets desengrescàveu desengrescàvom desengresque desengresqueguem desengresqueguessa desengresqueguessen desengresqueguesses desengresquegueu desengresquegués desengresqueguéssom desengresqueguéssou desengresquem desengresquen desengresques desengresquessa desengresquessen desengresquesses desengresquessi desengresquessin desengresquessis desengresqueu desengresqui desengresquin desengresquis desengresqués desengresquéssem desengresquésseu desengresquéssim desengresquéssiu desengresquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desanimar

desengrevir /dez.en.ɣɾeˈβiɾ/ /dez.ən.ɣɾeˈβi/ /dəz.ən.ɣɾəˈβi/ alg ant bal centr desengreveix desengreveixa desengreveixen desengreveixes desengreveixi desengreveixin desengreveixis desengreveixo desengreveixs desengrevesc desengrevesca desengrevesquen desengrevesques desengrevesqui desengrevesquin desengrevesquis desengrevia desengrevida desengrevides desengrevien desengrevies desengreviguem desengreviguera desengrevigueren desengrevigueres desengreviguessen desengreviguesses desengreviguessin desengreviguessis desengrevigueu desengrevigueva desengrevigueven desengrevigueves desengrevigué desengreviguérem desengreviguéreu desengrevigués desengreviguéssem desengreviguésseu desengreviguéssim desengreviguéssiu desengreviguévem desengreviguéveu desengrevim desengrevint desengrevir desengrevira desengreviran desengrevirem desengreviren desengrevires desengrevireu desengreviria desengrevirien desengreviries desengreviriva desengreviriven desengrevirives desengrevirà desengreviràs desengreviré desengreviríem desengreviríeu desengrevirívem desengreviríveu desengrevisc desengrevisca desengrevisco desengreviscos desengrevisquem desengrevisquen desengrevisques desengrevisqueu desengrevissa desengrevissen desengrevisses desengrevissi desengrevissin desengrevissis desengrevist desengrevit desengrevits desengreviu desengreviva desengreviven desengrevives desengrevix desengrevixa desengrevixen desengrevixes desengrevixi desengrevixin desengrevixis desengrevixo desengrevixos desengreví desengrevíem desengrevíets desengrevíeu desengrevírem desengrevíreu desengrevís desengrevíscon desengrevíssem desengrevísseu desengrevíssim desengrevíssiu desengrevíssom desengrevíssou desengrevívem desengrevíveu desengrevíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
aliviar

desengrillonar /de.zeŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /de.zeŋ.ɡɾi.ʎoˈnaɾ/ /də.zəŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /də.zəŋ.ɡɾi.ʎuˈna/ alg ant bal cent desengrillon desengrillona desengrillonada desengrillonades desengrillonaia desengrillonaien desengrillonaies desengrillonam desengrillonant desengrillonar desengrillonara desengrillonaran desengrillonarem desengrillonaren desengrillonares desengrillonareu desengrillonaria desengrillonarien desengrillonaries desengrillonariva desengrillonariven desengrillonarives desengrillonarà desengrillonaràs desengrillonaré desengrillonaríem desengrillonaríeu desengrillonarívem desengrillonaríveu desengrillonassen desengrillonasses desengrillonassin desengrillonassis desengrillonat desengrillonats desengrillonau desengrillonava desengrillonaven desengrillonaves desengrillonavi desengrillonavo desengrillone desengrilloneguem desengrilloneguessa desengrilloneguessen desengrilloneguesses desengrillonegueu desengrillonegués desengrilloneguéssom desengrilloneguéssou desengrillonem desengrillonen desengrillones desengrillonessa desengrillonessen desengrillonesses desengrillonessi desengrillonessin desengrillonessis desengrilloneu desengrilloni desengrillonin desengrillonis desengrillono desengrillonos desengrillons desengrillonà desengrillonàiem desengrillonàieu desengrillonàrem desengrillonàreu desengrillonàs desengrillonàssem desengrillonàsseu desengrillonàssim desengrillonàssiu desengrillonàvem desengrillonàvets desengrillonàveu desengrillonàvom desengrillonés desengrillonéssem desengrillonésseu desengrillonéssim desengrillonéssiu desengrilloní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desposar

desengruixir /de.zeŋ.ɡɾujˈʃi/ /de.zeŋ.ɡɾujˈʃiɾ/ /de.zeŋ.ɡɾuˈʃi/ /də.zəŋ.ɡɾuˈʃi/ alg ant bal centr desengruixeix desengruixeixa desengruixeixen desengruixeixes desengruixeixi desengruixeixin desengruixeixis desengruixeixo desengruixeixs desengruixesc desengruixesca desengruixesquen desengruixesques desengruixesqui desengruixesquin desengruixesquis desengruixia desengruixida desengruixides desengruixien desengruixies desengruixiguem desengruixiguera desengruixigueren desengruixigueres desengruixiguessen desengruixiguesses desengruixiguessin desengruixiguessis desengruixigueu desengruixigueva desengruixigueven desengruixigueves desengruixigué desengruixiguérem desengruixiguéreu desengruixigués desengruixiguéssem desengruixiguésseu desengruixiguéssim desengruixiguéssiu desengruixiguévem desengruixiguéveu desengruixim desengruixint desengruixir desengruixira desengruixiran desengruixirem desengruixiren desengruixires desengruixireu desengruixiria desengruixirien desengruixiries desengruixiriva desengruixiriven desengruixirives desengruixirà desengruixiràs desengruixiré desengruixiríem desengruixiríeu desengruixirívem desengruixiríveu desengruixisc desengruixisca desengruixisco desengruixiscos desengruixisquem desengruixisquen desengruixisques desengruixisqueu desengruixissa desengruixissen desengruixisses desengruixissi desengruixissin desengruixissis desengruixist desengruixit desengruixits desengruixiu desengruixiva desengruixiven desengruixives desengruixix desengruixixa desengruixixen desengruixixes desengruixixi desengruixixin desengruixixis desengruixixo desengruixixos desengruixí desengruixíem desengruixíets desengruixíeu desengruixírem desengruixíreu desengruixís desengruixíscon desengruixíssem desengruixísseu desengruixíssim desengruixíssiu desengruixíssom desengruixíssou desengruixívem desengruixíveu desengruixíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desengrosar

desenllaç /de.zeɲˈʎas/ /də.zəɲˈʎas/ n masc
desenlace

desenllepolir /de.zeɲ.ʎe.poˈɫi/ /de.zeɲ.ʎe.poˈɫiɾ/ /də.zəɲ.ʎə.poˈɫi/ /də.zəɲ.ʎə.puˈɫi/ alg ant bal centr desenllepoleix desenllepoleixa desenllepoleixen desenllepoleixes desenllepoleixi desenllepoleixin desenllepoleixis desenllepoleixo desenllepoleixs desenllepolesc desenllepolesca desenllepolesquen desenllepolesques desenllepolesqui desenllepolesquin desenllepolesquis desenllepolia desenllepolida desenllepolides desenllepolien desenllepolies desenllepoliguem desenllepoliguera desenllepoligueren desenllepoligueres desenllepoliguessen desenllepoliguesses desenllepoliguessin desenllepoliguessis desenllepoligueu desenllepoligueva desenllepoligueven desenllepoligueves desenllepoligué desenllepoliguérem desenllepoliguéreu desenllepoligués desenllepoliguéssem desenllepoliguésseu desenllepoliguéssim desenllepoliguéssiu desenllepoliguévem desenllepoliguéveu desenllepolim desenllepolint desenllepolir desenllepolira desenllepoliran desenllepolirem desenllepoliren desenllepolires desenllepolireu desenllepoliria desenllepolirien desenllepoliries desenllepoliriva desenllepoliriven desenllepolirives desenllepolirà desenllepoliràs desenllepoliré desenllepoliríem desenllepoliríeu desenllepolirívem desenllepoliríveu desenllepolisc desenllepolisca desenllepolisco desenllepoliscos desenllepolisquem desenllepolisquen desenllepolisques desenllepolisqueu desenllepolissa desenllepolissen desenllepolisses desenllepolissi desenllepolissin desenllepolissis desenllepolist desenllepolit desenllepolits desenllepoliu desenllepoliva desenllepoliven desenllepolives desenllepolix desenllepolixa desenllepolixen desenllepolixes desenllepolixi desenllepolixin desenllepolixis desenllepolixo desenllepolixos desenllepolí desenllepolíem desenllepolíets desenllepolíeu desenllepolírem desenllepolíreu desenllepolís desenllepolíscon desenllepolíssem desenllepolísseu desenllepolíssim desenllepolíssiu desenllepolíssom desenllepolíssou desenllepolívem desenllepolíveu desenllepolíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
quitar lo goloso

desenlletgir /de.zeɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /de.zeɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /də.zəɲ.ʎəˈd͡ʒi/ alg ant bal centr desenlletgeix desenlletgeixa desenlletgeixen desenlletgeixes desenlletgeixi desenlletgeixin desenlletgeixis desenlletgeixo desenlletgeixs desenlletgesc desenlletgesca desenlletgesquen desenlletgesques desenlletgesqui desenlletgesquin desenlletgesquis desenlletgia desenlletgida desenlletgides desenlletgien desenlletgies desenlletgiguem desenlletgiguera desenlletgigueren desenlletgigueres desenlletgiguessen desenlletgiguesses desenlletgiguessin desenlletgiguessis desenlletgigueu desenlletgigueva desenlletgigueven desenlletgigueves desenlletgigué desenlletgiguérem desenlletgiguéreu desenlletgigués desenlletgiguéssem desenlletgiguésseu desenlletgiguéssim desenlletgiguéssiu desenlletgiguévem desenlletgiguéveu desenlletgim desenlletgint desenlletgir desenlletgira desenlletgiran desenlletgirem desenlletgiren desenlletgires desenlletgireu desenlletgiria desenlletgirien desenlletgiries desenlletgiriva desenlletgiriven desenlletgirives desenlletgirà desenlletgiràs desenlletgiré desenlletgiríem desenlletgiríeu desenlletgirívem desenlletgiríveu desenlletgisc desenlletgisca desenlletgisco desenlletgiscos desenlletgisquem desenlletgisquen desenlletgisques desenlletgisqueu desenlletgissa desenlletgissen desenlletgisses desenlletgissi desenlletgissin desenlletgissis desenlletgist desenlletgit desenlletgits desenlletgiu desenlletgiva desenlletgiven desenlletgives desenlletgix desenlletgixa desenlletgixen desenlletgixes desenlletgixi desenlletgixin desenlletgixis desenlletgixo desenlletgixos desenlletgí desenlletgíem desenlletgíets desenlletgíeu desenlletgírem desenlletgíreu desenlletgís desenlletgíscon desenlletgíssem desenlletgísseu desenlletgíssim desenlletgíssiu desenlletgíssom desenlletgíssou desenlletgívem desenlletgíveu desenlletgíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desafear

desenllosar /de.zeɲ.ʎoˈza/ /de.zeɲ.ʎoˈzaɾ/ /də.zəɲ.ʎoˈza/ /də.zəɲ.ʎuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenllosa desenllosada desenllosades desenllosam desenllosant desenllosar desenllosara desenllosaran desenllosarem desenllosaren desenllosares desenllosareu desenllosaria desenllosarien desenllosaries desenllosarà desenllosaràs desenllosaré desenllosaríem desenllosaríeu desenllosassen desenllosasses desenllosassin desenllosassis desenllosat desenllosats desenllosau desenllosava desenllosaven desenllosaves desenllose desenllosem desenllosen desenlloses desenllosessen desenllosesses desenllosessin desenllosessis desenlloseu desenllosi desenllosin desenllosis desenlloso desenllosà desenllosàrem desenllosàreu desenllosàs desenllosàssem desenllosàsseu desenllosàssim desenllosàssiu desenllosàvem desenllosàveu desenllosés desenlloséssem desenllosésseu desenlloséssim desenlloséssiu desenllosí desenllòs occ sept val v
desenlosar

desenllustrar /de.zeɲ.ʎusˈtɾa/ /de.zeɲ.ʎusˈtɾaɾ/ /də.zəɲ.ʎusˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenllustr desenllustra desenllustrada desenllustrades desenllustram desenllustrant desenllustrar desenllustrara desenllustraran desenllustrarem desenllustraren desenllustrares desenllustrareu desenllustraria desenllustrarien desenllustraries desenllustrarà desenllustraràs desenllustraré desenllustraríem desenllustraríeu desenllustrassen desenllustrasses desenllustrassin desenllustrassis desenllustrat desenllustrats desenllustrau desenllustrava desenllustraven desenllustraves desenllustre desenllustrem desenllustren desenllustres desenllustressen desenllustresses desenllustressin desenllustressis desenllustreu desenllustri desenllustrin desenllustris desenllustro desenllustrà desenllustràrem desenllustràreu desenllustràs desenllustràssem desenllustràsseu desenllustràssim desenllustràssiu desenllustràvem desenllustràveu desenllustrés desenllustréssem desenllustrésseu desenllustréssim desenllustréssiu desenllustrí occ sept val v
deslustrar

desennuegar /de.zen.nu.eˈɣa/ /de.zen.nu.eˈɣaɾ/ /də.zən.nu.əˈɣa/ alg bal desennueg desennuega desennuegada desennuegades desennuegam desennuegant desennuegar desennuegara desennuegaran desennuegarem desennuegaren desennuegares desennuegareu desennuegaria desennuegarien desennuegaries desennuegarà desennuegaràs desennuegaré desennuegaríem desennuegaríeu desennuegassen desennuegasses desennuegassin desennuegassis desennuegat desennuegats desennuegau desennuegava desennuegaven desennuegaves desennuego desennuegue desennueguem desennueguen desennuegues desennueguessen desennueguesses desennueguessin desennueguessis desennuegueu desennuegui desennueguin desennueguis desennuegués desennueguéssem desennueguésseu desennueguéssim desennueguéssiu desennueguí desennuegà desennuegàrem desennuegàreu desennuegàs desennuegàssem desennuegàsseu desennuegàssim desennuegàssiu desennuegàvem desennuegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desatragantar

desenquadernar /dez.eŋ.kwa.ðerˈna/ /dez.eŋ.kwa.ðeɾˈnaɾ/ /dəz.əŋ.kwə.ðərˈna/ alg ant bal cent desenquadern desenquaderna desenquadernada desenquadernades desenquadernaia desenquadernaien desenquadernaies desenquadernam desenquadernant desenquadernar desenquadernara desenquadernaran desenquadernarem desenquadernaren desenquadernares desenquadernareu desenquadernaria desenquadernarien desenquadernaries desenquadernariva desenquadernariven desenquadernarives desenquadernarà desenquadernaràs desenquadernaré desenquadernaríem desenquadernaríeu desenquadernarívem desenquadernaríveu desenquadernassen desenquadernasses desenquadernassin desenquadernassis desenquadernat desenquadernats desenquadernau desenquadernava desenquadernaven desenquadernaves desenquadernavi desenquadernavo desenquaderne desenquaderneguem desenquaderneguessa desenquaderneguessen desenquaderneguesses desenquadernegueu desenquadernegués desenquaderneguéssom desenquaderneguéssou desenquadernem desenquadernen desenquadernes desenquadernessa desenquadernessen desenquadernesses desenquadernessi desenquadernessin desenquadernessis desenquaderneu desenquaderni desenquadernin desenquadernis desenquaderno desenquadernos desenquaderns desenquadernà desenquadernàiem desenquadernàieu desenquadernàrem desenquadernàreu desenquadernàs desenquadernàssem desenquadernàsseu desenquadernàssim desenquadernàssiu desenquadernàvem desenquadernàvets desenquadernàveu desenquadernàvom desenquadernés desenquadernéssem desenquadernésseu desenquadernéssim desenquadernéssiu desenquaderní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desencuadernar

desenraonadament /de.zen.ra.oˌna.ðaˈmen/ /de.zen.ra.oˌna.ðaˈment/ /də.zən.rə.oˌna.ðəˈment/ /də.zən.rə.uˌna.ðəˈmen/ adv
irracionalmente

desenrotllar /de.zen.roʎˈʎa/ /de.zen.roˈʎa/ /de.zen.roˈʎaɾ/ /də.zən.roɫˈɫa/ /də.zən.ruɫˈɫa/ /də.zən.ruʎˈʎa/ alg ant bal cent desenrotll desenrotlla desenrotllada desenrotllades desenrotllaia desenrotllaien desenrotllaies desenrotllam desenrotllant desenrotllar desenrotllara desenrotllaran desenrotllarem desenrotllaren desenrotllares desenrotllareu desenrotllaria desenrotllarien desenrotllaries desenrotllariva desenrotllariven desenrotllarives desenrotllarà desenrotllaràs desenrotllaré desenrotllaríem desenrotllaríeu desenrotllarívem desenrotllaríveu desenrotllassen desenrotllasses desenrotllassin desenrotllassis desenrotllat desenrotllats desenrotllau desenrotllava desenrotllaven desenrotllaves desenrotllavi desenrotllavo desenrotlle desenrotlleguem desenrotlleguessa desenrotlleguessen desenrotlleguesses desenrotllegueu desenrotllegués desenrotlleguéssom desenrotlleguéssou desenrotllem desenrotllen desenrotlles desenrotllessa desenrotllessen desenrotllesses desenrotllessi desenrotllessin desenrotllessis desenrotlleu desenrotlli desenrotllin desenrotllis desenrotllo desenrotllos desenrotlls desenrotllà desenrotllàiem desenrotllàieu desenrotllàrem desenrotllàreu desenrotllàs desenrotllàssem desenrotllàsseu desenrotllàssim desenrotllàssiu desenrotllàvem desenrotllàvets desenrotllàveu desenrotllàvom desenrotllés desenrotlléssem desenrotllésseu desenrotlléssim desenrotlléssiu desenrotllí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desenrollar
Estendre una cosa que estava desada en forma de rotlle.
desarrollar
Continuar un procés que només estava iniciat.

desensenyorir /dez.en.se.ɲoˈɾiɾ/ /dez.en.sə.ɲoˈɾi/ /dəz.ən.sə.ɲuˈɾi/ alg ant bal centr desensenyoreix desensenyoreixa desensenyoreixen desensenyoreixes desensenyoreixi desensenyoreixin desensenyoreixis desensenyoreixo desensenyoreixs desensenyoresc desensenyoresca desensenyoresquen desensenyoresques desensenyoresqui desensenyoresquin desensenyoresquis desensenyoria desensenyorida desensenyorides desensenyorien desensenyories desensenyoriguem desensenyoriguera desensenyorigueren desensenyorigueres desensenyoriguessen desensenyoriguesses desensenyoriguessin desensenyoriguessis desensenyorigueu desensenyorigueva desensenyorigueven desensenyorigueves desensenyorigué desensenyoriguérem desensenyoriguéreu desensenyorigués desensenyoriguéssem desensenyoriguésseu desensenyoriguéssim desensenyoriguéssiu desensenyoriguévem desensenyoriguéveu desensenyorim desensenyorint desensenyorir desensenyorira desensenyoriran desensenyorirem desensenyoriren desensenyorires desensenyorireu desensenyoriria desensenyoririen desensenyoriries desensenyoririva desensenyoririven desensenyoririves desensenyorirà desensenyoriràs desensenyoriré desensenyoriríem desensenyoriríeu desensenyorirívem desensenyoriríveu desensenyorisc desensenyorisca desensenyorisco desensenyoriscos desensenyorisquem desensenyorisquen desensenyorisques desensenyorisqueu desensenyorissa desensenyorissen desensenyorisses desensenyorissi desensenyorissin desensenyorissis desensenyorist desensenyorit desensenyorits desensenyoriu desensenyoriva desensenyoriven desensenyorives desensenyorix desensenyorixa desensenyorixen desensenyorixes desensenyorixi desensenyorixin desensenyorixis desensenyorixo desensenyorixos desensenyorí desensenyoríem desensenyoríets desensenyoríeu desensenyorírem desensenyoríreu desensenyorís desensenyoríscon desensenyoríssem desensenyorísseu desensenyoríssim desensenyoríssiu desensenyoríssom desensenyoríssou desensenyorívem desensenyoríveu desensenyoríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desposeer

desensopir /ðez.en.soˈpi/ /ðez.en.soˈpiɾ/ /ðəz.ən.suˈpi/ alg ant bal centr desensopeix desensopeixa desensopeixen desensopeixes desensopeixi desensopeixin desensopeixis desensopeixo desensopeixs desensopesc desensopesca desensopesquen desensopesques desensopesqui desensopesquin desensopesquis desensopia desensopida desensopides desensopien desensopies desensopiguem desensopiguera desensopigueren desensopigueres desensopiguessen desensopiguesses desensopiguessin desensopiguessis desensopigueu desensopigueva desensopigueven desensopigueves desensopigué desensopiguérem desensopiguéreu desensopigués desensopiguéssem desensopiguésseu desensopiguéssim desensopiguéssiu desensopiguévem desensopiguéveu desensopim desensopint desensopir desensopira desensopiran desensopirem desensopiren desensopires desensopireu desensopiria desensopirien desensopiries desensopiriva desensopiriven desensopirives desensopirà desensopiràs desensopiré desensopiríem desensopiríeu desensopirívem desensopiríveu desensopisc desensopisca desensopisco desensopiscos desensopisquem desensopisquen desensopisques desensopisqueu desensopissa desensopissen desensopisses desensopissi desensopissin desensopissis desensopist desensopit desensopits desensopiu desensopiva desensopiven desensopives desensopix desensopixa desensopixen desensopixes desensopixi desensopixin desensopixis desensopixo desensopixos desensopí desensopíem desensopíets desensopíeu desensopírem desensopíreu desensopís desensopíscon desensopíssem desensopísseu desensopíssim desensopíssiu desensopíssom desensopíssou desensopívem desensopíveu desensopíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
depabilar

desensuperbir /dez.ən.su.peɾˈβi/ /dez.ən.su.peɾˈβiɾ/ /dəz.ən.su.pəɾˈβi/ alg ant bal centr desensuperbeix desensuperbeixa desensuperbeixen desensuperbeixes desensuperbeixi desensuperbeixin desensuperbeixis desensuperbeixo desensuperbeixs desensuperbesc desensuperbesca desensuperbesquen desensuperbesques desensuperbesqui desensuperbesquin desensuperbesquis desensuperbia desensuperbida desensuperbides desensuperbien desensuperbies desensuperbiguem desensuperbiguera desensuperbigueren desensuperbigueres desensuperbiguessen desensuperbiguesses desensuperbiguessin desensuperbiguessis desensuperbigueu desensuperbigueva desensuperbigueven desensuperbigueves desensuperbigué desensuperbiguérem desensuperbiguéreu desensuperbigués desensuperbiguéssem desensuperbiguésseu desensuperbiguéssim desensuperbiguéssiu desensuperbiguévem desensuperbiguéveu desensuperbim desensuperbint desensuperbir desensuperbira desensuperbiran desensuperbirem desensuperbiren desensuperbires desensuperbireu desensuperbiria desensuperbirien desensuperbiries desensuperbiriva desensuperbiriven desensuperbirives desensuperbirà desensuperbiràs desensuperbiré desensuperbiríem desensuperbiríeu desensuperbirívem desensuperbiríveu desensuperbisc desensuperbisca desensuperbisco desensuperbiscos desensuperbisquem desensuperbisquen desensuperbisques desensuperbisqueu desensuperbissa desensuperbissen desensuperbisses desensuperbissi desensuperbissin desensuperbissis desensuperbist desensuperbit desensuperbits desensuperbiu desensuperbiva desensuperbiven desensuperbives desensuperbix desensuperbixa desensuperbixen desensuperbixes desensuperbixi desensuperbixin desensuperbixis desensuperbixo desensuperbixos desensuperbí desensuperbíem desensuperbíets desensuperbíeu desensuperbírem desensuperbíreu desensuperbís desensuperbíscon desensuperbíssem desensuperbísseu desensuperbíssim desensuperbíssiu desensuperbíssom desensuperbíssou desensuperbívem desensuperbíveu desensuperbíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desensoberbecer

desentendre's /dez.enˈten.dɾes/ /dəz.ənˈten.dɾəs/ bal desentenc desentendran desentendre desentendrem desentendreu desentendria desentendrien desentendries desentendrà desentendràs desentendré desentendríem desentendríeu desentenem desentenen desentenent desenteneu desentenga desentenguem desentenguen desentenguera desentengueren desentengueres desentengues desentenguessen desentenguesses desentenguessin desentenguessis desentengueu desentengui desentenguin desentenguis desentengué desentenguérem desentenguéreu desentengués desentenguéssem desentenguésseu desentenguéssim desentenguéssiu desentenguí desentenia desentenien desentenies desentens desenteníem desenteníeu desentesa desenteses desentesos desentès desentén desentés occ val v
desentenderse

desentenebrir /ðez.en.dɾoˈpiɾ/ /ðez.en.te.neˈβɾi/ /ðəz.ən.tə.nəˈβɾi/ alg ant bal centr desentenebreix desentenebreixa desentenebreixen desentenebreixes desentenebreixi desentenebreixin desentenebreixis desentenebreixo desentenebreixs desentenebresc desentenebresca desentenebresquen desentenebresques desentenebresqui desentenebresquin desentenebresquis desentenebria desentenebrida desentenebrides desentenebrien desentenebries desentenebriguem desentenebriguera desentenebrigueren desentenebrigueres desentenebriguessen desentenebriguesses desentenebriguessin desentenebriguessis desentenebrigueu desentenebrigueva desentenebrigueven desentenebrigueves desentenebrigué desentenebriguérem desentenebriguéreu desentenebrigués desentenebriguéssem desentenebriguésseu desentenebriguéssim desentenebriguéssiu desentenebriguévem desentenebriguéveu desentenebrim desentenebrint desentenebrir desentenebrira desentenebriran desentenebrirem desentenebriren desentenebrires desentenebrireu desentenebriria desentenebririen desentenebriries desentenebririva desentenebririven desentenebririves desentenebrirà desentenebriràs desentenebriré desentenebriríem desentenebriríeu desentenebrirívem desentenebriríveu desentenebrisc desentenebrisca desentenebrisco desentenebriscos desentenebrisquem desentenebrisquen desentenebrisques desentenebrisqueu desentenebrissa desentenebrissen desentenebrisses desentenebrissi desentenebrissin desentenebrissis desentenebrist desentenebrit desentenebrits desentenebriu desentenebriva desentenebriven desentenebrives desentenebrix desentenebrixa desentenebrixen desentenebrixes desentenebrixi desentenebrixin desentenebrixis desentenebrixo desentenebrixos desentenebrí desentenebríem desentenebríets desentenebríeu desentenebrírem desentenebríreu desentenebrís desentenebríscon desentenebríssem desentenebrísseu desentenebríssim desentenebríssiu desentenebríssom desentenebríssou desentenebrívem desentenebríveu desentenebríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
despejar

desenterbolir /dez.en.ter.βoˈli/ /dez.en.teɾ.βoˈliɾ/ /dəz.ən.tər.buˈɫi/ alg ant bal centr desenterboleix desenterboleixa desenterboleixen desenterboleixes desenterboleixi desenterboleixin desenterboleixis desenterboleixo desenterboleixs desenterbolesc desenterbolesca desenterbolesquen desenterbolesques desenterbolesqui desenterbolesquin desenterbolesquis desenterbolia desenterbolida desenterbolides desenterbolien desenterbolies desenterboliguem desenterboliguera desenterboligueren desenterboligueres desenterboliguessen desenterboliguesses desenterboliguessin desenterboliguessis desenterboligueu desenterboligueva desenterboligueven desenterboligueves desenterboligué desenterboliguérem desenterboliguéreu desenterboligués desenterboliguéssem desenterboliguésseu desenterboliguéssim desenterboliguéssiu desenterboliguévem desenterboliguéveu desenterbolim desenterbolint desenterbolir desenterbolira desenterboliran desenterbolirem desenterboliren desenterbolires desenterbolireu desenterboliria desenterbolirien desenterboliries desenterboliriva desenterboliriven desenterbolirives desenterbolirà desenterboliràs desenterboliré desenterboliríem desenterboliríeu desenterbolirívem desenterboliríveu desenterbolisc desenterbolisca desenterbolisco desenterboliscos desenterbolisquem desenterbolisquen desenterbolisques desenterbolisqueu desenterbolissa desenterbolissen desenterbolisses desenterbolissi desenterbolissin desenterbolissis desenterbolist desenterbolit desenterbolits desenterboliu desenterboliva desenterboliven desenterbolives desenterbolix desenterbolixa desenterbolixen desenterbolixes desenterbolixi desenterbolixin desenterbolixis desenterbolixo desenterbolixos desenterbolí desenterbolíem desenterbolíets desenterbolíeu desenterbolírem desenterbolíreu desenterbolís desenterbolíscon desenterbolíssem desenterbolísseu desenterbolíssim desenterbolíssiu desenterbolíssom desenterbolíssou desenterbolívem desenterbolíveu desenterbolíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desenturbiar

desentonadament /de.zen.toˌna.ðaˈmen/ /de.zen.toˌna.ðaˈment/ /də.zən.toˌna.ðəˈment/ /də.zən.tuˌna.ðəˈmen/ adv
descompuestamente

desentristir /ðez.en.tɾisˈtiɾ/ /ðez.ən.tɾisˈti/ /ðəz.ən.tɾisˈti/ alg ant bal centr desentristeix desentristeixa desentristeixen desentristeixes desentristeixi desentristeixin desentristeixis desentristeixo desentristeixs desentristesc desentristesca desentristesquen desentristesques desentristesqui desentristesquin desentristesquis desentristia desentristida desentristides desentristien desentristies desentristiguem desentristiguera desentristigueren desentristigueres desentristiguessen desentristiguesses desentristiguessin desentristiguessis desentristigueu desentristigueva desentristigueven desentristigueves desentristigué desentristiguérem desentristiguéreu desentristigués desentristiguéssem desentristiguésseu desentristiguéssim desentristiguéssiu desentristiguévem desentristiguéveu desentristim desentristint desentristir desentristira desentristiran desentristirem desentristiren desentristires desentristireu desentristiria desentristirien desentristiries desentristiriva desentristiriven desentristirives desentristirà desentristiràs desentristiré desentristiríem desentristiríeu desentristirívem desentristiríveu desentristisc desentristisca desentristisco desentristiscos desentristisquem desentristisquen desentristisques desentristisqueu desentristissa desentristissen desentristisses desentristissi desentristissin desentristissis desentristist desentristit desentristits desentristiu desentristiva desentristiven desentristives desentristix desentristixa desentristixen desentristixes desentristixi desentristixin desentristixis desentristixo desentristixos desentristí desentristíem desentristíets desentristíeu desentristírem desentristíreu desentristís desentristíscon desentristíssem desentristísseu desentristíssim desentristíssiu desentristíssom desentristíssou desentristívem desentristíveu desentristíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desentristecer

desentumir /dez.en.tuˈmi/ /dez.en.tuˈmiɾ/ /dəz.ən.tuˈmi/ alg ant bal centr desentumeix desentumeixa desentumeixen desentumeixes desentumeixi desentumeixin desentumeixis desentumeixo desentumeixs desentumesc desentumesca desentumesquen desentumesques desentumesqui desentumesquin desentumesquis desentumia desentumida desentumides desentumien desentumies desentumiguem desentumiguera desentumigueren desentumigueres desentumiguessen desentumiguesses desentumiguessin desentumiguessis desentumigueu desentumigueva desentumigueven desentumigueves desentumigué desentumiguérem desentumiguéreu desentumigués desentumiguéssem desentumiguésseu desentumiguéssim desentumiguéssiu desentumiguévem desentumiguéveu desentumim desentumint desentumir desentumira desentumiran desentumirem desentumiren desentumires desentumireu desentumiria desentumirien desentumiries desentumiriva desentumiriven desentumirives desentumirà desentumiràs desentumiré desentumiríem desentumiríeu desentumirívem desentumiríveu desentumisc desentumisca desentumisco desentumiscos desentumisquem desentumisquen desentumisques desentumisqueu desentumissa desentumissen desentumisses desentumissi desentumissin desentumissis desentumist desentumit desentumits desentumiu desentumiva desentumiven desentumives desentumix desentumixa desentumixen desentumixes desentumixi desentumixin desentumixis desentumixo desentumixos desentumí desentumíem desentumíets desentumíeu desentumírem desentumíreu desentumís desentumíscon desentumíssem desentumísseu desentumíssim desentumíssiu desentumíssom desentumíssou desentumívem desentumíveu desentumíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desentumecer

desenutjar /de.ze.nuˈd͡ʒa/ /de.ze.nuˈd͡ʒaɾ/ /də.zə.nuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenutge desenutgem desenutgen desenutges desenutgessen desenutgesses desenutgessin desenutgessis desenutgeu desenutgi desenutgin desenutgis desenutgés desenutgéssem desenutgésseu desenutgéssim desenutgéssiu desenutgí desenutj desenutja desenutjada desenutjades desenutjam desenutjant desenutjar desenutjara desenutjaran desenutjarem desenutjaren desenutjares desenutjareu desenutjaria desenutjarien desenutjaries desenutjarà desenutjaràs desenutjaré desenutjaríem desenutjaríeu desenutjassen desenutjasses desenutjassin desenutjassis desenutjat desenutjats desenutjau desenutjava desenutjaven desenutjaves desenutjo desenutjà desenutjàrem desenutjàreu desenutjàs desenutjàssem desenutjàsseu desenutjàssim desenutjàssiu desenutjàvem desenutjàveu occ sept val v
desenojar

desenvolupador de videojocs n masc
desarrollador de videojuegos

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
desarrollo

desenvolupament cognoscitiu n masc
desarrollo cognitivo

desenvolupament curricular n masc
desarrollo curricular

desenvolupament moral n masc
desarrollo moral

desenvolupament personal n masc
desarrollo personal

desenvolupament professional n masc
desarrollo profesional

desenvolupament psicològic n masc
desarrollo psicológico

desenvolupament psicosocial n masc
desarrollo psicosocial

desenvolupament sostenible n masc
desarrollo sostenible

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenvolup desenvolupa desenvolupada desenvolupades desenvolupam desenvolupant desenvolupar desenvolupara desenvoluparan desenvoluparem desenvoluparen desenvolupares desenvolupareu desenvoluparia desenvoluparien desenvoluparies desenvoluparà desenvoluparàs desenvoluparé desenvoluparíem desenvoluparíeu desenvolupassen desenvolupasses desenvolupassin desenvolupassis desenvolupat desenvolupats desenvolupau desenvolupava desenvolupaven desenvolupaves desenvolupe desenvolupem desenvolupen desenvolupes desenvolupessen desenvolupesses desenvolupessin desenvolupessis desenvolupeu desenvolupi desenvolupin desenvolupis desenvolupo desenvolupà desenvolupàrem desenvolupàreu desenvolupàs desenvolupàssem desenvolupàsseu desenvolupàssim desenvolupàssiu desenvolupàvem desenvolupàveu desenvolupés desenvolupéssem desenvolupésseu desenvolupéssim desenvolupéssiu desenvolupí occ sept val v
desarrollar

desert /deˈzɛɾt/ adj masc
desierto
Sense ningú, vacant.

desert /deˈzɛɾt/ n masc
desierto deserto
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ alg ant bal cent desert deserta desertada desertades desertaia desertaien desertaies desertam desertant desertar desertara desertaran desertarem desertaren desertares desertareu desertaria desertarien desertaries desertariva desertariven desertarives desertarà desertaràs desertaré desertaríem desertaríeu desertarívem desertaríveu desertassen desertasses desertassin desertassis desertat desertats desertau desertava desertaven desertaves desertavi desertavo deserte deserteguem deserteguessa deserteguessen deserteguesses desertegueu desertegués deserteguéssom deserteguéssou desertem deserten desertes desertessa desertessen desertesses desertessi desertessin desertessis deserteu deserti desertin desertis deserto desertos deserts desertà desertàiem desertàieu desertàrem desertàreu desertàs desertàssem desertàsseu desertàssim desertàssiu desertàvem desertàvets desertàveu desertàvom desertés desertéssem desertésseu desertéssim desertéssiu desertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desertar
Deixar desert, abandonar.

desescalada /de.zes.kaˈɫa.ða/ /də.zəs.kəˈɫa.ðə/ n fem
desescalada
Disminució progressiva de la intensitat, l’abast o la severitat d'una situació conflictiva.
(muntanyisme) Baixar un pendent amb tècniques i material d’escalada.

desescolarització n fem
desescolarización

desesperadament /de.zes.peˌɾa.ðaˈmen/ /de.zes.peˌɾa.ðaˈment/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
desesperadamente

desesperar /dez.es.peˈɾa/ /dez.es.peˈɾaɾ/ /dəz.əs.pəˈɾa/ alg ant bal cent desesper desespera desesperada desesperades desesperaia desesperaien desesperaies desesperam desesperant desesperar desesperara desesperaran desesperarem desesperaren desesperares desesperareu desesperaria desesperarien desesperaries desesperariva desesperariven desesperarives desesperarà desesperaràs desesperaré desesperaríem desesperaríeu desesperarívem desesperaríveu desesperassen desesperasses desesperassin desesperassis desesperat desesperats desesperau desesperava desesperaven desesperaves desesperavi desesperavo desespere desespereguem desespereguessa desespereguessen desespereguesses desesperegueu desesperegués desespereguéssom desespereguéssou desesperem desesperen desesperes desesperessa desesperessen desesperesses desesperessi desesperessin desesperessis desespereu desesperi desesperin desesperis desespero desesperos desespers desesperà desesperàiem desesperàieu desesperàrem desesperàreu desesperàs desesperàssem desesperàsseu desesperàssim desesperàssiu desesperàvem desesperàvets desesperàveu desesperàvom desesperés desesperéssem desesperésseu desesperéssim desesperéssiu desesperí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desesperar

desespessir /de.zes.peˈsi/ /de.zes.peˈsiɾ/ /də.zəs.pəˈsi/ alg ant bal centr desespesseix desespesseixa desespesseixen desespesseixes desespesseixi desespesseixin desespesseixis desespesseixo desespesseixs desespessesc desespessesca desespessesquen desespessesques desespessesqui desespessesquin desespessesquis desespessia desespessida desespessides desespessien desespessies desespessiguem desespessiguera desespessigueren desespessigueres desespessiguessen desespessiguesses desespessiguessin desespessiguessis desespessigueu desespessigueva desespessigueven desespessigueves desespessigué desespessiguérem desespessiguéreu desespessigués desespessiguéssem desespessiguésseu desespessiguéssim desespessiguéssiu desespessiguévem desespessiguéveu desespessim desespessint desespessir desespessira desespessiran desespessirem desespessiren desespessires desespessireu desespessiria desespessirien desespessiries desespessiriva desespessiriven desespessirives desespessirà desespessiràs desespessiré desespessiríem desespessiríeu desespessirívem desespessiríveu desespessisc desespessisca desespessisco desespessiscos desespessisquem desespessisquen desespessisques desespessisqueu desespessissa desespessissen desespessisses desespessissi desespessissin desespessissis desespessist desespessit desespessits desespessiu desespessiva desespessiven desespessives desespessix desespessixa desespessixen desespessixes desespessixi desespessixin desespessixis desespessixo desespessixos desespessí desespessíem desespessíets desespessíeu desespessírem desespessíreu desespessís desespessíscon desespessíssem desespessísseu desespessíssim desespessíssiu desespessíssom desespessíssou desespessívem desespessíveu desespessíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
aclarar

desestibar /dez.es.tiˈβa/ /dez.es.tiˈβaɾ/ /dəz.əs.tiˈβa/ alg ant bal cent desestib desestiba desestibada desestibades desestibaia desestibaien desestibaies desestibam desestibant desestibar desestibara desestibaran desestibarem desestibaren desestibares desestibareu desestibaria desestibarien desestibaries desestibariva desestibariven desestibarives desestibarà desestibaràs desestibaré desestibaríem desestibaríeu desestibarívem desestibaríveu desestibassen desestibasses desestibassin desestibassis desestibat desestibats desestibau desestibava desestibaven desestibaves desestibavi desestibavo desestibe desestibeguem desestibeguessa desestibeguessen desestibeguesses desestibegueu desestibegués desestibeguéssom desestibeguéssou desestibem desestiben desestibes desestibessa desestibessen desestibesses desestibessi desestibessin desestibessis desestibeu desestibi desestibin desestibis desestibo desestibos desestibs desestibà desestibàiem desestibàieu desestibàrem desestibàreu desestibàs desestibàssem desestibàsseu desestibàssim desestibàssiu desestibàvem desestibàvets desestibàveu desestibàvom desestibés desestibéssem desestibésseu desestibéssim desestibéssiu desestibí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
destirantar

desestimar /da.zas.tiˈma/ /de.zes.tiˈma/ /de.zes.tiˈmaɾ/ /də.zəs.tiˈma/ /də.zəs.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desestim desestima desestimada desestimades desestimam desestimant desestimar desestimara desestimaran desestimarem desestimaren desestimares desestimareu desestimaria desestimarien desestimaries desestimarà desestimaràs desestimaré desestimaríem desestimaríeu desestimassen desestimasses desestimassin desestimassis desestimat desestimats desestimau desestimava desestimaven desestimaves desestime desestimem desestimen desestimes desestimessen desestimesses desestimessin desestimessis desestimeu desestimi desestimin desestimis desestimo desestimà desestimàrem desestimàreu desestimàs desestimàssem desestimàsseu desestimàssim desestimàssiu desestimàvem desestimàveu desestimés desestiméssem desestimésseu desestiméssim desestiméssiu desestimí occ sept val v
desestimar
No tenir l’estimació deguda, subestimar.
(dret) No acceptar una petició a tràmit.

desestimatori /de.zes.ti.maˈtɔ.ɾi/ /də.zəs.ti.məˈtɔ.ɾi/ desestimatòria adj masc
desestimatorio

desfalcar /des.faɫˈka/ /des.faɫˈkaɾ/ /dəs.fəɫˈka/ alg ant bal cent desfalc desfalca desfalcada desfalcades desfalcaia desfalcaien desfalcaies desfalcam desfalcant desfalcar desfalcara desfalcaran desfalcarem desfalcaren desfalcares desfalcareu desfalcaria desfalcarien desfalcaries desfalcariva desfalcariven desfalcarives desfalcarà desfalcaràs desfalcaré desfalcaríem desfalcaríeu desfalcarívem desfalcaríveu desfalcassen desfalcasses desfalcassin desfalcassis desfalcat desfalcats desfalcau desfalcava desfalcaven desfalcaves desfalcavi desfalcavo desfalco desfalcos desfalcà desfalcàiem desfalcàieu desfalcàrem desfalcàreu desfalcàs desfalcàssem desfalcàsseu desfalcàssim desfalcàssiu desfalcàvem desfalcàvets desfalcàveu desfalcàvom desfalque desfalqueguem desfalqueguessa desfalqueguessen desfalqueguesses desfalquegueu desfalquegués desfalqueguéssom desfalqueguéssou desfalquem desfalquen desfalques desfalquessa desfalquessen desfalquesses desfalquessi desfalquessin desfalquessis desfalqueu desfalqui desfalquin desfalquis desfalqués desfalquéssem desfalquésseu desfalquéssim desfalquéssiu desfalquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descalzar

desfasar /des.faˈza/ /des.faˈzaɾ/ /dəs.fəˈza/ alg ant bal cent desfasa desfasada desfasades desfasaia desfasaien desfasaies desfasam desfasant desfasar desfasara desfasaran desfasarem desfasaren desfasares desfasareu desfasaria desfasarien desfasaries desfasariva desfasariven desfasarives desfasarà desfasaràs desfasaré desfasaríem desfasaríeu desfasarívem desfasaríveu desfasassen desfasasses desfasassin desfasassis desfasat desfasats desfasau desfasava desfasaven desfasaves desfasavi desfasavo desfase desfaseguem desfaseguessa desfaseguessen desfaseguesses desfasegueu desfasegués desfaseguéssom desfaseguéssou desfasem desfasen desfases desfasessa desfasessen desfasesses desfasessi desfasessin desfasessis desfaseu desfasi desfasin desfasis desfaso desfasos desfasà desfasàiem desfasàieu desfasàrem desfasàreu desfasàs desfasàssem desfasàsseu desfasàssim desfasàssiu desfasàvem desfasàvets desfasàveu desfasàvom desfasés desfaséssem desfasésseu desfaséssim desfaséssiu desfasí desfàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desfasar
No coincidir en el temps o en l'espai.
No seguir les modes o les tendències de pensament més recents.

desfasat /des.faˈzat/ /dəs.fəˈzat/ adj
desfasado

desfavorable /des.fa.voˈɾa.bɫe/ /des.fa.βoˈɾa.βɫe/ /des.fa.βoˈɾab.bɫe/ /dəs.fə.voˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.vuˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.βuˈɾa.βɫə/ /dəs.fə.βuˈɾab.bɫə/ adj
desfavorable

desfavorablement /des.fa.voˌɾa.bɫeˈment/ /des.fa.βoˌɾa.βɫeˈmen/ /des.fa.βoˌɾab.bɫeˈmen/ /dəs.fə.voˌɾab.bɫəˈment/ /dəs.fə.vuˌɾab.bɫəˈmen/ /dəs.fə.βuˌɾa.βɫəˈmen/ /dəs.fə.βuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
desfavorablemente

desfavorir /des.fa.βoˈɾi/ /des.fa.βoˈɾiɾ/ /dəs.fə.voˈɾi/ /dəs.fə.βuˈɾi/ alg ant bal centr desfavoreix desfavoreixa desfavoreixen desfavoreixes desfavoreixi desfavoreixin desfavoreixis desfavoreixo desfavoreixs desfavoresc desfavoresca desfavoresquen desfavoresques desfavoresqui desfavoresquin desfavoresquis desfavoria desfavorida desfavorides desfavorien desfavories desfavoriguem desfavoriguera desfavorigueren desfavorigueres desfavoriguessen desfavoriguesses desfavoriguessin desfavoriguessis desfavorigueu desfavorigueva desfavorigueven desfavorigueves desfavorigué desfavoriguérem desfavoriguéreu desfavorigués desfavoriguéssem desfavoriguésseu desfavoriguéssim desfavoriguéssiu desfavoriguévem desfavoriguéveu desfavorim desfavorint desfavorir desfavorira desfavoriran desfavorirem desfavoriren desfavorires desfavorireu desfavoriria desfavoririen desfavoriries desfavoririva desfavoririven desfavoririves desfavorirà desfavoriràs desfavoriré desfavoriríem desfavoriríeu desfavorirívem desfavoriríveu desfavorisc desfavorisca desfavorisco desfavoriscos desfavorisquem desfavorisquen desfavorisques desfavorisqueu desfavorissa desfavorissen desfavorisses desfavorissi desfavorissin desfavorissis desfavorist desfavorit desfavorits desfavoriu desfavoriva desfavoriven desfavorives desfavorix desfavorixa desfavorixen desfavorixes desfavorixi desfavorixin desfavorixis desfavorixo desfavorixos desfavorí desfavoríem desfavoríets desfavoríeu desfavorírem desfavoríreu desfavorís desfavoríscon desfavoríssem desfavorísseu desfavoríssim desfavoríssiu desfavoríssom desfavoríssou desfavorívem desfavoríveu desfavoríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desfavorecer

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ alg bal desfacem desfacen desfaces desfaceu desfaci desfacin desfacis desfaig desfan desfaran desfarem desfareu desfaria desfarien desfaries desfarà desfaràs desfaré desfaríem desfaríeu desfaç desfaça desfeia desfeien desfeies desfeim desfeis desfem desfent desfer desfera desferen desferes desfessen desfesses desfessin desfessis desfet desfeta desfetes desfets desfeu desfiu desfà desfàs desfèiem desfèieu desfé desféiem desféieu desférem desféreu desfés desféssem desfésseu desféssim desféssiu desféu val v
deshacer
Eliminar la feina feta.
Fer fondre, dissoldre, dividir a miques.
desmontar
Desmuntar l'ordre com està organitzada una cosa.

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
desfibrilador

desfici /desˈfi.si/ /dəsˈfi.si/ n masc
desasosiego

desficiar /des.fi.siˈa/ /des.fi.siˈaɾ/ /dəs.fi.siˈa/ alg bal desficia desficiada desficiades desficiam desficiant desficiar desficiara desficiaran desficiarem desficiaren desficiares desficiareu desficiaria desficiarien desficiaries desficiarà desficiaràs desficiaré desficiaríem desficiaríeu desficiassen desficiasses desficiassin desficiassis desficiat desficiats desficiau desficiava desficiaven desficiaves desficie desficiem desficien desficies desficiessen desficiesses desficiessin desficiessis desficieu desficii desficio desficià desficiàrem desficiàreu desficiàs desficiàssem desficiàsseu desficiàssim desficiàssiu desficiàvem desficiàveu desficiés desficiéssem desficiésseu desficiéssim desficiéssiu desficií desficiï desficiïn desficiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desasosegar

desficiosament /des.fi.siˌo.zaˈmen/ /des.fi.siˌo.zaˈment/ /dəs.fi.siˌo.zəˈmen/ /dəs.fi.siˌo.zəˈment/ adv
desasosegadamente

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
desfile

desfilar /des.fiˈɫa/ /des.fiˈɫaɾ/ /dəs.fiˈɫa/ alg ant bal cent desfil desfila desfilada desfilades desfilaia desfilaien desfilaies desfilam desfilant desfilar desfilara desfilaran desfilarem desfilaren desfilares desfilareu desfilaria desfilarien desfilaries desfilariva desfilariven desfilarives desfilarà desfilaràs desfilaré desfilaríem desfilaríeu desfilarívem desfilaríveu desfilassen desfilasses desfilassin desfilassis desfilat desfilats desfilau desfilava desfilaven desfilaves desfilavi desfilavo desfile desfileguem desfileguessa desfileguessen desfileguesses desfilegueu desfilegués desfileguéssom desfileguéssou desfilem desfilen desfiles desfilessa desfilessen desfilesses desfilessi desfilessin desfilessis desfileu desfili desfilin desfilis desfilo desfilos desfils desfilà desfilàiem desfilàieu desfilàrem desfilàreu desfilàs desfilàssem desfilàsseu desfilàssim desfilàssiu desfilàvem desfilàvets desfilàveu desfilàvom desfilés desfiléssem desfilésseu desfiléssim desfiléssiu desfilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desfilar
Exhibir-se de manera ordenada unes persones, mentre caminen a la vista d'altres.
Trencar-se els fils de l'extrem d'un teixit.
Trencar en fibres un peix.

desflorir /ðes.fɫoˈɾi/ /ðes.fɫoˈɾiɾ/ /ðəs.fɫuˈɾi/ alg ant bal centr desfloreix desfloreixa desfloreixen desfloreixes desfloreixi desfloreixin desfloreixis desfloreixo desfloreixs desfloresc desfloresca desfloresquen desfloresques desfloresqui desfloresquin desfloresquis desfloria desflorida desflorides desflorien desflories desfloriguem desfloriguera desflorigueren desflorigueres desfloriguessen desfloriguesses desfloriguessin desfloriguessis desflorigueu desflorigueva desflorigueven desflorigueves desflorigué desfloriguérem desfloriguéreu desflorigués desfloriguéssem desfloriguésseu desfloriguéssim desfloriguéssiu desfloriguévem desfloriguéveu desflorim desflorint desflorir desflorira desfloriran desflorirem desfloriren desflorires desflorireu desfloriria desfloririen desfloriries desfloririva desfloririven desfloririves desflorirà desfloriràs desfloriré desfloriríem desfloriríeu desflorirívem desfloriríveu desflorisc desflorisca desflorisco desfloriscos desflorisquem desflorisquen desflorisques desflorisqueu desflorissa desflorissen desflorisses desflorissi desflorissin desflorissis desflorist desflorit desflorits desfloriu desfloriva desfloriven desflorives desflorix desflorixa desflorixen desflorixes desflorixi desflorixin desflorixis desflorixo desflorixos desflorí desfloríem desfloríets desfloríeu desflorírem desfloríreu desflorís desfloríscon desfloríssem desflorísseu desfloríssim desfloríssiu desfloríssom desfloríssou desflorívem desfloríveu desfloríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desenmohecer desflorecer
Perdre les flors una planta.
Eliminar els fongs que s'han instal·lat en una superfície.

desfogar /des.foˈɣa/ /des.foˈɣaɾ/ /dəs.foˈɣa/ /dəs.fuˈɣa/ alg bal desfog desfoga desfogada desfogades desfogam desfogant desfogar desfogara desfogaran desfogarem desfogaren desfogares desfogareu desfogaria desfogarien desfogaries desfogarà desfogaràs desfogaré desfogaríem desfogaríeu desfogassen desfogasses desfogassin desfogassis desfogat desfogats desfogau desfogava desfogaven desfogaves desfogo desfogue desfoguem desfoguen desfogues desfoguessen desfoguesses desfoguessin desfoguessis desfogueu desfogui desfoguin desfoguis desfogués desfoguéssem desfoguésseu desfoguéssim desfoguéssiu desfoguí desfogà desfogàrem desfogàreu desfogàs desfogàssem desfogàsseu desfogàssim desfogàssiu desfogàvem desfogàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desbravar

desfonar /des.foˈna/ /des.foˈnaɾ/ /dəs.foˈna/ /dəs.fuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desfon desfona desfonada desfonades desfonam desfonant desfonar desfonara desfonaran desfonarem desfonaren desfonares desfonareu desfonaria desfonarien desfonaries desfonarà desfonaràs desfonaré desfonaríem desfonaríeu desfonassen desfonasses desfonassin desfonassis desfonat desfonats desfonau desfonava desfonaven desfonaves desfone desfonem desfonen desfones desfonessen desfonesses desfonessin desfonessis desfoneu desfoni desfonin desfonis desfono desfonà desfonàrem desfonàreu desfonàs desfonàssem desfonàsseu desfonàssim desfonàssiu desfonàvem desfonàveu desfonés desfonéssem desfonésseu desfonéssim desfonéssiu desfoní occ sept val v
desfondar

desforestar /des.fo.ɾesˈta/ /des.fo.ɾesˈtaɾ/ /dəs.fo.ɾəsˈta/ /dəs.fu.ɾəsˈta/ alg ant bal cent desforest desforesta desforestada desforestades desforestaia desforestaien desforestaies desforestam desforestant desforestar desforestara desforestaran desforestarem desforestaren desforestares desforestareu desforestaria desforestarien desforestaries desforestariva desforestariven desforestarives desforestarà desforestaràs desforestaré desforestaríem desforestaríeu desforestarívem desforestaríveu desforestassen desforestasses desforestassin desforestassis desforestat desforestats desforestau desforestava desforestaven desforestaves desforestavi desforestavo desforeste desforesteguem desforesteguessa desforesteguessen desforesteguesses desforestegueu desforestegués desforesteguéssom desforesteguéssou desforestem desforesten desforestes desforestessa desforestessen desforestesses desforestessi desforestessin desforestessis desforesteu desforesti desforestin desforestis desforesto desforestos desforests desforestà desforestàiem desforestàieu desforestàrem desforestàreu desforestàs desforestàssem desforestàsseu desforestàssim desforestàssiu desforestàvem desforestàvets desforestàveu desforestàvom desforestés desforestéssem desforestésseu desforestéssim desforestéssiu desforestí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deforestar

desfrunzir /des.fɾunˈzi/ /des.fɾunˈziɾ/ /dəs.fɾunˈzi/ alg ant bal centr desfrunzeix desfrunzeixa desfrunzeixen desfrunzeixes desfrunzeixi desfrunzeixin desfrunzeixis desfrunzeixo desfrunzeixs desfrunzesc desfrunzesca desfrunzesquen desfrunzesques desfrunzesqui desfrunzesquin desfrunzesquis desfrunzia desfrunzida desfrunzides desfrunzien desfrunzies desfrunziguem desfrunziguera desfrunzigueren desfrunzigueres desfrunziguessen desfrunziguesses desfrunziguessin desfrunziguessis desfrunzigueu desfrunzigueva desfrunzigueven desfrunzigueves desfrunzigué desfrunziguérem desfrunziguéreu desfrunzigués desfrunziguéssem desfrunziguésseu desfrunziguéssim desfrunziguéssiu desfrunziguévem desfrunziguéveu desfrunzim desfrunzint desfrunzir desfrunzira desfrunziran desfrunzirem desfrunziren desfrunzires desfrunzireu desfrunziria desfrunzirien desfrunziries desfrunziriva desfrunziriven desfrunzirives desfrunzirà desfrunziràs desfrunziré desfrunziríem desfrunziríeu desfrunzirívem desfrunziríveu desfrunzisc desfrunzisca desfrunzisco desfrunziscos desfrunzisquem desfrunzisquen desfrunzisques desfrunzisqueu desfrunzissa desfrunzissen desfrunzisses desfrunzissi desfrunzissin desfrunzissis desfrunzist desfrunzit desfrunzits desfrunziu desfrunziva desfrunziven desfrunzives desfrunzix desfrunzixa desfrunzixen desfrunzixes desfrunzixi desfrunzixin desfrunzixis desfrunzixo desfrunzixos desfrunzí desfrunzíem desfrunzíets desfrunzíeu desfrunzírem desfrunzíreu desfrunzís desfrunzíscon desfrunzíssem desfrunzísseu desfrunzíssim desfrunzíssiu desfrunzíssom desfrunzíssou desfrunzívem desfrunzíveu desfrunzíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desfruncir

desfullar /des.fuˈʎa/ /des.fuˈʎaɾ/ /dəs.fuˈja/ /dəs.fuˈʎa/ alg ant bal cent desfull desfulla desfullada desfullades desfullaia desfullaien desfullaies desfullam desfullant desfullar desfullara desfullaran desfullarem desfullaren desfullares desfullareu desfullaria desfullarien desfullaries desfullariva desfullariven desfullarives desfullarà desfullaràs desfullaré desfullaríem desfullaríeu desfullarívem desfullaríveu desfullassen desfullasses desfullassin desfullassis desfullat desfullats desfullau desfullava desfullaven desfullaves desfullavi desfullavo desfulle desfulleguem desfulleguessa desfulleguessen desfulleguesses desfullegueu desfullegués desfulleguéssom desfulleguéssou desfullem desfullen desfulles desfullessa desfullessen desfullesses desfullessi desfullessin desfullessis desfulleu desfulli desfullin desfullis desfullo desfullos desfulls desfullà desfullàiem desfullàieu desfullàrem desfullàreu desfullàs desfullàssem desfullàsseu desfullàssim desfullàssiu desfullàvem desfullàvets desfullàveu desfullàvom desfullés desfulléssem desfullésseu desfulléssim desfulléssiu desfullí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deshojar

desgana /dezˈɣa.na/ /dəzˈɡa.nə/ n fem
desgana
Manca de desig.
Poques ganes de menjar.

desgavell /dez.ɣaˈveʎ/ /dez.ɣaˈβeʎ/ /dəz.ɡəˈβeʎ/ /dəz.ɣəˈveʎ/ n masc
desbarajuste

desgavelladament /dez.ɣa.veˌʎa.ðaˈment/ /dez.ɣa.βeˌʎa.ðaˈmen/ /dəz.ɡə.βəˌʎa.ðəˈmen/ /dəz.ɣə.vəˌʎa.ðəˈmen/ /dəz.ɣə.vəˌʎa.ðəˈment/ adv
desbaratadamente

desgavellar /dez.ɣa.veˈʎaɾ/ /dez.ɣa.βeˈʎa/ /dəz.ɡə.βəˈʎa/ /dəz.ɣə.vəˈʎa/ alg ant bal cent desgavell desgavella desgavellada desgavellades desgavellaia desgavellaien desgavellaies desgavellam desgavellant desgavellar desgavellara desgavellaran desgavellarem desgavellaren desgavellares desgavellareu desgavellaria desgavellarien desgavellaries desgavellariva desgavellariven desgavellarives desgavellarà desgavellaràs desgavellaré desgavellaríem desgavellaríeu desgavellarívem desgavellaríveu desgavellassen desgavellasses desgavellassin desgavellassis desgavellat desgavellats desgavellau desgavellava desgavellaven desgavellaves desgavellavi desgavellavo desgavelle desgavelleguem desgavelleguessa desgavelleguessen desgavelleguesses desgavellegueu desgavellegués desgavelleguéssom desgavelleguéssou desgavellem desgavellen desgavelles desgavellessa desgavellessen desgavellesses desgavellessi desgavellessin desgavellessis desgavelleu desgavelli desgavellin desgavellis desgavello desgavellos desgavells desgavellà desgavellàiem desgavellàieu desgavellàrem desgavellàreu desgavellàs desgavellàssem desgavellàsseu desgavellàssim desgavellàssiu desgavellàvem desgavellàvets desgavellàveu desgavellàvom desgavellés desgavelléssem desgavellésseu desgavelléssim desgavelléssiu desgavellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desbaratar

desglossament /dez.ɣɫo.saˈmen/ /dez.ɣɫo.saˈment/ /dəz.ɡɫu.səˈmen/ /dəz.ɣɫo.səˈment/ /dəz.ɣɫu.səˈmen/ n masc
desglose
(cinema) Acte o efecte de desglossar quelcom, especialment una obra cinematogràfica.

desglossar /dez.ɣɫoˈsa/ /dez.ɣɫoˈsaɾ/ /dəz.ɡɫuˈsa/ /dəz.ɣɫoˈsa/ /dəz.ɣɫuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desglossa desglossada desglossades desglossam desglossant desglossar desglossara desglossaran desglossarem desglossaren desglossares desglossareu desglossaria desglossarien desglossaries desglossarà desglossaràs desglossaré desglossaríem desglossaríeu desglossassen desglossasses desglossassin desglossassis desglossat desglossats desglossau desglossava desglossaven desglossaves desglosse desglossem desglossen desglosses desglossessen desglossesses desglossessin desglossessis desglosseu desglossi desglossin desglossis desglosso desglossà desglossàrem desglossàreu desglossàs desglossàssem desglossàsseu desglossàssim desglossàssiu desglossàvem desglossàveu desglossés desglosséssem desglossésseu desglosséssim desglosséssiu desglossí desglòs occ sept val v
desglosar

desgraciadament /dez.ɣɾa.siˌa.ðaˈmen/ /dez.ɣɾa.siˌa.ðaˈment/ /dəz.ɡɾə.siˌa.ðəˈmen/ /dəz.ɣɾə.siˌa.ðəˈmen/ /dəz.ɣɾə.siˌa.ðəˈment/ adv
desgraciadamente

desgraciar /dez.ɣɾa.siˈa/ /dez.ɣɾa.siˈaɾ/ /dəz.ɡɾə.siˈa/ alg bal desgracia desgraciada desgraciades desgraciam desgraciant desgraciar desgraciara desgraciaran desgraciarem desgraciaren desgraciares desgraciareu desgraciaria desgraciarien desgraciaries desgraciarà desgraciaràs desgraciaré desgraciaríem desgraciaríeu desgraciassen desgraciasses desgraciassin desgraciassis desgraciat desgraciats desgraciau desgraciava desgraciaven desgraciaves desgracie desgraciem desgracien desgracies desgraciessen desgraciesses desgraciessin desgraciessis desgracieu desgracii desgracio desgracià desgraciàrem desgraciàreu desgraciàs desgraciàssem desgraciàsseu desgraciàssim desgraciàssiu desgraciàvem desgraciàveu desgraciés desgraciéssem desgraciésseu desgraciéssim desgraciéssiu desgracií desgraciï desgraciïn desgraciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desraciar

desgràcia /dezˈɣɾa.si.a/ /dəzˈɡɾa.si.ə/ n fem
desgracia

desguarnir /ðes.ɣwaɾˈniɾ/ /ðes.ɣwəɾˈni/ /ðəs.ɣwəɾˈni/ alg ant bal centr desguarneix desguarneixa desguarneixen desguarneixes desguarneixi desguarneixin desguarneixis desguarneixo desguarneixs desguarnesc desguarnesca desguarnesquen desguarnesques desguarnesqui desguarnesquin desguarnesquis desguarnia desguarnida desguarnides desguarnien desguarnies desguarniguem desguarniguera desguarnigueren desguarnigueres desguarniguessen desguarniguesses desguarniguessin desguarniguessis desguarnigueu desguarnigueva desguarnigueven desguarnigueves desguarnigué desguarniguérem desguarniguéreu desguarnigués desguarniguéssem desguarniguésseu desguarniguéssim desguarniguéssiu desguarniguévem desguarniguéveu desguarnim desguarnint desguarnir desguarnira desguarniran desguarnirem desguarniren desguarnires desguarnireu desguarniria desguarnirien desguarniries desguarniriva desguarniriven desguarnirives desguarnirà desguarniràs desguarniré desguarniríem desguarniríeu desguarnirívem desguarniríveu desguarnisc desguarnisca desguarnisco desguarniscos desguarnisquem desguarnisquen desguarnisques desguarnisqueu desguarnissa desguarnissen desguarnisses desguarnissi desguarnissin desguarnissis desguarnist desguarnit desguarnits desguarniu desguarniva desguarniven desguarnives desguarnix desguarnixa desguarnixen desguarnixes desguarnixi desguarnixin desguarnixis desguarnixo desguarnixos desguarní desguarníem desguarníets desguarníeu desguarnírem desguarníreu desguarnís desguarníscon desguarníssem desguarnísseu desguarníssim desguarníssiu desguarníssom desguarníssou desguarnívem desguarníveu desguarníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desguarnecer

desguassar /dez.ɣwaˈsa/ /dez.ɣwaˈsaɾ/ /dəz.ɡwəˈsa/ alg ant bal cent desguassa desguassada desguassades desguassaia desguassaien desguassaies desguassam desguassant desguassar desguassara desguassaran desguassarem desguassaren desguassares desguassareu desguassaria desguassarien desguassaries desguassariva desguassariven desguassarives desguassarà desguassaràs desguassaré desguassaríem desguassaríeu desguassarívem desguassaríveu desguassassen desguassasses desguassassin desguassassis desguassat desguassats desguassau desguassava desguassaven desguassaves desguassavi desguassavo desguasse desguasseguem desguasseguessa desguasseguessen desguasseguesses desguassegueu desguassegués desguasseguéssom desguasseguéssou desguassem desguassen desguasses desguassessa desguassessen desguassesses desguassessi desguassessin desguassessis desguasseu desguassi desguassin desguassis desguasso desguassos desguassà desguassàiem desguassàieu desguassàrem desguassàreu desguassàs desguassàssem desguassàsseu desguassàssim desguassàssiu desguassàvem desguassàvets desguassàveu desguassàvom desguassés desguasséssem desguassésseu desguasséssim desguasséssiu desguassí desguàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desaguar

desguàs /ðezˈɣwas/ /ðəzˈɣwas/ n masc
desagüe
Instal·lació per a dirigir l'aigua residual cap a la claveguera.

deshabitat /de.za.biˈtat/ /də.zə.βiˈtat/ adj masc
deshabitado

desherbar /dez.erˈba/ /dez.erˈbaɾ/ /dəz.ərˈba/ alg ant bal cent desherb desherba desherbada desherbades desherbaia desherbaien desherbaies desherbam desherbant desherbar desherbara desherbaran desherbarem desherbaren desherbares desherbareu desherbaria desherbarien desherbaries desherbariva desherbariven desherbarives desherbarà desherbaràs desherbaré desherbaríem desherbaríeu desherbarívem desherbaríveu desherbassen desherbasses desherbassin desherbassis desherbat desherbats desherbau desherbava desherbaven desherbaves desherbavi desherbavo desherbe desherbeguem desherbeguessa desherbeguessen desherbeguesses desherbegueu desherbegués desherbeguéssom desherbeguéssou desherbem desherben desherbes desherbessa desherbessen desherbesses desherbessi desherbessin desherbessis desherbeu desherbi desherbin desherbis desherbo desherbos desherbs desherbà desherbàiem desherbàieu desherbàrem desherbàreu desherbàs desherbàssem desherbàsseu desherbàssim desherbàssiu desherbàvem desherbàvets desherbàveu desherbàvom desherbés desherbéssem desherbésseu desherbéssim desherbéssiu desherbí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desherbar

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ adj masc
deshonesto

deshonestament /de.zoˌnes.taˈmen/ /de.zoˌnes.taˈment/ /də.zoˌnes.təˈment/ /də.zuˌnes.təˈmen/ adv
deshonestamente

deshonrosament /de.zonˌro.zaˈmen/ /de.zonˌro.zaˈment/ /də.zonˌro.zəˈment/ /də.zunˌro.zəˈmen/ adv
deshonroso

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deshumanitz deshumanitza deshumanitzada deshumanitzades deshumanitzam deshumanitzant deshumanitzar deshumanitzara deshumanitzaran deshumanitzarem deshumanitzaren deshumanitzares deshumanitzareu deshumanitzaria deshumanitzarien deshumanitzaries deshumanitzarà deshumanitzaràs deshumanitzaré deshumanitzaríem deshumanitzaríeu deshumanitzassen deshumanitzasses deshumanitzassin deshumanitzassis deshumanitzat deshumanitzats deshumanitzau deshumanitzava deshumanitzaven deshumanitzaves deshumanitze deshumanitzem deshumanitzen deshumanitzes deshumanitzessen deshumanitzesses deshumanitzessin deshumanitzessis deshumanitzeu deshumanitzi deshumanitzin deshumanitzis deshumanitzo deshumanitzà deshumanitzàrem deshumanitzàreu deshumanitzàs deshumanitzàssem deshumanitzàsseu deshumanitzàssim deshumanitzàssiu deshumanitzàvem deshumanitzàveu deshumanitzés deshumanitzéssem deshumanitzésseu deshumanitzéssim deshumanitzéssiu deshumanitzí occ sept val v
deshumanizar

desideràtum /de.zi.ðeˈɾa.tum/ /də.zi.ðəˈɾa.tum/ n masc
desiderátum

desidiosament /de.zi.ðiˌo.zaˈmen/ /de.zi.ðiˌo.zaˈment/ /də.zi.ðiˌo.zəˈmen/ /də.zi.ðiˌo.zəˈment/ adv
desidioso

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
deseo
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.
Atracció sexual.
antojo
Capritx sobtat i incontrolable que apareix en les dones embarassades.
Taca de naixement a la pell que s’atribueix a un capritx no satisfet de la mare.

designació /de.ziŋ.na.siˈo/ /de.ziɡ.na.siˈo/ /də.ziŋ.nə.siˈo/ n fem
designación

designar /de.ziŋˈna/ /de.ziɡˈna/ /de.ziɡˈnaɾ/ /də.ziŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) design designa designada designades designam designant designar designara designaran designarem designaren designares designareu designaria designarien designaries designarà designaràs designaré designaríem designaríeu designassen designasses designassin designassis designat designats designau designava designaven designaves designe designem designen designes designessen designesses designessin designessis designeu designi designin designis designo designà designàrem designàreu designàs designàssem designàsseu designàssim designàssiu designàvem designàveu designés designéssem designésseu designéssim designéssiu designí occ sept val v
designar
Referir-se a algú o alguna cosa mitjançant un nom o un tret identificador.
Indicar una persona per a un càrrec, una funció.

desigual /de.ziˈɣwaɫ/ /də.ziˈɣwaɫ/ adj
desigual

desigualar /de.zi.ɣwaˈɫa/ /de.zi.ɣwaˈɫaɾ/ /də.zi.ɣwəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desigual desiguala desigualada desigualades desigualam desigualant desigualar desigualara desigualaran desigualarem desigualaren desigualares desigualareu desigualaria desigualarien desigualaries desigualarà desigualaràs desigualaré desigualaríem desigualaríeu desigualassen desigualasses desigualassin desigualassis desigualat desigualats desigualau desigualava desigualaven desigualaves desiguale desigualem desigualen desiguales desigualessen desigualesses desigualessin desigualessis desigualeu desiguali desigualin desigualis desigualo desigualà desigualàrem desigualàreu desigualàs desigualàssem desigualàsseu desigualàssim desigualàssiu desigualàvem desigualàveu desigualés desigualéssem desigualésseu desigualéssim desigualéssiu desigualí occ sept val v
desigualar

desigualment /de.ziˌɣwaɫˈmen/ /de.ziˌɣwaɫˈment/ /də.ziˌɣwaɫˈmen/ /də.ziˌɣwaɫˈment/ adv
desigualmente

desigualtat /de.zi.ɣwaɫˈtat/ /də.zi.ɣwəɫˈtat/ n fem
desigualdad

desil·lusionar /de.zi.ɫu.zi.oˈna/ /de.ziɫ.ɫu.zi.oˈna/ /de.ziɫ.ɫu.zi.oˈnaɾ/ /də.zi.ɫu.zi.uˈna/ /də.ziɫ.ɫu.zi.oˈna/ /də.ziɫ.ɫu.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desil·lusion desil·lusiona desil·lusionada desil·lusionades desil·lusionam desil·lusionant desil·lusionar desil·lusionara desil·lusionaran desil·lusionarem desil·lusionaren desil·lusionares desil·lusionareu desil·lusionaria desil·lusionarien desil·lusionaries desil·lusionarà desil·lusionaràs desil·lusionaré desil·lusionaríem desil·lusionaríeu desil·lusionassen desil·lusionasses desil·lusionassin desil·lusionassis desil·lusionat desil·lusionats desil·lusionau desil·lusionava desil·lusionaven desil·lusionaves desil·lusione desil·lusionem desil·lusionen desil·lusiones desil·lusionessen desil·lusionesses desil·lusionessin desil·lusionessis desil·lusioneu desil·lusioni desil·lusionin desil·lusionis desil·lusiono desil·lusionà desil·lusionàrem desil·lusionàreu desil·lusionàs desil·lusionàssem desil·lusionàsseu desil·lusionàssim desil·lusionàssiu desil·lusionàvem desil·lusionàveu desil·lusionés desil·lusionéssem desil·lusionésseu desil·lusionéssim desil·lusionéssiu desil·lusioní occ sept val v
desilusionar

desil·lusió /de.zi.ɫu.ziˈo/ /de.ziɫ.ɫu.ziˈo/ /də.zi.ɫu.ziˈo/ /də.ziɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
desilusión

desimboltament /de.zimˌbɔɫ.taˈmen/ /de.zimˌbɔɫ.taˈment/ /də.zimˌbɔɫ.təˈmen/ /də.zimˌbɔɫ.təˈment/ adv
desenvueltamente

desimposar /de.zim.poˈza/ /de.zim.poˈzaɾ/ /də.zim.poˈza/ /də.zim.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desimposa desimposada desimposades desimposam desimposant desimposar desimposara desimposaran desimposarem desimposaren desimposares desimposareu desimposaria desimposarien desimposaries desimposarà desimposaràs desimposaré desimposaríem desimposaríeu desimposassen desimposasses desimposassin desimposassis desimposat desimposats desimposau desimposava desimposaven desimposaves desimpose desimposem desimposen desimposes desimposessen desimposesses desimposessin desimposessis desimposeu desimposi desimposin desimposis desimposo desimposà desimposàrem desimposàreu desimposàs desimposàssem desimposàsseu desimposàssim desimposàssiu desimposàvem desimposàveu desimposés desimposéssem desimposésseu desimposéssim desimposéssiu desimposí desimpòs occ sept val v
desimponer

desincentivar /de.zin.sen.tiˈvaɾ/ /de.zin.sen.tiˈβa/ /də.zin.sən.tiˈva/ /də.zin.sən.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desincentiu desincentiv desincentiva desincentivada desincentivades desincentivam desincentivant desincentivar desincentivara desincentivaran desincentivarem desincentivaren desincentivares desincentivareu desincentivaria desincentivarien desincentivaries desincentivarà desincentivaràs desincentivaré desincentivaríem desincentivaríeu desincentivassen desincentivasses desincentivassin desincentivassis desincentivat desincentivats desincentivau desincentivava desincentivaven desincentivaves desincentive desincentivem desincentiven desincentives desincentivessen desincentivesses desincentivessin desincentivessis desincentiveu desincentivi desincentivin desincentivis desincentivo desincentivà desincentivàrem desincentivàreu desincentivàs desincentivàssem desincentivàsseu desincentivàssim desincentivàssiu desincentivàvem desincentivàveu desincentivés desincentivéssem desincentivésseu desincentivéssim desincentivéssiu desincentiví occ val v
desincentivar

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ alg ant bal cent desinfect desinfecta desinfectada desinfectades desinfectaia desinfectaien desinfectaies desinfectam desinfectant desinfectar desinfectara desinfectaran desinfectarem desinfectaren desinfectares desinfectareu desinfectaria desinfectarien desinfectaries desinfectariva desinfectariven desinfectarives desinfectarà desinfectaràs desinfectaré desinfectaríem desinfectaríeu desinfectarívem desinfectaríveu desinfectassen desinfectasses desinfectassin desinfectassis desinfectat desinfectats desinfectau desinfectava desinfectaven desinfectaves desinfectavi desinfectavo desinfecte desinfecteguem desinfecteguessa desinfecteguessen desinfecteguesses desinfectegueu desinfectegués desinfecteguéssom desinfecteguéssou desinfectem desinfecten desinfectes desinfectessa desinfectessen desinfectesses desinfectessi desinfectessin desinfectessis desinfecteu desinfecti desinfectin desinfectis desinfecto desinfectos desinfects desinfectà desinfectàiem desinfectàieu desinfectàrem desinfectàreu desinfectàs desinfectàssem desinfectàsseu desinfectàssim desinfectàssiu desinfectàvem desinfectàvets desinfectàveu desinfectàvom desinfectés desinfectéssem desinfectésseu desinfectéssim desinfectéssiu desinfectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desinfectar

desinflació /de.ziɱ.fɫa.siˈo/ /də.ziɱ.fɫə.siˈo/ n fem
desinflación

desinflar /de.ziɱˈfɫa/ /de.ziɱˈfɫaɾ/ /də.ziɱˈfɫa/ alg ant bal cent desinfl desinfla desinflada desinflades desinflaia desinflaien desinflaies desinflam desinflant desinflar desinflara desinflaran desinflarem desinflaren desinflares desinflareu desinflaria desinflarien desinflaries desinflariva desinflariven desinflarives desinflarà desinflaràs desinflaré desinflaríem desinflaríeu desinflarívem desinflaríveu desinflassen desinflasses desinflassin desinflassis desinflat desinflats desinflau desinflava desinflaven desinflaves desinflavi desinflavo desinfle desinfleguem desinfleguessa desinfleguessen desinfleguesses desinflegueu desinflegués desinfleguéssom desinfleguéssou desinflem desinflen desinfles desinflessa desinflessen desinflesses desinflessi desinflessin desinflessis desinfleu desinfli desinflin desinflis desinflo desinflos desinfls desinflà desinflàiem desinflàieu desinflàrem desinflàreu desinflàs desinflàssem desinflàsseu desinflàssim desinflàssiu desinflàvem desinflàvets desinflàveu desinflàvom desinflés desinfléssem desinflésseu desinfléssim desinfléssiu desinflí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deshinchar

desinhibició /de.zi.ni.bi.siˈo/ /də.zi.ni.βi.siˈo/ n fem
desinhibición

desinhibir /de.zi.niˈbiɾ/ /de.zi.niˈβi/ /də.zi.niˈβi/ bal desinhibeix desinhibeixen desinhibeixes desinhibeixi desinhibeixin desinhibeixis desinhibeixo desinhibesc desinhibesqui desinhibesquin desinhibesquis desinhibia desinhibida desinhibides desinhibien desinhibies desinhibiguem desinhibigueu desinhibim desinhibint desinhibir desinhibira desinhibiran desinhibirem desinhibiren desinhibires desinhibireu desinhibiria desinhibirien desinhibiries desinhibirà desinhibiràs desinhibiré desinhibiríem desinhibiríeu desinhibisc desinhibisca desinhibisquen desinhibisques desinhibissen desinhibisses desinhibissin desinhibissis desinhibit desinhibits desinhibiu desinhibix desinhibixen desinhibixes desinhibixo desinhibí desinhibíem desinhibíeu desinhibírem desinhibíreu desinhibís desinhibíssem desinhibísseu desinhibíssim desinhibíssiu n-occ occ sept val v
desinhibir

desintegració /de.zin.te.ɣɾa.siˈo/ /də.zin.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
desintegración

desintegrar /de.zin.teˈɣɾa/ /de.zin.teˈɣɾaɾ/ /də.zin.təˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desintegr desintegra desintegrada desintegrades desintegram desintegrant desintegrar desintegrara desintegraran desintegrarem desintegraren desintegrares desintegrareu desintegraria desintegrarien desintegraries desintegrarà desintegraràs desintegraré desintegraríem desintegraríeu desintegrassen desintegrasses desintegrassin desintegrassis desintegrat desintegrats desintegrau desintegrava desintegraven desintegraves desintegre desintegrem desintegren desintegres desintegressen desintegresses desintegressin desintegressis desintegreu desintegri desintegrin desintegris desintegro desintegrà desintegràrem desintegràreu desintegràs desintegràssem desintegràsseu desintegràssim desintegràssiu desintegràvem desintegràveu desintegrés desintegréssem desintegrésseu desintegréssim desintegréssiu desintegrí occ sept val v
desintegrar

desintoxicació /de.zin.tok.si.ka.siˈo/ /də.zin.tok.si.kə.siˈo/ /də.zin.tuk.si.kə.siˈo/ n fem
desintoxicación

desinència /de.ziˈnɛn.si.a/ /də.ziˈnɛn.si.ə/ n fem
desinencia

desistiment /de.zis.tiˈmen/ /de.zis.tiˈment/ /də.zis.tiˈmen/ /də.zis.tiˈment/ n masc
desistimiento

desistir /de.zisˈti/ /de.zisˈtiɾ/ /də.zisˈti/ alg ant bal centr desisteix desisteixa desisteixen desisteixes desisteixi desisteixin desisteixis desisteixo desisteixs desistesc desistesca desistesquen desistesques desistesqui desistesquin desistesquis desistia desistida desistides desistien desisties desistiguem desistiguera desistigueren desistigueres desistiguessen desistiguesses desistiguessin desistiguessis desistigueu desistigueva desistigueven desistigueves desistigué desistiguérem desistiguéreu desistigués desistiguéssem desistiguésseu desistiguéssim desistiguéssiu desistiguévem desistiguéveu desistim desistint desistir desistira desistiran desistirem desistiren desistires desistireu desistiria desistirien desistiries desistiriva desistiriven desistirives desistirà desistiràs desistiré desistiríem desistiríeu desistirívem desistiríveu desistisc desistisca desistisco desistiscos desistisquem desistisquen desistisques desistisqueu desistissa desistissen desistisses desistissi desistissin desistissis desistist desistit desistits desistiu desistiva desistiven desistives desistix desistixa desistixen desistixes desistixi desistixin desistixis desistixo desistixos desistí desistíem desistíets desistíeu desistírem desistíreu desistís desistíscon desistíssem desistísseu desistíssim desistíssiu desistíssom desistíssou desistívem desistíveu desistíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desistir

desitjablement /de.ziˌd͡ʒa.bɫeˈment/ /de.ziˌd͡ʒa.βɫeˈmen/ /de.ziˌd͡ʒab.bɫeˈmen/ /də.ziˌd͡ʒa.βɫəˈmen/ /də.ziˌd͡ʒab.bɫəˈmen/ /də.ziˌd͡ʒab.bɫəˈment/ adv
deseable

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ alg bal cent desitge desitgeguem desitgeguessa desitgeguessen desitgeguesses desitgegueu desitgegués desitgeguéssom desitgeguéssou desitgem desitgen desitges desitgessa desitgessen desitgesses desitgessi desitgessin desitgessis desitgeu desitgi desitgin desitgis desitgés desitgéssem desitgésseu desitgéssim desitgéssiu desitgí desitj desitja desitjada desitjades desitjaia desitjaien desitjaies desitjaieu desitjam desitjant desitjar desitjara desitjaran desitjarem desitjaren desitjares desitjareu desitjaria desitjarien desitjaries desitjariva desitjariven desitjarives desitjarà desitjaràs desitjaré desitjaríem desitjaríeu desitjarívem desitjaríveu desitjassen desitjasses desitjassin desitjassis desitjat desitjats desitjau desitjava desitjaven desitjaves desitjavi desitjavo desitjo desitjos desitjà desitjàiem desitjàrem desitjàreu desitjàs desitjàssem desitjàsseu desitjàssim desitjàssiu desitjàvem desitjàveu desitjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
desear

desjunyir /dez.d͡ʒuˈɲi/ /dez.d͡ʒuˈɲiɾ/ /də.ʒuˈɲi/ /dəʒ.ʒuˈɲi/ alg ant bal centr desjunyeix desjunyeixa desjunyeixen desjunyeixes desjunyeixi desjunyeixin desjunyeixis desjunyeixo desjunyeixs desjunyesc desjunyesca desjunyesquen desjunyesques desjunyesqui desjunyesquin desjunyesquis desjunyia desjunyida desjunyides desjunyien desjunyies desjunyiguem desjunyiguera desjunyigueren desjunyigueres desjunyiguessen desjunyiguesses desjunyiguessin desjunyiguessis desjunyigueu desjunyigueva desjunyigueven desjunyigueves desjunyigué desjunyiguérem desjunyiguéreu desjunyigués desjunyiguéssem desjunyiguésseu desjunyiguéssim desjunyiguéssiu desjunyiguévem desjunyiguéveu desjunyim desjunyint desjunyir desjunyira desjunyiran desjunyirem desjunyiren desjunyires desjunyireu desjunyiria desjunyirien desjunyiries desjunyiriva desjunyiriven desjunyirives desjunyirà desjunyiràs desjunyiré desjunyiríem desjunyiríeu desjunyirívem desjunyiríveu desjunyisc desjunyisca desjunyisco desjunyiscos desjunyisquem desjunyisquen desjunyisques desjunyisqueu desjunyissa desjunyissen desjunyisses desjunyissi desjunyissin desjunyissis desjunyist desjunyit desjunyits desjunyiu desjunyiva desjunyiven desjunyives desjunyix desjunyixa desjunyixen desjunyixes desjunyixi desjunyixin desjunyixis desjunyixo desjunyixos desjunyí desjunyíem desjunyíets desjunyíeu desjunyírem desjunyíreu desjunyís desjunyíscon desjunyíssem desjunyísseu desjunyíssim desjunyíssiu desjunyíssom desjunyíssou desjunyívem desjunyíveu desjunyíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desunir

deslligar /dez.ʎiˈɣa/ /dez.ʎiˈɣaɾ/ /dəz.ʎiˈɣa/ alg bal desllig deslliga deslligada deslligades deslligam deslligant deslligar deslligara deslligaran deslligarem deslligaren deslligares deslligareu deslligaria deslligarien deslligaries deslligarà deslligaràs deslligaré deslligaríem deslligaríeu deslligassen deslligasses deslligassin deslligassis deslligat deslligats deslligau deslligava deslligaven deslligaves deslligo deslligue deslliguem deslliguen deslligues deslliguessen deslliguesses deslliguessin deslliguessis deslligueu deslligui deslliguin deslliguis deslligués deslliguéssem deslliguésseu deslliguéssim deslliguéssiu deslliguí deslligà deslligàrem deslligàreu deslligàs deslligàssem deslligàsseu deslligàssim deslligàssiu deslligàvem deslligàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desatar

desllogar /dez.ʎoˈɣa/ /dez.ʎoˈɣaɾ/ /dəz.ʎoˈɣa/ /dəz.ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desllog deslloga desllogada desllogades desllogam desllogant desllogar desllogaran desllogarem desllogaren desllogares desllogareu desllogaria desllogarien desllogaries desllogarà desllogaràs desllogaré desllogaríem desllogaríeu desllogassen desllogasses desllogassin desllogassis desllogat desllogats desllogau desllogava desllogaven desllogaves desllogo desllogue deslloguem deslloguen desllogues deslloguessen deslloguesses deslloguessin deslloguessis desllogueu desllogui deslloguin deslloguis desllogués deslloguéssem deslloguésseu deslloguéssim deslloguéssiu deslloguí desllogà desllogàrem desllogàreu desllogàs desllogàssem desllogàsseu desllogàssim desllogàssiu desllogàvem desllogàveu occ v
desalquilar
Deixar de tenir llogat.
desalquilarse
(pronominal) Deixar de ser llogat.

deslluïdament /dez.ʎuˌi.ðaˈmen/ /dez.ʎuˌi.ðaˈment/ /dəz.ʎuˌi.ðəˈmen/ /dəz.ʎuˌi.ðəˈment/ adv
deslucidamente

desmagnetització /dez.maŋ.ne.ti.d͡za.siˈo/ /dez.maɡ.ne.ti.za.siˈo/ /dəz.məŋ.nə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
desmagnetización

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ n masc
desmayo
Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ alg bal desmai desmaia desmaiada desmaiades desmaiam desmaiant desmaiar desmaiara desmaiaran desmaiarem desmaiaren desmaiares desmaiareu desmaiaria desmaiarien desmaiaries desmaiarà desmaiaràs desmaiaré desmaiaríem desmaiaríeu desmaiassen desmaiasses desmaiassin desmaiassis desmaiat desmaiats desmaiau desmaiava desmaiaven desmaiaves desmaie desmaiem desmaien desmaies desmaiessen desmaiesses desmaiessin desmaiessis desmaieu desmaio desmaià desmaiàrem desmaiàreu desmaiàs desmaiàssem desmaiàsseu desmaiàssim desmaiàssiu desmaiàvem desmaiàveu desmaiés desmaiéssem desmaiésseu desmaiéssim desmaiéssiu desmaí desmaï desmaïn desmaïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desmayar

desmamar /dez.maˈma/ /dez.maˈmaɾ/ /dəz.məˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desmam desmama desmamada desmamades desmamam desmamant desmamar desmamara desmamaran desmamarem desmamaren desmamares desmamareu desmamaria desmamarien desmamaries desmamarà desmamaràs desmamaré desmamaríem desmamaríeu desmamassen desmamasses desmamassin desmamassis desmamat desmamats desmamau desmamava desmamaven desmamaves desmame desmamem desmamen desmames desmamessen desmamesses desmamessin desmamessis desmameu desmami desmamin desmamis desmamo desmamà desmamàrem desmamàreu desmamàs desmamàssem desmamàsseu desmamàssim desmamàssiu desmamàvem desmamàveu desmamés desmaméssem desmamésseu desmaméssim desmaméssiu desmamí occ sept val v
destetar

desmanegadament /dez.ma.neˌɣa.ðaˈmen/ /dez.ma.neˌɣa.ðaˈment/ /dəz.mə.nəˌɣa.ðəˈmen/ /dəz.mə.nəˌɣa.ðəˈment/ adv
desbaratadamente

desmantellar /dez.man.teˈʎa/ /dez.man.teˈʎaɾ/ /dəz.mən.təˈʎa/ alg ant bal cent desmantell desmantella desmantellada desmantellades desmantellaia desmantellaien desmantellaies desmantellam desmantellant desmantellar desmantellara desmantellaran desmantellarem desmantellaren desmantellares desmantellareu desmantellaria desmantellarien desmantellaries desmantellariva desmantellariven desmantellarives desmantellarà desmantellaràs desmantellaré desmantellaríem desmantellaríeu desmantellarívem desmantellaríveu desmantellassen desmantellasses desmantellassin desmantellassis desmantellat desmantellats desmantellau desmantellava desmantellaven desmantellaves desmantellavi desmantellavo desmantelle desmantelleguem desmantelleguessa desmantelleguessen desmantelleguesses desmantellegueu desmantellegués desmantelleguéssom desmantelleguéssou desmantellem desmantellen desmantelles desmantellessa desmantellessen desmantellesses desmantellessi desmantellessin desmantellessis desmantelleu desmantelli desmantellin desmantellis desmantello desmantellos desmantells desmantellà desmantellàiem desmantellàieu desmantellàrem desmantellàreu desmantellàs desmantellàssem desmantellàsseu desmantellàssim desmantellàssiu desmantellàvem desmantellàvets desmantellàveu desmantellàvom desmantellés desmantelléssem desmantellésseu desmantelléssim desmantelléssiu desmantellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desmantelar

desmarcar-se v
desmarcarse

desmarcatge n masc
desmarque

desmarcatge de ruptura n masc
desmarque de ruptura

desmarcatge de suport n masc
desmarque de apoyo

desmemoriar-se /dez.me.mo.ɾiˈaɾ.se/ /dəz.mə.mo.ɾiˈaɾ.sə/ /dəz.mə.mu.ɾi.ərˈsə/ /dəz.mə.mu.ɾiˈar.sə/ alg bal desmemoria desmemoriada desmemoriades desmemoriam desmemoriant desmemoriar desmemoriara desmemoriaran desmemoriarem desmemoriaren desmemoriares desmemoriareu desmemoriaria desmemoriarien desmemoriaries desmemoriarà desmemoriaràs desmemoriaré desmemoriaríem desmemoriaríeu desmemoriassen desmemoriasses desmemoriassin desmemoriassis desmemoriat desmemoriats desmemoriau desmemoriava desmemoriaven desmemoriaves desmemorie desmemoriem desmemorien desmemories desmemoriessen desmemoriesses desmemoriessin desmemoriessis desmemorieu desmemorii desmemorio desmemorià desmemoriàrem desmemoriàreu desmemoriàs desmemoriàssem desmemoriàsseu desmemoriàssim desmemoriàssiu desmemoriàvem desmemoriàveu desmemoriés desmemoriéssem desmemoriésseu desmemoriéssim desmemoriéssiu desmemorií desmemoriï desmemoriïn desmemoriïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desmemoriarse

desmesuradament /dez.me.zuˌɾa.ðaˈmen/ /dez.me.zuˌɾa.ðaˈment/ /dəz.mə.zuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.mə.zuˌɾa.ðəˈment/ adv
desmesuradamente

desmilitarització /dez.mi.ɫi.ta.ɾi.d͡za.siˈo/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾi.za.siˈo/ /dəz.mi.ɫi.tə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
desmilitarización

desmilitaritzar /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /dəz.mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. desmilitaritza desmilitaritzada desmilitaritzades desmilitaritzant desmilitaritzar desmilitaritzara desmilitaritzaran desmilitaritzarem desmilitaritzaren desmilitaritzares desmilitaritzareu desmilitaritzaria desmilitaritzarien desmilitaritzaries desmilitaritzarà desmilitaritzaràs desmilitaritzaré desmilitaritzaríem desmilitaritzaríeu desmilitaritzassen desmilitaritzasses desmilitaritzat desmilitaritzats desmilitaritzava desmilitaritzaven desmilitaritzaves desmilitaritze desmilitaritzem desmilitaritzen desmilitaritzes desmilitaritzessen desmilitaritzesses desmilitaritzessin desmilitaritzessis desmilitaritzeu desmilitaritzi desmilitaritzin desmilitaritzis desmilitaritzo desmilitaritzà desmilitaritzàrem desmilitaritzàreu desmilitaritzàssem desmilitaritzàsseu desmilitaritzàvem desmilitaritzàveu desmilitaritzés desmilitaritzéssem desmilitaritzésseu desmilitaritzéssim desmilitaritzéssiu desmilitaritzí occ val val (1) v
desmilitarizar

desmillorar /dez.mi.ʎoˈɾa/ /dez.mi.ʎoˈɾaɾ/ /dəz.mi.ʎoˈɾa/ /dəz.mi.ʎuˈɾa/ alg ant bal cent desmillor desmillora desmillorada desmillorades desmilloraia desmilloraien desmilloraies desmilloram desmillorant desmillorar desmillorara desmilloraran desmillorarem desmilloraren desmillorares desmillorareu desmilloraria desmillorarien desmilloraries desmillorariva desmillorariven desmillorarives desmillorarà desmilloraràs desmilloraré desmilloraríem desmilloraríeu desmillorarívem desmilloraríveu desmillorassen desmillorasses desmillorassin desmillorassis desmillorat desmillorats desmillorau desmillorava desmilloraven desmilloraves desmilloravi desmilloravo desmillore desmilloreguem desmilloreguessa desmilloreguessen desmilloreguesses desmilloregueu desmilloregués desmilloreguéssom desmilloreguéssou desmillorem desmilloren desmillores desmilloressa desmilloressen desmilloresses desmilloressi desmilloressin desmilloressis desmilloreu desmillori desmillorin desmilloris desmilloro desmilloros desmillors desmillorà desmilloràiem desmilloràieu desmilloràrem desmilloràreu desmilloràs desmilloràssem desmilloràsseu desmilloràssim desmilloràssiu desmilloràvem desmilloràvets desmilloràveu desmilloràvom desmillorés desmilloréssem desmillorésseu desmilloréssim desmilloréssiu desmillorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nata

desmitificar /dez.mi.ti.fiˈka/ /dez.mi.ti.fiˈkaɾ/ /dəz.mi.ti.fiˈka/ alg ant bal cent desmitific desmitifica desmitificada desmitificades desmitificaia desmitificaien desmitificaies desmitificam desmitificant desmitificar desmitificara desmitificaran desmitificarem desmitificaren desmitificares desmitificareu desmitificaria desmitificarien desmitificaries desmitificariva desmitificariven desmitificarives desmitificarà desmitificaràs desmitificaré desmitificaríem desmitificaríeu desmitificarívem desmitificaríveu desmitificassen desmitificasses desmitificassin desmitificassis desmitificat desmitificats desmitificau desmitificava desmitificaven desmitificaves desmitificavi desmitificavo desmitifico desmitificos desmitificà desmitificàiem desmitificàieu desmitificàrem desmitificàreu desmitificàs desmitificàssem desmitificàsseu desmitificàssim desmitificàssiu desmitificàvem desmitificàvets desmitificàveu desmitificàvom desmitifique desmitifiqueguem desmitifiqueguessa desmitifiqueguessen desmitifiqueguesses desmitifiquegueu desmitifiquegués desmitifiqueguéssom desmitifiqueguéssou desmitifiquem desmitifiquen desmitifiques desmitifiquessa desmitifiquessen desmitifiquesses desmitifiquessi desmitifiquessin desmitifiquessis desmitifiqueu desmitifiqui desmitifiquin desmitifiquis desmitifiqués desmitifiquéssem desmitifiquésseu desmitifiquéssim desmitifiquéssiu desmitifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desmitificar

desmobilitzar /dez.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /dez.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /dez.mo.βi.ɫiˈza/ /dəz.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /dəz.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /dəz.mu.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desmobilitz desmobilitza desmobilitzada desmobilitzades desmobilitzam desmobilitzant desmobilitzar desmobilitzara desmobilitzaran desmobilitzarem desmobilitzaren desmobilitzares desmobilitzareu desmobilitzaria desmobilitzarien desmobilitzaries desmobilitzarà desmobilitzaràs desmobilitzaré desmobilitzaríem desmobilitzaríeu desmobilitzassen desmobilitzasses desmobilitzassin desmobilitzassis desmobilitzat desmobilitzats desmobilitzau desmobilitzava desmobilitzaven desmobilitzaves desmobilitze desmobilitzem desmobilitzen desmobilitzes desmobilitzessen desmobilitzesses desmobilitzessin desmobilitzessis desmobilitzeu desmobilitzi desmobilitzin desmobilitzis desmobilitzo desmobilitzà desmobilitzàrem desmobilitzàreu desmobilitzàs desmobilitzàssem desmobilitzàsseu desmobilitzàssim desmobilitzàssiu desmobilitzàvem desmobilitzàveu desmobilitzés desmobilitzéssem desmobilitzésseu desmobilitzéssim desmobilitzéssiu desmobilitzí occ sept val v
desmovilizar

desmoblar /dez.mobˈbɫa/ /dez.moˈbɫaɾ/ /dez.moˈβɫa/ /dəz.mobˈbɫa/ /dəz.mubˈbɫa/ /dəz.muˈβɫa/ alg ant bal cent desmobl desmobla desmoblada desmoblades desmoblaia desmoblaien desmoblaies desmoblam desmoblant desmoblar desmoblara desmoblaran desmoblarem desmoblaren desmoblares desmoblareu desmoblaria desmoblarien desmoblaries desmoblariva desmoblariven desmoblarives desmoblarà desmoblaràs desmoblaré desmoblaríem desmoblaríeu desmoblarívem desmoblaríveu desmoblassen desmoblasses desmoblassin desmoblassis desmoblat desmoblats desmoblau desmoblava desmoblaven desmoblaves desmoblavi desmoblavo desmoble desmobleguem desmobleguessa desmobleguessen desmobleguesses desmoblegueu desmoblegués desmobleguéssom desmobleguéssou desmoblem desmoblen desmobles desmoblessa desmoblessen desmoblesses desmoblessi desmoblessin desmoblessis desmobleu desmobli desmoblin desmoblis desmoblo desmoblos desmobls desmoblà desmoblàiem desmoblàieu desmoblàrem desmoblàreu desmoblàs desmoblàssem desmoblàsseu desmoblàssim desmoblàssiu desmoblàvem desmoblàvets desmoblàveu desmoblàvom desmoblés desmobléssem desmoblésseu desmobléssim desmobléssiu desmoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desamueblar

desmoblat /dez.mobˈbɫat/ /dez.moˈbɫat/ /dez.moˈβɫat/ /dəz.mobˈbɫat/ /dəz.mubˈbɫat/ /dəz.muˈβɫat/ adj masc
desamueblado

desmorriar /dez.mo.riˈa/ /dez.mo.riˈaɾ/ /dəz.mo.riˈa/ /dəz.mu.riˈa/ alg bal desmorria desmorriada desmorriades desmorriam desmorriant desmorriar desmorriara desmorriaran desmorriarem desmorriaren desmorriares desmorriareu desmorriaria desmorriarien desmorriaries desmorriarà desmorriaràs desmorriaré desmorriaríem desmorriaríeu desmorriassen desmorriasses desmorriassin desmorriassis desmorriat desmorriats desmorriau desmorriava desmorriaven desmorriaves desmorrie desmorriem desmorrien desmorries desmorriessen desmorriesses desmorriessin desmorriessis desmorrieu desmorrii desmorrio desmorrià desmorriàrem desmorriàreu desmorriàs desmorriàssem desmorriàsseu desmorriàssim desmorriàssiu desmorriàvem desmorriàveu desmorriés desmorriéssem desmorriésseu desmorriéssim desmorriéssiu desmorrií desmorriï desmorriïn desmorriïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desamorrar

desmuntar /dez.munˈta/ /dez.munˈtaɾ/ /dəz.munˈta/ alg ant bal cent desmunt desmunta desmuntada desmuntades desmuntaia desmuntaien desmuntaies desmuntam desmuntant desmuntar desmuntara desmuntaran desmuntarem desmuntaren desmuntares desmuntareu desmuntaria desmuntarien desmuntaries desmuntariva desmuntariven desmuntarives desmuntarà desmuntaràs desmuntaré desmuntaríem desmuntaríeu desmuntarívem desmuntaríveu desmuntassen desmuntasses desmuntassin desmuntassis desmuntat desmuntats desmuntau desmuntava desmuntaven desmuntaves desmuntavi desmuntavo desmunte desmunteguem desmunteguessa desmunteguessen desmunteguesses desmuntegueu desmuntegués desmunteguéssom desmunteguéssou desmuntem desmunten desmuntes desmuntessa desmuntessen desmuntesses desmuntessi desmuntessin desmuntessis desmunteu desmunti desmuntin desmuntis desmunto desmuntos desmunts desmuntà desmuntàiem desmuntàieu desmuntàrem desmuntàreu desmuntàs desmuntàssem desmuntàsseu desmuntàssim desmuntàssiu desmuntàvem desmuntàvets desmuntàveu desmuntàvom desmuntés desmuntéssem desmuntésseu desmuntéssim desmuntéssiu desmuntí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desmontar
Desfer alguna cosa que està construïda a peces.

desmuntatge /dez.munˈta.d͡ʒe/ /dəz.munˈta.d͡ʒə/ n masc
desmontaaje

desmutització n fem
desmutización

desnaturalitzar /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈza/ /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /dəz.nə.tu.ɾə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent desnaturalitz desnaturalitza desnaturalitzada desnaturalitzades desnaturalitzaia desnaturalitzaien desnaturalitzaies desnaturalitzam desnaturalitzant desnaturalitzar desnaturalitzara desnaturalitzaran desnaturalitzarem desnaturalitzaren desnaturalitzares desnaturalitzareu desnaturalitzaria desnaturalitzarien desnaturalitzaries desnaturalitzariva desnaturalitzariven desnaturalitzarives desnaturalitzarà desnaturalitzaràs desnaturalitzaré desnaturalitzaríem desnaturalitzaríeu desnaturalitzarívem desnaturalitzaríveu desnaturalitzassen desnaturalitzasses desnaturalitzassin desnaturalitzassis desnaturalitzat desnaturalitzats desnaturalitzau desnaturalitzava desnaturalitzaven desnaturalitzaves desnaturalitzavi desnaturalitzavo desnaturalitze desnaturalitzeguem desnaturalitzeguessa desnaturalitzeguessen desnaturalitzeguesses desnaturalitzegueu desnaturalitzegués desnaturalitzeguéssom desnaturalitzeguéssou desnaturalitzem desnaturalitzen desnaturalitzes desnaturalitzessa desnaturalitzessen desnaturalitzesses desnaturalitzessi desnaturalitzessin desnaturalitzessis desnaturalitzeu desnaturalitzi desnaturalitzin desnaturalitzis desnaturalitzo desnaturalitzos desnaturalitzs desnaturalitzà desnaturalitzàiem desnaturalitzàieu desnaturalitzàrem desnaturalitzàreu desnaturalitzàs desnaturalitzàssem desnaturalitzàsseu desnaturalitzàssim desnaturalitzàssiu desnaturalitzàvem desnaturalitzàvets desnaturalitzàveu desnaturalitzàvom desnaturalitzés desnaturalitzéssem desnaturalitzésseu desnaturalitzéssim desnaturalitzéssiu desnaturalitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desnaturalizar

desnaturar /dez.na.tuˈɾa/ /dez.na.tuˈɾaɾ/ /dəz.nə.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desnatur desnatura desnaturada desnaturades desnaturam desnaturant desnaturar desnaturara desnaturaran desnaturarem desnaturaren desnaturares desnaturareu desnaturaria desnaturarien desnaturaries desnaturarà desnaturaràs desnaturaré desnaturaríem desnaturaríeu desnaturassen desnaturasses desnaturassin desnaturassis desnaturat desnaturats desnaturau desnaturava desnaturaven desnaturaves desnature desnaturem desnaturen desnatures desnaturessen desnaturesses desnaturessin desnaturessis desnatureu desnaturi desnaturin desnaturis desnaturo desnaturà desnaturàrem desnaturàreu desnaturàs desnaturàssem desnaturàsseu desnaturàssim desnaturàssiu desnaturàvem desnaturàveu desnaturés desnaturéssem desnaturésseu desnaturéssim desnaturéssiu desnaturí occ sept val v
desnaturar
(històric) Trencar el vincle de vassallatge respecte al senyor natural.

desnazificació /dez.na.zi.fi.ka.siˈo/ /dəz.nə.zi.fi.kə.siˈo/ n fem
desnazificación

desnazificar /dez.na.zi.fiˈka/ /dez.na.zi.fiˈkaɾ/ /dəz.nə.zi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desnazific desnazifica desnazificada desnazificades desnazificam desnazificant desnazificar desnazificara desnazificaran desnazificarem desnazificaren desnazificares desnazificareu desnazificaria desnazificarien desnazificaries desnazificarà desnazificaràs desnazificaré desnazificaríem desnazificaríeu desnazificassen desnazificasses desnazificassin desnazificassis desnazificat desnazificats desnazificau desnazificava desnazificaven desnazificaves desnazifico desnazificà desnazificàrem desnazificàreu desnazificàs desnazificàssem desnazificàsseu desnazificàssim desnazificàssiu desnazificàvem desnazificàveu desnazifique desnazifiquem desnazifiquen desnazifiques desnazifiquessen desnazifiquesses desnazifiquessin desnazifiquessis desnazifiqueu desnazifiqui desnazifiquin desnazifiquis desnazifiqués desnazifiquéssem desnazifiquésseu desnazifiquéssim desnazifiquéssiu desnazifiquí occ sept val v
desnazificar

desniar /dez.niˈa/ /dez.niˈaɾ/ /dəz.niˈa/ alg bal desnia desniada desniades desniam desniant desniar desniara desniaran desniarem desniaren desniares desniareu desniaria desniarien desniaries desniarà desniaràs desniaré desniaríem desniaríeu desniassen desniasses desniassin desniassis desniat desniats desniau desniava desniaven desniaves desnie desniem desnien desnies desniessen desniesses desniessin desniessis desnieu desnii desnio desnià desniàrem desniàreu desniàs desniàssem desniàsseu desniàssim desniàssiu desniàvem desniàveu desniés desniéssem desniésseu desniéssim desniéssiu desnií desniï desniïn desniïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desanidar

desnodrir-se /dez.noˈðɾiɾ.se/ /dəz.noˈðɾiɾ.sə/ /dəz.nu.ðɾirˈsə/ /dəz.nuˈðɾir.sə/ alg ant bal centr desnodreix desnodreixa desnodreixen desnodreixes desnodreixi desnodreixin desnodreixis desnodreixo desnodreixs desnodresc desnodresca desnodresquen desnodresques desnodresqui desnodresquin desnodresquis desnodria desnodrida desnodrides desnodrien desnodries desnodriguem desnodriguera desnodrigueren desnodrigueres desnodriguessen desnodriguesses desnodriguessin desnodriguessis desnodrigueu desnodrigueva desnodrigueven desnodrigueves desnodrigué desnodriguérem desnodriguéreu desnodrigués desnodriguéssem desnodriguésseu desnodriguéssim desnodriguéssiu desnodriguévem desnodriguéveu desnodrim desnodrint desnodrir desnodrira desnodriran desnodrirem desnodriren desnodrires desnodrireu desnodriria desnodririen desnodriries desnodririva desnodririven desnodririves desnodrirà desnodriràs desnodriré desnodriríem desnodriríeu desnodrirívem desnodriríveu desnodrisc desnodrisca desnodrisco desnodriscos desnodrisquem desnodrisquen desnodrisques desnodrisqueu desnodrissa desnodrissen desnodrisses desnodrissi desnodrissin desnodrissis desnodrist desnodrit desnodrits desnodriu desnodriva desnodriven desnodrives desnodrix desnodrixa desnodrixen desnodrixes desnodrixi desnodrixin desnodrixis desnodrixo desnodrixos desnodrí desnodríem desnodríets desnodríeu desnodrírem desnodríreu desnodrís desnodríscon desnodríssem desnodrísseu desnodríssim desnodríssiu desnodríssom desnodríssou desnodrívem desnodríveu desnodríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desnutrir

desnonament /dez.no.naˈmen/ /dez.no.naˈment/ /dəz.no.nəˈment/ /dəz.nu.nəˈmen/ n masc
desahucio

desnonar /dez.noˈna/ /dez.noˈnaɾ/ /dəz.nuˈna/ alg ant bal cent desnon desnona desnonada desnonades desnonaia desnonaien desnonaies desnonam desnonant desnonar desnonara desnonaran desnonarem desnonaren desnonares desnonareu desnonaria desnonarien desnonaries desnonariva desnonariven desnonarives desnonarà desnonaràs desnonaré desnonaríem desnonaríeu desnonarívem desnonaríveu desnonassen desnonasses desnonassin desnonassis desnonat desnonats desnonau desnonava desnonaven desnonaves desnonavi desnonavo desnone desnoneguem desnoneguessa desnoneguessen desnoneguesses desnonegueu desnonegués desnoneguéssom desnoneguéssou desnonem desnonen desnones desnonessa desnonessen desnonesses desnonessi desnonessin desnonessis desnoneu desnoni desnonin desnonis desnono desnonos desnons desnonà desnonàiem desnonàieu desnonàrem desnonàreu desnonàs desnonàssem desnonàsseu desnonàssim desnonàssiu desnonàvem desnonàvets desnonàveu desnonàvom desnonés desnonéssem desnonésseu desnonéssim desnonéssiu desnoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deshauciar

desobedientment /de.zo.be.ðiˌemˈment/ /de.zo.βe.ðiˌemˈmen/ /də.zo.bə.ðiˌemˈment/ /də.zu.bə.ðiˌemˈmen/ /də.zu.βə.ðiˌemˈmen/ adv
desobediente

desobeir /de.zo.beˈiɾ/ /de.zo.βeˈi/ /də.zo.bəˈi/ /də.zu.bəˈi/ /də.zu.βəˈi/ bal desobeeix desobeeixen desobeeixes desobeeixi desobeeixin desobeeixis desobeeixo desobeesc desobeesqui desobeesquin desobeesquis desobeint desobeir desobeiran desobeirem desobeireu desobeiria desobeirien desobeiries desobeirà desobeiràs desobeiré desobeiríem desobeiríeu desobeí desobeíem desobeíeu desobeírem desobeíreu desobeís desobeíssem desobeísseu desobeíssim desobeíssiu desobeïa desobeïda desobeïdes desobeïen desobeïes desobeïguem desobeïgueu desobeïm desobeïra desobeïren desobeïres desobeïsc desobeïsca desobeïsquen desobeïsques desobeïssen desobeïsses desobeïssin desobeïssis desobeït desobeïts desobeïu desobeïx desobeïxen desobeïxes desobeïxo n-occ occ sept val v
desobedecer

desocupar /dez.o.kuˈpa/ /dez.o.kuˈpaɾ/ /dəz.u.kuˈpa/ alg ant bal cent desocup desocupa desocupada desocupades desocupaia desocupaien desocupaies desocupam desocupant desocupar desocupara desocuparan desocuparem desocuparen desocupares desocupareu desocuparia desocuparien desocuparies desocupariva desocupariven desocuparives desocuparà desocuparàs desocuparé desocuparíem desocuparíeu desocuparívem desocuparíveu desocupassen desocupasses desocupassin desocupassis desocupat desocupats desocupau desocupava desocupaven desocupaves desocupavi desocupavo desocupe desocupeguem desocupeguessa desocupeguessen desocupeguesses desocupegueu desocupegués desocupeguéssom desocupeguéssou desocupem desocupen desocupes desocupessa desocupessen desocupesses desocupessi desocupessin desocupessis desocupeu desocupi desocupin desocupis desocupo desocupos desocups desocupà desocupàiem desocupàieu desocupàrem desocupàreu desocupàs desocupàssem desocupàsseu desocupàssim desocupàssiu desocupàvem desocupàvets desocupàveu desocupàvom desocupés desocupéssem desocupésseu desocupéssim desocupéssiu desocupí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desocupar

desoir /dez.oˈi/ /dez.oˈiɾ/ /dəz.uˈi/ alg bal desoeix desoeixen desoeixes desoeixi desoeixin desoeixis desoeixo desoeixs desoesc desoesqui desoesquin desoesquis desoieu desoint desoir desoiran desoirem desoireu desoiria desoirien desoiries desoirà desoiràs desoiré desoiríem desoiríeu desou desouen desous desoí desoíem desoírem desoíreu desoís desoíssem desoísseu desoíssim desoíssiu desoïa desoïda desoïdes desoïen desoïes desoïguem desoïgueu desoïm desoïra desoïren desoïres desoïsc desoïsca desoïsquen desoïsques desoïssen desoïsses desoïssin desoïssis desoït desoïts desoïu desoïx desoïxen desoïxes desoïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desatender

desoladament /de.zoˌɫa.ðaˈmen/ /de.zoˌɫa.ðaˈment/ /də.zoˌɫa.ðəˈment/ /də.zuˌɫa.ðəˈmen/ adv
desolado

desolar /de.zoˈɫa/ /de.zoˈɫaɾ/ /də.zoˈɫa/ /də.zuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desol desola desolada desolades desolam desolant desolar desolara desolaran desolarem desolaren desolares desolareu desolaria desolarien desolaries desolarà desolaràs desolaré desolaríem desolaríeu desolassen desolasses desolassin desolassis desolat desolats desolau desolava desolaven desolaves desole desolem desolen desoles desolessen desolesses desolessin desolessis desoleu desoli desolin desolis desolo desolà desolàrem desolàreu desolàs desolàssem desolàsseu desolàssim desolàssiu desolàvem desolàveu desolés desoléssem desolésseu desoléssim desoléssiu desolí occ sept val v
desolar
Quedar un lloc solitari, desèrtic o aïllat.
Sentir-se emocionalment molt afectat per una pena i sense consol possible.

desopilar /dez.o.piˈla/ /dez.o.piˈlaɾ/ /dəz.u.piˈɫa/ alg ant bal cent desopil desopila desopilada desopilades desopilaia desopilaien desopilaies desopilam desopilant desopilar desopilara desopilaran desopilarem desopilaren desopilares desopilareu desopilaria desopilarien desopilaries desopilariva desopilariven desopilarives desopilarà desopilaràs desopilaré desopilaríem desopilaríeu desopilarívem desopilaríveu desopilassen desopilasses desopilassin desopilassis desopilat desopilats desopilau desopilava desopilaven desopilaves desopilavi desopilavo desopile desopileguem desopileguessa desopileguessen desopileguesses desopilegueu desopilegués desopileguéssom desopileguéssou desopilem desopilen desopiles desopilessa desopilessen desopilesses desopilessi desopilessin desopilessis desopileu desopili desopilin desopilis desopilo desopilos desopils desopilà desopilàiem desopilàieu desopilàrem desopilàreu desopilàs desopilàssem desopilàsseu desopilàssim desopilàssiu desopilàvem desopilàvets desopilàveu desopilàvom desopilés desopiléssem desopilésseu desopiléssim desopiléssiu desopilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desopilar

desordenadament /de.zor.ðeˌna.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ðeˌna.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ðeˌna.ðaˈment/ /də.zoɾ.ðəˌna.ðəˈment/ /də.zur.dəˌna.ðəˈmen/ /də.zur.ðəˌna.ðəˈmen/ adv
desordenadamente

desordenar /dez.or.ðeˈna/ /dez.oɾ.ðeˈnaɾ/ /dəz.ur.dəˈna/ alg ant bal cent desordena desordenada desordenades desordenaia desordenaien desordenaies desordenam desordenant desordenar desordenara desordenaran desordenarem desordenaren desordenares desordenareu desordenaria desordenarien desordenaries desordenariva desordenariven desordenarives desordenarà desordenaràs desordenaré desordenaríem desordenaríeu desordenarívem desordenaríveu desordenassen desordenasses desordenassin desordenassis desordenat desordenats desordenau desordenava desordenaven desordenaves desordenavi desordenavo desordene desordeneguem desordeneguessa desordeneguessen desordeneguesses desordenegueu desordenegués desordeneguéssom desordeneguéssou desordenem desordenen desordenes desordenessa desordenessen desordenesses desordenessi desordenessin desordenessis desordeneu desordeni desordenin desordenis desordeno desordenos desordenà desordenàiem desordenàieu desordenàrem desordenàreu desordenàs desordenàssem desordenàsseu desordenàssim desordenàssiu desordenàvem desordenàvets desordenàveu desordenàvom desordenés desordenéssem desordenésseu desordenéssim desordenéssiu desordení desordén eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desordenar

desordir /ðez.oɾˈði/ /ðez.oɾˈðiɾ/ /ðəz.uɾˈði/ alg ant bal centr desordeix desordeixa desordeixen desordeixes desordeixi desordeixin desordeixis desordeixo desordeixs desordesc desordesca desordesquen desordesques desordesqui desordesquin desordesquis desordia desordida desordides desordien desordies desordiguem desordiguera desordigueren desordigueres desordiguessen desordiguesses desordiguessin desordiguessis desordigueu desordigueva desordigueven desordigueves desordigué desordiguérem desordiguéreu desordigués desordiguéssem desordiguésseu desordiguéssim desordiguéssiu desordiguévem desordiguéveu desordim desordint desordir desordira desordiran desordirem desordiren desordires desordireu desordiria desordirien desordiries desordiriva desordiriven desordirives desordirà desordiràs desordiré desordiríem desordiríeu desordirívem desordiríveu desordisc desordisca desordisco desordiscos desordisquem desordisquen desordisques desordisqueu desordissa desordissen desordisses desordissi desordissin desordissis desordist desordit desordits desordiu desordiva desordiven desordives desordix desordixa desordixen desordixes desordixi desordixin desordixis desordixo desordixos desordí desordíem desordíets desordíeu desordírem desordíreu desordís desordíscon desordíssem desordísseu desordíssim desordíssiu desordíssom desordíssou desordívem desordíveu desordíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desurdir

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
desorden desorden alimentario
Falta d'ordre.
desorden
Alteració no controlada i considerada negativa en una societat.

desorganitzadament /de.zor.ɣa.niˌd͡za.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ɣa.niˌza.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ɣa.niˌza.ðaˈment/ /də.zoɾ.ɣə.niˌd͡za.ðəˈment/ /də.zur.ɡə.niˌd͡za.ðəˈmen/ /də.zur.ɣə.niˌd͡za.ðəˈmen/ adv
desorganizadamente

desori /deˈzɔ.ɾi/ /dəˈzɔ.ɾi/ n masc
desconcierto

desorientar /dez.o.ɾi.enˈta/ /dez.o.ɾi.enˈtaɾ/ /dəz.u.ɾi.ənˈta/ alg ant bal cent desorient desorienta desorientada desorientades desorientaia desorientaien desorientaies desorientam desorientant desorientar desorientara desorientaran desorientarem desorientaren desorientares desorientareu desorientaria desorientarien desorientaries desorientariva desorientariven desorientarives desorientarà desorientaràs desorientaré desorientaríem desorientaríeu desorientarívem desorientaríveu desorientassen desorientasses desorientassin desorientassis desorientat desorientats desorientau desorientava desorientaven desorientaves desorientavi desorientavo desoriente desorienteguem desorienteguessa desorienteguessen desorienteguesses desorientegueu desorientegués desorienteguéssom desorienteguéssou desorientem desorienten desorientes desorientessa desorientessen desorientesses desorientessi desorientessin desorientessis desorienteu desorienti desorientin desorientis desoriento desorientos desorients desorientà desorientàiem desorientàieu desorientàrem desorientàreu desorientàs desorientàssem desorientàsseu desorientàssim desorientàssiu desorientàvem desorientàvets desorientàveu desorientàvom desorientés desorientéssem desorientésseu desorientéssim desorientéssiu desorientí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desorientar
Causar la pèrdua d'orientació

despagar /dez.paˈɣa/ /dez.paˈɣaɾ/ /dəz.pəˈɣa/ alg bal despag despaga despagada despagades despagam despagant despagar despagara despagaran despagarem despagaren despagares despagareu despagaria despagarien despagaries despagarà despagaràs despagaré despagaríem despagaríeu despagassen despagasses despagassin despagassis despagat despagats despagau despagava despagaven despagaves despago despague despaguem despaguen despagues despaguessen despaguesses despaguessin despaguessis despagueu despagui despaguin despaguis despagués despaguéssem despaguésseu despaguéssim despaguéssiu despaguí despagà despagàrem despagàreu despagàs despagàssem despagàsseu despagàssim despagàssiu despagàvem despagàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
despagar
(arcaisme) descontentar, disgustar

desparar /des.paˈɾa/ /des.paˈɾaɾ/ /dəs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) despar despara desparada desparades desparam desparant desparar desparara despararan despararem despararen desparares desparareu despararia despararien despararies despararà despararàs despararé despararíem despararíeu desparassen desparasses desparassin desparassis desparat desparats desparau desparava desparaven desparaves despare desparem desparen despares desparessen desparesses desparessin desparessis despareu despari desparin desparis desparo desparà desparàrem desparàreu desparàs desparàssem desparàsseu desparàssim desparàssiu desparàvem desparàveu desparés desparéssem desparésseu desparéssim desparéssiu desparí occ sept val v
desmontar
Llevar el parament, tot allò que s’ha preparat per a un fi.
quitar la mesa
(especialment) Llevar l’adreç de taula.

desparellar /das.pa.ɾaˈʎa/ /des.pa.ɾeˈʎa/ /des.pa.ɾeˈʎaɾ/ /dəs.pə.ɾəˈʎa/ /dəs.pə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg desparell desparella desparellada desparellades desparellant desparellar desparellara desparellaran desparellarem desparellaren desparellares desparellareu desparellaria desparellarien desparellaries desparellarà desparellaràs desparellaré desparellaríem desparellaríeu desparellassen desparellasses desparellat desparellats desparellau desparellava desparellaven desparellaves desparelle desparellem desparellen desparelles desparellessen desparellesses desparellessin desparellessis desparelleu desparelli desparellin desparellis desparello desparellà desparellàrem desparellàreu desparellàssem desparellàsseu desparellàvem desparellàveu desparellés desparelléssem desparellésseu desparelléssim desparelléssiu desparellí occ sept val val (1) v
desparejar

despatologitzar /des.pa.to.ɫo.d͡ʒiˈza/ /des.pa.to.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /des.pa.to.ɫo.ʒiˈd͡za/ /dəs.pə.to.ɫo.ʒiˈd͡za/ /dəs.pə.tu.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. despatologitza despatologitzada despatologitzades despatologitzant despatologitzar despatologitzara despatologitzaran despatologitzarem despatologitzaren despatologitzares despatologitzareu despatologitzaria despatologitzarien despatologitzaries despatologitzarà despatologitzaràs despatologitzaré despatologitzaríem despatologitzaríeu despatologitzassen despatologitzasses despatologitzat despatologitzats despatologitzava despatologitzaven despatologitzaves despatologitze despatologitzem despatologitzen despatologitzes despatologitzessen despatologitzesses despatologitzessin despatologitzessis despatologitzeu despatologitzi despatologitzin despatologitzis despatologitzo despatologitzà despatologitzàrem despatologitzàreu despatologitzàssem despatologitzàsseu despatologitzàvem despatologitzàveu despatologitzés despatologitzéssem despatologitzésseu despatologitzéssim despatologitzéssiu despatologitzí occ val val (1) v
despatologizar

despatx /desˈpat͡ʃ/ /dəsˈpat͡ʃ/ n masc
despacho
Lloc on es realitza treball de tipus intel·lectual.
Carta o altre comunicat enviat amb caràcter d'urgència.

despatxar /des.paˈt͡ʃa/ /des.paˈt͡ʃaɾ/ /dəs.pəˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) despatx despatxa despatxada despatxades despatxam despatxant despatxar despatxara despatxaran despatxarem despatxaren despatxares despatxareu despatxaria despatxarien despatxaries despatxarà despatxaràs despatxaré despatxaríem despatxaríeu despatxassen despatxasses despatxassin despatxassis despatxat despatxats despatxau despatxava despatxaven despatxaves despatxe despatxem despatxen despatxes despatxessen despatxesses despatxessin despatxessis despatxeu despatxi despatxin despatxis despatxo despatxà despatxàrem despatxàreu despatxàs despatxàssem despatxàsseu despatxàssim despatxàssiu despatxàvem despatxàveu despatxés despatxéssem despatxésseu despatxéssim despatxéssiu despatxí occ sept val v
atender
Atendre una persona per atendre les seves peticions o problemes.
despachar
Trametre una comunicació.
Desfer-se de la presència d'algú, acomiadar.

despectivament /des.pekˌti.vaˈment/ /des.pekˌti.βaˈmen/ /dəs.pəkˌti.vəˈmen/ /dəs.pəkˌti.vəˈment/ /dəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
despectivamente

despenalitzar /des.pe.na.ɫiˈd͡za/ /des.pe.na.ɫiˈza/ /des.pe.na.ɫiˈzaɾ/ /dəs.pə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. despenalitza despenalitzada despenalitzades despenalitzant despenalitzar despenalitzara despenalitzaran despenalitzarem despenalitzaren despenalitzares despenalitzareu despenalitzaria despenalitzarien despenalitzaries despenalitzarà despenalitzaràs despenalitzaré despenalitzaríem despenalitzaríeu despenalitzassen despenalitzasses despenalitzat despenalitzats despenalitzava despenalitzaven despenalitzaves despenalitze despenalitzem despenalitzen despenalitzes despenalitzessen despenalitzesses despenalitzessin despenalitzessis despenalitzeu despenalitzi despenalitzin despenalitzis despenalitzo despenalitzà despenalitzàrem despenalitzàreu despenalitzàssem despenalitzàsseu despenalitzàvem despenalitzàveu despenalitzés despenalitzéssem despenalitzésseu despenalitzéssim despenalitzéssiu despenalitzí occ val val (1) v
despenalizar

despentinar /des.pen.tiˈna/ /des.pen.tiˈnaɾ/ /dəs.pən.tiˈna/ alg ant bal cent despentina despentinada despentinades despentinaia despentinaien despentinaies despentinam despentinant despentinar despentinara despentinaran despentinarem despentinaren despentinares despentinareu despentinaria despentinarien despentinaries despentinariva despentinariven despentinarives despentinarà despentinaràs despentinaré despentinaríem despentinaríeu despentinarívem despentinaríveu despentinassen despentinasses despentinassin despentinassis despentinat despentinats despentinau despentinava despentinaven despentinaves despentinavi despentinavo despentine despentineguem despentineguessa despentineguessen despentineguesses despentinegueu despentinegués despentineguéssom despentineguéssou despentinem despentinen despentines despentinessa despentinessen despentinesses despentinessi despentinessin despentinessis despentineu despentini despentinin despentinis despentino despentinos despentinà despentinàiem despentinàieu despentinàrem despentinàreu despentinàs despentinàssem despentinàsseu despentinàssim despentinàssiu despentinàvem despentinàvets despentinàveu despentinàvom despentinés despentinéssem despentinésseu despentinéssim despentinéssiu despentiní despentín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
despeinar

despert /desˈpɛɾt/ /dəsˈpɛrt/ adj masc
despierto
Que no està adormit.
(figurat) Viu, àgil i ràpid de ment.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ adj masc
despertador

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ alg ant bal cent despert desperta despertada despertades despertaia despertaien despertaies despertam despertant despertar despertara despertaran despertarem despertaren despertares despertareu despertaria despertarien despertaries despertariva despertariven despertarives despertarà despertaràs despertaré despertaríem despertaríeu despertarívem despertaríveu despertassen despertasses despertassin despertassis despertat despertats despertau despertava despertaven despertaves despertavi despertavo desperte desperteguem desperteguessa desperteguessen desperteguesses despertegueu despertegués desperteguéssom desperteguéssou despertem desperten despertes despertessa despertessen despertesses despertessi despertessin despertessis desperteu desperti despertin despertis desperto despertos desperts despertà despertàiem despertàieu despertàrem despertàreu despertàs despertàssem despertàsseu despertàssim despertàssiu despertàvem despertàvets despertàveu despertàvom despertés despertéssem despertésseu despertéssim despertéssiu despertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
despertar
Fer treure del son.
despertarse despertar
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
gasto

despesa de capital n fem
gasto de capital

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
despiadado

despistar /des.pisˈta/ /des.pisˈtaɾ/ /dəs.pisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) despist despista despistada despistades despistam despistant despistar despistara despistaran despistarem despistaren despistares despistareu despistaria despistarien despistaries despistarà despistaràs despistaré despistaríem despistaríeu despistassen despistasses despistassin despistassis despistat despistats despistau despistava despistaven despistaves despiste despistem despisten despistes despistessen despistesses despistessin despistessis despisteu despisti despistin despistis despisto despistà despistàrem despistàreu despistàs despistàssem despistàsseu despistàssim despistàssiu despistàvem despistàveu despistés despistéssem despistésseu despistéssim despistéssiu despistí occ sept val v
despistar

desplaent /des.pɫaˈen/ /des.pɫaˈent/ /dəs.pɫəˈen/ /dəs.pɫəˈent/ adj
desagradable

desplaentment /des.pɫaˌemˈmen/ /des.pɫaˌemˈment/ /dəs.pɫəˌemˈmen/ /dəs.pɫəˌemˈment/ adv
desapaciblemente

desplastificar /des.pɫas.ti.fiˈka/ /des.pɫas.ti.fiˈkaɾ/ /dəs.pɫəs.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desplastific desplastifica desplastificada desplastificades desplastificam desplastificant desplastificar desplastificara desplastificaran desplastificarem desplastificaren desplastificares desplastificareu desplastificaria desplastificarien desplastificaries desplastificarà desplastificaràs desplastificaré desplastificaríem desplastificaríeu desplastificassen desplastificasses desplastificassin desplastificassis desplastificat desplastificats desplastificau desplastificava desplastificaven desplastificaves desplastifico desplastificà desplastificàrem desplastificàreu desplastificàs desplastificàssem desplastificàsseu desplastificàssim desplastificàssiu desplastificàvem desplastificàveu desplastifique desplastifiquem desplastifiquen desplastifiques desplastifiquessen desplastifiquesses desplastifiquessin desplastifiquessis desplastifiqueu desplastifiqui desplastifiquin desplastifiquis desplastifiqués desplastifiquéssem desplastifiquésseu desplastifiquéssim desplastifiquéssiu desplastifiquí occ sept val v
desplastificar

desplaure /desˈpɫaw.ɾe/ /dəsˈpɫaw.ɾə/ bal desplac desplaem desplaent desplaeu desplaga desplaguda desplagudes desplaguem desplaguen desplaguera desplagueren desplagueres desplagues desplaguessen desplaguesses desplaguessin desplaguessis desplagueu desplagui desplaguin desplaguis desplagut desplaguts desplagué desplaguérem desplaguéreu desplagués desplaguéssem desplaguésseu desplaguéssim desplaguéssiu desplaguí desplau desplauen desplauran desplaure desplaurem desplaureu desplauria desplaurien desplauries desplaurà desplauràs desplauré desplauríem desplauríeu desplaus desplaíem desplaíeu desplaïa desplaïen desplaïes occ val v
desplacer

desplaçament /des.pɫa.saˈmen/ /des.pɫa.saˈment/ /dəs.pɫə.səˈmen/ /dəs.pɫə.səˈment/ n masc
desplazamiento
(videojocs) Moviment de l'escena de fons d'una pantalla característic de determinats videojocs, especialment dels jocs de plataformes, que té com a objectiu simular el moviment del personatge jugador, que habitualment apareix al centre de la pantalla.
(petanca) Moviment del bolig o d'una bola situada sobre el camp de joc que es deu directament o indirectament a un llançament.

desplaçament diagonal n masc
desplazamiento diagonal

desplaçament endavant n masc
desplazamiento hacia adelante

desplaçament enrere n masc
desplazamiento hacia atrás

desplaçament lateral n masc
desplazamiento lateral

desplaçament lliure n masc
modo de estilo libre

desplaçar /des.pɫaˈsa/ /des.pɫaˈsaɾ/ /dəs.pɫəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desplace desplacem desplacen desplaces desplacessen desplacesses desplacessin desplacessis desplaceu desplaci desplacin desplacis desplacés desplacéssem desplacésseu desplacéssim desplacéssiu desplací desplaç desplaça desplaçada desplaçades desplaçam desplaçant desplaçar desplaçara desplaçaran desplaçarem desplaçaren desplaçares desplaçareu desplaçaria desplaçarien desplaçaries desplaçarà desplaçaràs desplaçaré desplaçaríem desplaçaríeu desplaçassen desplaçasses desplaçassin desplaçassis desplaçat desplaçats desplaçau desplaçava desplaçaven desplaçaves desplaço desplaçà desplaçàrem desplaçàreu desplaçàs desplaçàssem desplaçàsseu desplaçàssim desplaçàssiu desplaçàvem desplaçàveu occ sept val v
desplazar

desplegadament /des.pɫeˌɣa.ðaˈmen/ /des.pɫeˌɣa.ðaˈment/ /dəs.pɫəˌɣa.ðəˈmen/ /dəs.pɫəˌɣa.ðəˈment/ adv
desplegadamente

desplegar /des.pɫeˈɣa/ /des.pɫeˈɣaɾ/ /dəs.pɫəˈɣa/ alg bal despleg desplega desplegada desplegades desplegam desplegant desplegar desplegara desplegaran desplegarem desplegaren desplegares desplegareu desplegaria desplegarien desplegaries desplegarà desplegaràs desplegaré desplegaríem desplegaríeu desplegassen desplegasses desplegassin desplegassis desplegat desplegats desplegau desplegava desplegaven desplegaves desplego desplegue despleguem despleguen desplegues despleguessen despleguesses despleguessin despleguessis desplegueu desplegui despleguin despleguis desplegués despleguéssem despleguésseu despleguéssim despleguéssiu despleguí desplegà desplegàrem desplegàreu desplegàs desplegàssem desplegàsseu desplegàssim desplegàssiu desplegàvem desplegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desplegar

despoblar /des.pobˈbɫa/ /des.poˈbɫaɾ/ /des.poˈβɫa/ /dəs.pobˈbɫa/ /dəs.pubˈbɫa/ /dəs.puˈβɫa/ alg ant bal cent despobl despobla despoblada despoblades despoblaia despoblaien despoblaies despoblam despoblant despoblar despoblara despoblaran despoblarem despoblaren despoblares despoblareu despoblaria despoblarien despoblaries despoblariva despoblariven despoblarives despoblarà despoblaràs despoblaré despoblaríem despoblaríeu despoblarívem despoblaríveu despoblassen despoblasses despoblassin despoblassis despoblat despoblats despoblau despoblava despoblaven despoblaves despoblavi despoblavo despoble despobleguem despobleguessa despobleguessen despobleguesses despoblegueu despoblegués despobleguéssom despobleguéssou despoblem despoblen despobles despoblessa despoblessen despoblesses despoblessi despoblessin despoblessis despobleu despobli despoblin despoblis despoblo despoblos despobls despoblà despoblàiem despoblàieu despoblàrem despoblàreu despoblàs despoblàssem despoblàsseu despoblàssim despoblàssiu despoblàvem despoblàvets despoblàveu despoblàvom despoblés despobléssem despoblésseu despobléssim despobléssiu despoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
despoblar

despolir /ðes.poˈɫi/ /ðes.poˈɫiɾ/ /ðəs.puˈɫi/ alg ant bal centr despoleix despoleixa despoleixen despoleixes despoleixi despoleixin despoleixis despoleixo despoleixs despolesc despolesca despolesquen despolesques despolesqui despolesquin despolesquis despolia despolida despolides despolien despolies despoliguem despoliguera despoligueren despoligueres despoliguessen despoliguesses despoliguessin despoliguessis despoligueu despoligueva despoligueven despoligueves despoligué despoliguérem despoliguéreu despoligués despoliguéssem despoliguésseu despoliguéssim despoliguéssiu despoliguévem despoliguéveu despolim despolint despolir despolira despoliran despolirem despoliren despolires despolireu despoliria despolirien despoliries despoliriva despoliriven despolirives despolirà despoliràs despoliré despoliríem despoliríeu despolirívem despoliríveu despolisc despolisca despolisco despoliscos despolisquem despolisquen despolisques despolisqueu despolissa despolissen despolisses despolissi despolissin despolissis despolist despolit despolits despoliu despoliva despoliven despolives despolix despolixa despolixen despolixes despolixi despolixin despolixis despolixo despolixos despolí despolíem despolíets despolíeu despolírem despolíreu despolís despolíscon despolíssem despolísseu despolíssim despolíssiu despolíssom despolíssou despolívem despolíveu despolíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
despulir

desposseir /des.po.seˈi/ /des.po.seˈiɾ/ /dəs.po.səˈi/ /dəs.pu.səˈi/ bal desposseeix desposseeixen desposseeixes desposseeixi desposseeixin desposseeixis desposseeixo desposseesc desposseesqui desposseesquin desposseesquis desposseint desposseir desposseiran desposseirem desposseireu desposseiria desposseirien desposseiries desposseirà desposseiràs desposseiré desposseiríem desposseiríeu desposseí desposseíem desposseíeu desposseírem desposseíreu desposseís desposseíssem desposseísseu desposseíssim desposseíssiu desposseïa desposseïda desposseïdes desposseïen desposseïes desposseïguem desposseïgueu desposseïm desposseïra desposseïren desposseïres desposseïsc desposseïsca desposseïsquen desposseïsques desposseïssen desposseïsses desposseïssin desposseïssis desposseït desposseïts desposseïu desposseïx desposseïxen desposseïxes desposseïxo n-occ occ sept val v
desposeir

desprendre /desˈpen.dɾe/ /dəsˈpən.dɾə/ /dəsˈpɛn.dɾə/ bal desprenc desprendran desprendre desprendrem desprendreu desprendria desprendrien desprendries desprendrà desprendràs desprendré desprendríem desprendríeu desprenem desprenen desprenent despreneu desprenga desprenguem desprenguen desprenguera desprengueren desprengueres desprengues desprenguessen desprenguesses desprenguessin desprenguessis desprengueu desprengui desprenguin desprenguis desprengué desprenguérem desprenguéreu desprengués desprenguéssem desprenguésseu desprenguéssim desprenguéssiu desprenguí desprenia desprenien desprenies desprenim despreniu desprens despreníem despreníeu despresa despreses despresos desprèn desprès desprén després eiv occ v.cent val v
desprender

desprevingudament /des.pɾe.viŋˌɡu.ðaˈment/ /des.pɾe.βiŋˌɡu.ðaˈmen/ /dəs.pɾə.viŋˌɡu.ðəˈmen/ /dəs.pɾə.viŋˌɡu.ðəˈment/ /dəs.pɾə.βiŋˌɡu.ðəˈmen/ adv
desprevenidamente

desproporcionadament /des.pɾo.por.si.oˌna.ðaˈmen/ /des.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðaˈmen/ /des.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðaˈment/ /dəs.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðəˈment/ /dəs.pɾu.pur.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
desproporcionadamente

desprès /desˈpɾes/ /dəsˈpɾəs/ /dəsˈpɾɛs/ adj masc
desprendido

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
después
més tard

despulla /desˈpu.ʎa/ /dəsˈpu.jə/ /dəsˈpu.ʎə/ n fem
despojo
Allò que es lleva en despullar.
(plural) Botí d’abillaments presos als morts en batalla.

despullament /des.pu.ʎaˈmen/ /des.pu.ʎaˈment/ /dəs.pu.jəˈmen/ /dəs.pu.ʎəˈmen/ /dəs.pu.ʎəˈment/ n masc
vaciado

despullar /des.puˈʎa/ /des.puˈʎaɾ/ /dəs.puˈja/ /dəs.puˈʎa/ alg ant bal cent despull despulla despullada despullades despullaia despullaien despullaies despullam despullant despullar despullara despullaran despullarem despullaren despullares despullareu despullaria despullarien despullaries despullariva despullariven despullarives despullarà despullaràs despullaré despullaríem despullaríeu despullarívem despullaríveu despullassen despullasses despullassin despullassis despullat despullats despullau despullava despullaven despullaves despullavi despullavo despulle despulleguem despulleguessa despulleguessen despulleguesses despullegueu despullegués despulleguéssom despulleguéssou despullem despullen despulles despullessa despullessen despullesses despullessi despullessin despullessis despulleu despulli despullin despullis despullo despullos despulls despullà despullàiem despullàieu despullàrem despullàreu despullàs despullàssem despullàsseu despullàssim despullàssiu despullàvem despullàvets despullàveu despullàvom despullés despulléssem despullésseu despulléssim despulléssiu despullí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desnudar

despús-anit /deˌpu.zaˈnit/ /dəˌpu.zəˈnit/ adv
anteanoche

desquadrament /des.kwa.ðɾaˈmen/ /des.kwa.ðɾaˈment/ /dəs.kwə.ðɾəˈmen/ /dəs.kwə.ðɾəˈment/ n masc
descuadre

desqualificació directa n fem
descalificación directa

desromantitzar /dez.ro.man.tiˈd͡za/ /dez.ro.man.tiˈza/ /dez.ro.man.tiˈzaɾ/ /dəz.ro.mən.tiˈd͡za/ /dəz.ru.mən.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desromantitz desromantitza desromantitzada desromantitzades desromantitzam desromantitzant desromantitzar desromantitzara desromantitzaran desromantitzarem desromantitzaren desromantitzares desromantitzareu desromantitzaria desromantitzarien desromantitzaries desromantitzarà desromantitzaràs desromantitzaré desromantitzaríem desromantitzaríeu desromantitzassen desromantitzasses desromantitzassin desromantitzassis desromantitzat desromantitzats desromantitzau desromantitzava desromantitzaven desromantitzaves desromantitze desromantitzem desromantitzen desromantitzes desromantitzessen desromantitzesses desromantitzessin desromantitzessis desromantitzeu desromantitzi desromantitzin desromantitzis desromantitzo desromantitzà desromantitzàrem desromantitzàreu desromantitzàs desromantitzàssem desromantitzàsseu desromantitzàssim desromantitzàssiu desromantitzàvem desromantitzàveu desromantitzés desromantitzéssem desromantitzésseu desromantitzéssim desromantitzéssiu desromantitzí occ sept val v
desromantizar

dessaborir /ðes.as.sa.βoˈɾiɾ/ /ðes.əs.sa.βoˈɾi/ /ðəs.əs.sə.βuˈɾi/ alg ant bal centr dessaboreix dessaboreixa dessaboreixen dessaboreixes dessaboreixi dessaboreixin dessaboreixis dessaboreixo dessaboreixs dessaboresc dessaboresca dessaboresquen dessaboresques dessaboresqui dessaboresquin dessaboresquis dessaboria dessaborida dessaborides dessaborien dessabories dessaboriguem dessaboriguera dessaborigueren dessaborigueres dessaboriguessen dessaboriguesses dessaboriguessin dessaboriguessis dessaborigueu dessaborigueva dessaborigueven dessaborigueves dessaborigué dessaboriguérem dessaboriguéreu dessaborigués dessaboriguéssem dessaboriguésseu dessaboriguéssim dessaboriguéssiu dessaboriguévem dessaboriguéveu dessaborim dessaborint dessaborir dessaborira dessaboriran dessaborirem dessaboriren dessaborires dessaborireu dessaboriria dessaboririen dessaboriries dessaboririva dessaboririven dessaboririves dessaborirà dessaboriràs dessaboriré dessaboriríem dessaboriríeu dessaborirívem dessaboriríveu dessaborisc dessaborisca dessaborisco dessaboriscos dessaborisquem dessaborisquen dessaborisques dessaborisqueu dessaborissa dessaborissen dessaborisses dessaborissi dessaborissin dessaborissis dessaborist dessaborit dessaborits dessaboriu dessaboriva dessaboriven dessaborives dessaborix dessaborixa dessaborixen dessaborixes dessaborixi dessaborixin dessaborixis dessaborixo dessaborixos dessaborí dessaboríem dessaboríets dessaboríeu dessaborírem dessaboríreu dessaborís dessaboríscon dessaboríssem dessaborísseu dessaboríssim dessaboríssiu dessaboríssom dessaboríssou dessaborívem dessaboríveu dessaboríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desaborir

dessagnar /de.saŋˈna/ /de.saɡˈna/ /de.saɡˈnaɾ/ /də.səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dessagn dessagna dessagnada dessagnades dessagnam dessagnant dessagnar dessagnara dessagnaran dessagnarem dessagnaren dessagnares dessagnareu dessagnaria dessagnarien dessagnaries dessagnarà dessagnaràs dessagnaré dessagnaríem dessagnaríeu dessagnassen dessagnasses dessagnassin dessagnassis dessagnat dessagnats dessagnau dessagnava dessagnaven dessagnaves dessagne dessagnem dessagnen dessagnes dessagnessen dessagnesses dessagnessin dessagnessis dessagneu dessagni dessagnin dessagnis dessagno dessagnà dessagnàrem dessagnàreu dessagnàs dessagnàssem dessagnàsseu dessagnàssim dessagnàssiu dessagnàvem dessagnàveu dessagnés dessagnéssem dessagnésseu dessagnéssim dessagnéssiu dessagní occ sept val v
desangrar

desservir /de.serˈβi/ /de.seɾˈviɾ/ /de.seɾˈβi/ /də.sərˈbi/ /də.səɾˈvi/ alg ant bal centr desserveix desserveixa desserveixen desserveixes desserveixi desserveixin desserveixis desserveixo desserveixs desservesc desservesca desservesquen desservesques desservesqui desservesquin desservesquis desservia desservida desservides desservien desservies desserviguem desserviguera desservigueren desservigueres desserviguessen desserviguesses desserviguessin desserviguessis desservigueu desservigueva desservigueven desservigueves desservigué desserviguérem desserviguéreu desservigués desserviguéssem desserviguésseu desserviguéssim desserviguéssiu desserviguévem desserviguéveu desservim desservint desservir desservira desserviran desservirem desserviren desservires desservireu desserviria desservirien desserviries desserviriva desserviriven desservirives desservirà desserviràs desserviré desserviríem desserviríeu desservirívem desserviríveu desservisc desservisca desservisco desserviscos desservisquem desservisquen desservisques desservisqueu desservissa desservissen desservisses desservissi desservissin desservissis desservist desservit desservits desserviu desserviva desserviven desservives desservix desservixa desservixen desservixes desservixi desservixin desservixis desservixo desservixos desserví desservíem desservíets desservíeu desservírem desservíreu desservís desservíscon desservíssem desservísseu desservíssim desservíssiu desservíssom desservíssou desservívem desservíveu desservíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
denegar un servicio

dessuadora /de.su.aˈðo.ɾa/ n fem
sudadera

destacar /des.taˈka/ /des.taˈkaɾ/ /ˈ/dəs.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destac destaca destacada destacades destacam destacant destacar destacara destacaran destacarem destacaren destacares destacareu destacaria destacarien destacaries destacarà destacaràs destacaré destacaríem destacaríeu destacassen destacasses destacassin destacassis destacat destacats destacau destacava destacaven destacaves destaco destacà destacàrem destacàreu destacàs destacàssem destacàsseu destacàssim destacàssiu destacàvem destacàveu destaque destaquem destaquen destaques destaquessen destaquesses destaquessin destaquessis destaqueu destaqui destaquin destaquis destaqués destaquéssem destaquésseu destaquéssim destaquéssiu destaquí occ sept val v
destacar
Distingir-se un element del grup.
Fer més visible una forma dins d'una imatge.

desteixir /des.tejˈʃi/ /des.tejˈʃiɾ/ /des.teˈʃi/ /dəs.təˈʃi/ alg bal desteixeix desteixeixen desteixeixes desteixeixi desteixeixin desteixeixis desteixeixo desteixeixs desteixesc desteixesca desteixesquen desteixesques desteixesqui desteixesquin desteixesquis desteixia desteixida desteixides desteixien desteixies desteixiguem desteixigueu desteixim desteixint desteixir desteixira desteixiran desteixirem desteixiren desteixires desteixireu desteixiria desteixirien desteixiries desteixirà desteixiràs desteixiré desteixiríem desteixiríeu desteixisc desteixisca desteixisquen desteixisques desteixissen desteixisses desteixissin desteixissis desteixit desteixits desteixiu desteixix desteixixen desteixixes desteixixo desteixí desteixíem desteixíeu desteixírem desteixíreu desteixís desteixíssem desteixísseu desteixíssim desteixíssiu destix destixa destixen destixes destixi destixin destixis eiv mall n-occ occ sept v.cent val v
destejer

destenyir /des.teˈɲi/ /des.teˈɲiɾ/ /dəs.təˈɲi/ alg bal destenyeix destenyeixen destenyeixes destenyeixi destenyeixin destenyeixis destenyeixo destenyeixs destenyesc destenyesca destenyesquen destenyesques destenyesqui destenyesquin destenyesquis destenyia destenyida destenyides destenyien destenyies destenyiguem destenyigueu destenyim destenyint destenyir destenyira destenyiran destenyirem destenyiren destenyires destenyireu destenyiria destenyirien destenyiries destenyirà destenyiràs destenyiré destenyiríem destenyiríeu destenyisc destenyisca destenyisquen destenyisques destenyissen destenyisses destenyissin destenyissis destenyit destenyits destenyiu destenyix destenyixen destenyixes destenyixo destenyí destenyíem destenyíeu destenyírem destenyíreu destenyís destenyíssem destenyísseu destenyíssim destenyíssiu destiny destinya destinyen destinyes destinyi destinyin destinyis destinys eiv mall n-occ occ sept v.cent val v
desteñir

desterrar /des.teˈra/ /des.teˈˈɾaɾ// /dəs.təˈra/ alg ant bal cent desterr desterra desterrada desterrades desterraia desterraien desterraies desterram desterrant desterrar desterrara desterraran desterrarem desterraren desterrares desterrareu desterraria desterrarien desterraries desterrariva desterrariven desterrarives desterrarà desterraràs desterraré desterraríem desterraríeu desterrarívem desterraríveu desterrassen desterrasses desterrassin desterrassis desterrat desterrats desterrau desterrava desterraven desterraves desterravi desterravo desterre desterreguem desterreguessa desterreguessen desterreguesses desterregueu desterregués desterreguéssom desterreguéssou desterrem desterren desterres desterressa desterressen desterresses desterressi desterressin desterressis desterreu desterri desterrin desterris desterro desterros desterrs desterrà desterràiem desterràieu desterràrem desterràreu desterràs desterràssem desterràsseu desterràssim desterràssiu desterràvem desterràvets desterràveu desterràvom desterrés desterréssem desterrésseu desterréssim desterréssiu desterrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desterrar

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
destilación

destil·lar /des.tiɫˈɫa/ /des.tiɫˈɫaɾ/ /des.tiˈɫa/ /dəs.tiɫˈɫa/ /dəs.tiˈɫa/ alg ant bal cent destil destil·la destil·lada destil·lades destil·laia destil·laien destil·laies destil·lam destil·lant destil·lar destil·lara destil·laran destil·larem destil·laren destil·lares destil·lareu destil·laria destil·larien destil·laries destil·lariva destil·lariven destil·larives destil·larà destil·laràs destil·laré destil·laríem destil·laríeu destil·larívem destil·laríveu destil·lassen destil·lasses destil·lassin destil·lassis destil·lat destil·lats destil·lau destil·lava destil·laven destil·laves destil·lavi destil·lavo destil·le destil·leguem destil·leguessa destil·leguessen destil·leguesses destil·legueu destil·legués destil·leguéssom destil·leguéssou destil·lem destil·len destil·les destil·lessa destil·lessen destil·lesses destil·lessi destil·lessin destil·lessis destil·leu destil·li destil·lin destil·lis destil·lo destil·los destil·là destil·làiem destil·làieu destil·làrem destil·làreu destil·làs destil·làssem destil·làsseu destil·làssim destil·làssiu destil·làvem destil·làvets destil·làveu destil·làvom destil·lés destil·léssem destil·lésseu destil·léssim destil·léssiu destil·lí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
destilar

destil·leria /des.ti.ɫeˈɾi.a/ /des.tiɫ.ɫeˈɾi.a/ /dəs.ti.ɫəˈɾi.ə/ /dəs.tiɫ.ɫəˈɾi.ə/ n masc
destilería

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
destino destinación

destinar /des.tiˈna/ /des.tiˈnaɾ/ /dəs.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destina destinada destinades destinam destinant destinar destinara destinaran destinarem destinaren destinares destinareu destinaria destinarien destinaries destinarà destinaràs destinaré destinaríem destinaríeu destinassen destinasses destinassin destinassis destinat destinats destinau destinava destinaven destinaves destine destinem destinen destines destinessen destinesses destinessin destinessis destineu destini destinin destinis destino destinà destinàrem destinàreu destinàs destinàssem destinàsseu destinàssim destinàssiu destinàvem destinàveu destinés destinéssem destinésseu destinéssim destinéssiu destiní destín occ sept val v
destinar
Determinar, designar, la condició futura d’algú o d’alguna cosa.

destituir /des.ti.tuˈi/ /des.ti.tuˈiɾ/ /dəs.ti.tuˈi/ bal destitueix destitueixen destitueixes destitueixi destitueixin destitueixis destitueixo destituesc destituesqui destituesquin destituesquis destituint destituir destituiran destituirem destituireu destituiria destituirien destituiries destituirà destituiràs destituiré destituiríem destituiríeu destituí destituíem destituíeu destituírem destituíreu destituís destituíssem destituísseu destituíssim destituíssiu destituïa destituïda destituïdes destituïen destituïes destituïguem destituïgueu destituïm destituïra destituïren destituïres destituïsc destituïsca destituïsquen destituïsques destituïssen destituïsses destituïssin destituïssis destituït destituïts destituïu destituïx destituïxen destituïxes destituïxo n-occ occ sept val v
destituir

destorb /desˈtoɾp/ /dəsˈtorp/ n masc
estorbo

destorbada /des.toɾˈba.ða/ /dəs.toɾˈba.ðə/ /dəs.turˈba.ðə/ n fem
estorbada

destorbar /des.torˈβa/ /des.toɾˈbaɾ/ /des.toɾˈβa/ /dəs.toɾˈba/ /dəs.turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destorb destorba destorbada destorbades destorbam destorbant destorbar destorbara destorbaran destorbarem destorbaren destorbares destorbareu destorbaria destorbarien destorbaries destorbarà destorbaràs destorbaré destorbaríem destorbaríeu destorbassen destorbasses destorbassin destorbassis destorbat destorbats destorbau destorbava destorbaven destorbaves destorbe destorbem destorben destorbes destorbessen destorbesses destorbessin destorbessis destorbeu destorbi destorbin destorbis destorbo destorbà destorbàrem destorbàreu destorbàs destorbàssem destorbàsseu destorbàssim destorbàssiu destorbàvem destorbàveu destorbés destorbéssem destorbésseu destorbéssim destorbéssiu destorbí occ sept val v
estorbar
Fer nosa en l’execució d’una acció.
(pilota basca) Cometre una falta consistent a obstruir el joc de l'adversari.

destoxicació n fem
destoxificación

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
hacha

destralada /des.tɾaˈɫa.ða/ /dəs.tɾəˈɫa.ðə/ n fem
hachazo
Cop de destral.
mangazo
(golf) Cop defectuós en què el bastó toca a terra abans de l'impacte, de manera que la bola recorre una distància molt curta.

destrament /ˌdes.tɾaˈmen/ /ˌdes.tɾaˈment/ /ˌdes.tɾəˈmen/ /ˌdes.tɾəˈment/ adv
diestramente

destre /ˈdes.tɾe/ /ˈdes.tɾə/ destra adj masc
diestro
dret (costat dret, banda dreta, a mà dreta)
hàbil

destrempadament /des.tɾemˌpa.ðaˈmen/ /des.tɾemˌpa.ðaˈment/ /dəs.tɾəmˌpa.ðəˈmen/ /dəs.tɾəmˌpa.ðəˈment/ adv
destempladamente

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
destreza

destriar alg bal destria destriada destriades destriam destriant destriar destriara destriaran destriarem destriaren destriares destriareu destriaria destriarien destriaries destriarà destriaràs destriaré destriaríem destriaríeu destriassen destriasses destriassin destriassis destriat destriats destriau destriava destriaven destriaves destrie destriem destrien destries destriessen destriesses destriessin destriessis destrieu destrii destrio destrià destriàrem destriàreu destriàs destriàssem destriàsseu destriàssim destriàssiu destriàvem destriàveu destriés destriéssem destriésseu destriéssim destriéssiu destrií destriï destriïn destriïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
escoger

destrossa /desˈtɾɔ.sa/ /desˈtɾɔ.sɔ/ /dəsˈtɾɔ.sə/ n fem
destrozo

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destrossa destrossada destrossades destrossam destrossant destrossar destrossara destrossaran destrossarem destrossaren destrossares destrossareu destrossaria destrossarien destrossaries destrossarà destrossaràs destrossaré destrossaríem destrossaríeu destrossassen destrossasses destrossassin destrossassis destrossat destrossats destrossau destrossava destrossaven destrossaves destrosse destrossem destrossen destrosses destrossessen destrossesses destrossessin destrossessis destrosseu destrossi destrossin destrossis destrosso destrossà destrossàrem destrossàreu destrossàs destrossàssem destrossàsseu destrossàssim destrossàssiu destrossàvem destrossàveu destrossés destrosséssem destrossésseu destrosséssim destrosséssiu destrossí destròs occ sept val v
destrozar

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
destrucción

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ adj masc
destructor
Que destrueix.

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
destructor
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ bal destrueix destrueixen destrueixes destrueixi destrueixin destrueixis destrueixo destruesc destruesqui destruesquin destruesquis destruint destruir destruiran destruirem destruireu destruiria destruirien destruiries destruirà destruiràs destruiré destruiríem destruiríeu destruí destruíem destruíeu destruírem destruíreu destruís destruíssem destruísseu destruíssim destruíssiu destruïa destruïda destruïdes destruïen destruïes destruïguem destruïgueu destruïm destruïra destruïren destruïres destruïsc destruïsca destruïsquen destruïsques destruïssen destruïsses destruïssin destruïssis destruït destruïts destruïu destruïx destruïxen destruïxes destruïxo n-occ occ sept val v
destruir destrozar

destí /desˈti/ n masc
destino hado
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desunidament /de.zuˌni.ðaˈmen/ /de.zuˌni.ðaˈment/ /də.zuˌni.ðəˈmen/ /də.zuˌni.ðəˈment/ adv
desunidamente

desunir /ðez.uˈni/ /ðez.uˈniɾ/ /ðəz.uˈni/ alg ant bal centr desuneix desuneixa desuneixen desuneixes desuneixi desuneixin desuneixis desuneixo desuneixs desunesc desunesca desunesquen desunesques desunesqui desunesquin desunesquis desunia desunida desunides desunien desunies desuniguem desuniguera desunigueren desunigueres desuniguessen desuniguesses desuniguessin desuniguessis desunigueu desunigueva desunigueven desunigueves desunigué desuniguérem desuniguéreu desunigués desuniguéssem desuniguésseu desuniguéssim desuniguéssiu desuniguévem desuniguéveu desunim desunint desunir desunira desuniran desunirem desuniren desunires desunireu desuniria desunirien desuniries desuniriva desuniriven desunirives desunirà desuniràs desuniré desuniríem desuniríeu desunirívem desuniríveu desunisc desunisca desunisco desuniscos desunisquem desunisquen desunisques desunisqueu desunissa desunissen desunisses desunissi desunissin desunissis desunist desunit desunits desuniu desuniva desuniven desunives desunix desunixa desunixen desunixes desunixi desunixin desunixis desunixo desunixos desuní desuníem desuníets desuníeu desunírem desuníreu desunís desuníscon desuníssem desunísseu desuníssim desuníssiu desuníssom desuníssou desunívem desuníveu desuníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desunir

desusadament /de.zuˌza.ðaˈmen/ /de.zuˌza.ðaˈment/ /də.zuˌza.ðəˈmen/ /də.zuˌza.ðəˈment/ adv
desusadamente

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desvel desvela desvelada desvelades desvelam desvelant desvelar desvelara desvelaran desvelarem desvelaren desvelares desvelareu desvelaria desvelarien desvelaries desvelarà desvelaràs desvelaré desvelaríem desvelaríeu desvelassen desvelasses desvelassin desvelassis desvelat desvelats desvelau desvelava desvelaven desvelaves desvele desvelem desvelen desveles desvelessen desvelesses desvelessin desvelessis desveleu desveli desvelin desvelis desvelo desvelà desvelàrem desvelàreu desvelàs desvelàssem desvelàsseu desvelàssim desvelàssiu desvelàvem desvelàveu desvelés desveléssem desvelésseu desveléssim desveléssiu desvelí occ sept val v
desvelar

desventuradament /dez.ven.tuˌɾa.ðaˈment/ /dez.βen.tuˌɾa.ðaˈmen/ /dəz.bən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.vən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.vən.tuˌɾa.ðəˈment/ adv
desdichadamente

desvergonyidament /dez.veɾ.ɣoˌɲi.ðaˈment/ /dez.βer.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dez.βeɾ.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dəz.bər.ɡuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vər.ɣuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vəɾ.ɣoˌɲi.ðəˈment/ adv
desvergonzadamente

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ adj masc
desvergonzado
Que no té vergonya.

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ n masc
desvergonzado
Qui no té vergonya.

desvestir /dez.vesˈtiɾ/ /dez.βesˈti/ /dez.βesˈtiɾ/ /dəz.bəsˈti/ /dəz.vəsˈti/ alg bal desvesteix desvesteixen desvesteixes desvesteixi desvesteixin desvesteixis desvesteixo desvesteixs desvestesc desvestesca desvestesquen desvestesques desvestesqui desvestesquin desvestesquis desvestia desvestida desvestides desvestien desvesties desvestiguem desvestigueu desvestim desvestint desvestir desvestira desvestiran desvestirem desvestiren desvestires desvestireu desvestiria desvestirien desvestiries desvestirà desvestiràs desvestiré desvestiríem desvestiríeu desvestisc desvestisca desvestisquen desvestisques desvestissen desvestisses desvestissin desvestissis desvestit desvestits desvestiu desvestix desvestixen desvestixes desvestixo desvestí desvestíem desvestíeu desvestírem desvestíreu desvestís desvestíssem desvestísseu desvestíssim desvestíssiu desvist desvista desvisten desvistes eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desvestir

desvetllar /dez.veɫˈɫaɾ/ /dez.βeɫˈɫa/ /dez.βeʎˈʎa/ /dəz.vəɫˈɫa/ alg ant bal cent desvetll desvetlla desvetllada desvetllades desvetllaia desvetllaien desvetllaies desvetllam desvetllant desvetllar desvetllara desvetllaran desvetllarem desvetllaren desvetllares desvetllareu desvetllaria desvetllarien desvetllaries desvetllariva desvetllariven desvetllarives desvetllarà desvetllaràs desvetllaré desvetllaríem desvetllaríeu desvetllarívem desvetllaríveu desvetllassen desvetllasses desvetllassin desvetllassis desvetllat desvetllats desvetllau desvetllava desvetllaven desvetllaves desvetllavi desvetllavo desvetlle desvetlleguem desvetlleguessa desvetlleguessen desvetlleguesses desvetllegueu desvetllegués desvetlleguéssom desvetlleguéssou desvetllem desvetllen desvetlles desvetllessa desvetllessen desvetllesses desvetllessi desvetllessin desvetllessis desvetlleu desvetlli desvetllin desvetllis desvetllo desvetllos desvetlls desvetllà desvetllàiem desvetllàieu desvetllàrem desvetllàreu desvetllàs desvetllàssem desvetllàsseu desvetllàssim desvetllàssiu desvetllàvem desvetllàvets desvetllàveu desvetllàvom desvetllés desvetlléssem desvetllésseu desvetlléssim desvetlléssiu desvetllí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desvelar

desveure /dezˈvew.ɾe/ /dezˈβew.ɾe/ /dəzˈbɛw.ɾə/ /dəzˈvəw.ɾə/ /dəzˈvɛw.ɾə/ bal desveem desveent desveeu desvegem desvegen desveges desvegeu desvegi desvegin desvegis desveia desveiem desveien desveient desveieren desveieres desveies desveiessen desveiesses desveiessin desveiessis desveieu desveig desveim desveis desveié desveiérem desveiéreu desveiés desveiéssem desveiésseu desveiéssim desveiéssiu desveja desvera desveren desveres desvessin desvessis desveu desveuen desveuran desveure desveurem desveureu desveuria desveurien desveuries desveurà desveuràs desveuré desveuríem desveuríeu desveus desvist desvista desvistes desvistos desviu desvèiem desvèieu desvéiem desvéieu desvérem desvéreu desvés desvéssim desvéssiu desvéu occ val v
desver

desviació /dez.bi.a.siˈo/ /dez.vi.a.siˈo/ /dəz.bi.ə.siˈo/ /dəz.vi.ə.siˈo/ n masc
desviación
Resultat o fet de desviar o desviar-se.
Camí que partint d'un de principal se separa d'ell.
Conducta que no coincideix amb els models i les expectatives de comportament en una societat particular.
(navegació) Error en la indicació de la brúixola per culpa del metall amb que està formada o que transporta la nau.
(hoquei) Acció i efecte de modificar la trajectòria de la bola o el disc voluntàriament o per accident interposant-hi l'estic, el patí o una part del cos.

desviar /dez.viˈaɾ/ /dez.βiˈa/ /dəz.biˈa/ /dəz.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desvia desviada desviades desviam desviant desviar desviara desviaran desviarem desviaren desviares desviareu desviaria desviarien desviaries desviarà desviaràs desviaré desviaríem desviaríeu desviassen desviasses desviassin desviassis desviat desviats desviau desviava desviaven desviaves desvie desviem desvien desvies desviessen desviesses desviessin desviessis desvieu desvii desvio desvià desviàrem desviàreu desviàs desviàssem desviàsseu desviàssim desviàssiu desviàvem desviàveu desviés desviéssem desviésseu desviéssim desviéssiu desvií desviï desviïn desviïs occ sept val v
desviar

desvirgar /dez.viɾˈɣaɾ/ /dez.βirˈɣa/ /dez.βiɾˈɣa/ /dəz.birˈɡa/ /dəz.viɾˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desvirg desvirga desvirgada desvirgades desvirgam desvirgant desvirgar desvirgara desvirgaran desvirgarem desvirgaren desvirgares desvirgareu desvirgaria desvirgarien desvirgaries desvirgarà desvirgaràs desvirgaré desvirgaríem desvirgaríeu desvirgassen desvirgasses desvirgassin desvirgassis desvirgat desvirgats desvirgau desvirgava desvirgaven desvirgaves desvirgo desvirgue desvirguem desvirguen desvirgues desvirguessen desvirguesses desvirguessin desvirguessis desvirgueu desvirgui desvirguin desvirguis desvirgués desvirguéssem desvirguésseu desvirguéssim desvirguéssiu desvirguí desvirgà desvirgàrem desvirgàreu desvirgàs desvirgàssem desvirgàsseu desvirgàssim desvirgàssiu desvirgàvem desvirgàveu occ sept val v
desvirgar

desvirtualització /dez.viɾ.tu.a.ɫi.za.siˈo/ /dez.βir.tu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /dez.βiɾ.tu.a.ɫi.za.siˈo/ /dəz.bir.tu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /dəz.viɾ.tu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
desvirtualización

desvirtualitzar /dez.viɾ.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /dez.βir.tu.a.ɫiˈd͡za/ /dez.βiɾ.tu.a.ɫiˈza/ /dəz.bir.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /dəz.viɾ.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desvirtualitz desvirtualitza desvirtualitzada desvirtualitzades desvirtualitzam desvirtualitzant desvirtualitzar desvirtualitzara desvirtualitzaran desvirtualitzarem desvirtualitzaren desvirtualitzares desvirtualitzareu desvirtualitzaria desvirtualitzarien desvirtualitzaries desvirtualitzarà desvirtualitzaràs desvirtualitzaré desvirtualitzaríem desvirtualitzaríeu desvirtualitzassen desvirtualitzasses desvirtualitzassin desvirtualitzassis desvirtualitzat desvirtualitzats desvirtualitzau desvirtualitzava desvirtualitzaven desvirtualitzaves desvirtualitze desvirtualitzem desvirtualitzen desvirtualitzes desvirtualitzessen desvirtualitzesses desvirtualitzessin desvirtualitzessis desvirtualitzeu desvirtualitzi desvirtualitzin desvirtualitzis desvirtualitzo desvirtualitzà desvirtualitzàrem desvirtualitzàreu desvirtualitzàs desvirtualitzàssem desvirtualitzàsseu desvirtualitzàssim desvirtualitzàssiu desvirtualitzàvem desvirtualitzàveu desvirtualitzés desvirtualitzéssem desvirtualitzésseu desvirtualitzéssim desvirtualitzéssiu desvirtualitzí occ sept val v
desvirtualizar

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ alg ant bal cent desxifr desxifra desxifrada desxifrades desxifraia desxifraien desxifraies desxifram desxifrant desxifrar desxifrara desxifraran desxifrarem desxifraren desxifrares desxifrareu desxifraria desxifrarien desxifraries desxifrariva desxifrariven desxifrarives desxifrarà desxifraràs desxifraré desxifraríem desxifraríeu desxifrarívem desxifraríveu desxifrassen desxifrasses desxifrassin desxifrassis desxifrat desxifrats desxifrau desxifrava desxifraven desxifraves desxifravi desxifravo desxifre desxifreguem desxifreguessa desxifreguessen desxifreguesses desxifregueu desxifregués desxifreguéssom desxifreguéssou desxifrem desxifren desxifres desxifressa desxifressen desxifresses desxifressi desxifressin desxifressis desxifreu desxifri desxifrin desxifris desxifro desxifros desxifrs desxifrà desxifràiem desxifràieu desxifràrem desxifràreu desxifràs desxifràssem desxifràsseu desxifràssim desxifràssiu desxifràvem desxifràvets desxifràveu desxifràvom desxifrés desxifréssem desxifrésseu desxifréssim desxifréssiu desxifrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descifrar

desànim /deˈza.nim/ n masc
desánimo

desè /deˈze/ /dəˈzə/ /dəˈzɛ/ number
décimo

desèrtic /deˈzɛɾ.tik/ adj masc
desértico

desésser /deˈze.se/ /deˈze.seɾ/ /dəˈze.sə/ n masc
no ser

desésser /deˈze.se/ /deˈze.seɾ/ /dəˈze.sə/ v
dejar de ser

desídia /deˈzi.ði.a/ n fem
desidia

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
detalle

detalladament /de.taˌʎa.ðaˈmen/ /de.taˌʎa.ðaˈment/ /də.təˌʎa.ðəˈmen/ /də.təˌʎa.ðəˈment/ adv
detalladamente

detallar /de.taˈʎa/ /de.taˈʎaɾ/ alg ant bal cent detall detalla detallada detallades detallaia detallaien detallaies detallam detallant detallar detallara detallaran detallarem detallaren detallares detallareu detallaria detallarien detallaries detallariva detallariven detallarives detallarà detallaràs detallaré detallaríem detallaríeu detallarívem detallaríveu detallassen detallasses detallassin detallassis detallat detallats detallau detallava detallaven detallaves detallavi detallavo detalle detalleguem detalleguessa detalleguessen detalleguesses detallegueu detallegués detalleguéssom detalleguéssou detallem detallen detalles detallessa detallessen detallesses detallessi detallessin detallessis detalleu detalli detallin detallis detallo detallos detalls detallà detallàiem detallàieu detallàrem detallàreu detallàs detallàssem detallàsseu detallàssim detallàssiu detallàvem detallàvets detallàveu detallàvom detallés detalléssem detallésseu detalléssim detalléssiu detallí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
destajar detallar

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ adj masc
detallado

detecció de col·lisions n fem
detección de colisiones

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ alg ant bal cent detect detecta detectada detectades detectaia detectaien detectaies detectam detectant detectar detectara detectaran detectarem detectaren detectares detectareu detectaria detectarien detectaries detectariva detectariven detectarives detectarà detectaràs detectaré detectaríem detectaríeu detectarívem detectaríveu detectassen detectasses detectassin detectassis detectat detectats detectau detectava detectaven detectaves detectavi detectavo detecte detecteguem detecteguessa detecteguessen detecteguesses detectegueu detectegués detecteguéssom detecteguéssou detectem detecten detectes detectessa detectessen detectesses detectessi detectessin detectessis detecteu detecti detectin detectis detecto detectos detects detectà detectàiem detectàieu detectàrem detectàreu detectàs detectàssem detectàsseu detectàssim detectàssiu detectàvem detectàvets detectàveu detectàvom detectés detectéssem detectésseu detectéssim detectéssiu detectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
detectar

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
detective

detector de faltes n masc
dispositivo detector de faltas

detenir /de.teˈni/ /de.teˈniɾ/ bal detenc detendran detendrem detendreu detendria detendrien detendries detendrà detendràs detendré detendríem detendríeu detenen detenguda detengudes detenguem detengueren detengueres detenguessin detenguessis detengueu detengui detenguin detenguis detengut detenguts detengué detenguérem detenguéreu detengués detenguéssim detenguéssiu detenguí detenia detenien detenies detenim detenint detenir deteniu detens deteníem deteníeu detinc detindran detindrem detindreu detindria detindrien detindries detindrà detindràs detindré detindríem detindríeu detinga detinguda detingudes detinguem detinguen detinguera detingueren detingueres detingues detinguessen detinguesses detinguessin detinguessis detingueu detingui detinguin detinguis detingut detinguts detingué detinguérem detinguéreu detingués detinguéssem detinguésseu detinguéssim detinguéssiu detinguí deté detén detín occ val v
detener

detergir /ðe.teɾˈʒi/ /ðe.teɾˈʒiɾ/ /ðə.təɾˈʒi/ alg ant bal centr detergeix detergeixa detergeixen detergeixes detergeixi detergeixin detergeixis detergeixo detergeixs detergesc detergesca detergesquen detergesques detergesqui detergesquin detergesquis detergia detergida detergides detergien detergies detergiguem detergiguera detergigueren detergigueres detergiguessen detergiguesses detergiguessin detergiguessis detergigueu detergigueva detergigueven detergigueves detergigué detergiguérem detergiguéreu detergigués detergiguéssem detergiguésseu detergiguéssim detergiguéssiu detergiguévem detergiguéveu detergim detergint detergir detergira detergiran detergirem detergiren detergires detergireu detergiria detergirien detergiries detergiriva detergiriven detergirives detergirà detergiràs detergiré detergiríem detergiríeu detergirívem detergiríveu detergisc detergisca detergisco detergiscos detergisquem detergisquen detergisques detergisqueu detergissa detergissen detergisses detergissi detergissin detergissis detergist detergit detergits detergiu detergiva detergiven detergives detergix detergixa detergixen detergixes detergixi detergixin detergixis detergixo detergixos detergí detergíem detergíets detergíeu detergírem detergíreu detergís detergíscon detergíssem detergísseu detergíssim detergíssiu detergíssom detergíssou detergívem detergíveu detergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deterger

deteriorar /de.te.ɾi.oˈɾa/ /de.te.ɾi.oˈɾaɾ/ /də.tə.ɾi.oˈɾa/ /də.tə.ɾi.uˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deterior deteriora deteriorada deteriorades deterioram deteriorant deteriorar deteriorara deterioraran deteriorarem deterioraren deteriorares deteriorareu deterioraria deteriorarien deterioraries deteriorarà deterioraràs deterioraré deterioraríem deterioraríeu deteriorassen deteriorasses deteriorassin deteriorassis deteriorat deteriorats deteriorau deteriorava deterioraven deterioraves deteriore deteriorem deterioren deteriores deterioressen deterioresses deterioressin deterioressis deterioreu deteriori deteriorin deterioris deterioro deteriorà deterioràrem deterioràreu deterioràs deterioràssem deterioràsseu deterioràssim deterioràssiu deterioràvem deterioràveu deteriorés deterioréssem deteriorésseu deterioréssim deterioréssiu deteriorí occ sept val v
deteriorar

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ n fem
determinación

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
determinante
Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
determinante
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) determina determinada determinades determinam determinant determinar determinara determinaran determinarem determinaren determinares determinareu determinaria determinarien determinaries determinarà determinaràs determinaré determinaríem determinaríeu determinassen determinasses determinassin determinassis determinat determinats determinau determinava determinaven determinaves determine determinem determinen determines determinessen determinesses determinessin determinessis determineu determini determinin determinis determino determinà determinàrem determinàreu determinàs determinàssem determinàsseu determinàssim determinàssiu determinàvem determinàveu determinés determinéssem determinésseu determinéssim determinéssiu determiní determín occ sept val v
determinar

determinisme /de.teɾ.miˈniz.me/ /də.tər.miˈniz.mə/ n masc
determinismo

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ alg ant bal cent detest detesta detestada detestades detestaia detestaien detestaies detestam detestant detestar detestara detestaran detestarem detestaren detestares detestareu detestaria detestarien detestaries detestariva detestariven detestarives detestarà detestaràs detestaré detestaríem detestaríeu detestarívem detestaríveu detestassen detestasses detestassin detestassis detestat detestats detestau detestava detestaven detestaves detestavi detestavo deteste detesteguem detesteguessa detesteguessen detesteguesses detestegueu detestegués detesteguéssom detesteguéssou detestem detesten detestes detestessa detestessen detestesses detestessi detestessin detestessis detesteu detesti detestin detestis detesto detestos detests detestà detestàiem detestàieu detestàrem detestàreu detestàs detestàssem detestàsseu detestàssim detestàssiu detestàvem detestàvets detestàveu detestàvom detestés detestéssem detestésseu detestéssim detestéssiu detestí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
detestar

detingudament /de.tiŋˌɡu.ðaˈmen/ /de.tiŋˌɡu.ðaˈment/ /də.tiŋˌɡu.ðəˈmen/ /də.tiŋˌɡu.ðəˈment/ adv
detenidamente

detingut /de.tiŋˈɡut/ adj masc
detenido
Fet amb atenció i cura.
Que ha patit una detenció.

detingut /de.tiŋˈɡut/ n masc
detenido
Persona que ha patit una detenció.

detonar /de.toˈna/ /de.toˈnaɾ/ /də.tuˈna/ alg ant bal cent deton detona detonada detonades detonaia detonaien detonaies detonam detonant detonar detonara detonaran detonarem detonaren detonares detonareu detonaria detonarien detonaries detonariva detonariven detonarives detonarà detonaràs detonaré detonaríem detonaríeu detonarívem detonaríveu detonassen detonasses detonassin detonassis detonat detonats detonau detonava detonaven detonaves detonavi detonavo detone detoneguem detoneguessa detoneguessen detoneguesses detonegueu detonegués detoneguéssom detoneguéssou detonem detonen detones detonessa detonessen detonesses detonessi detonessin detonessis detoneu detoni detonin detonis detono detonos detons detonà detonàiem detonàieu detonàrem detonàreu detonàs detonàssem detonàsseu detonàssim detonàssiu detonàvem detonàvets detonàveu detonàvom detonés detonéssem detonésseu detonéssim detonéssiu detoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
detonar

detriment /de.triˈmen/ /de.triˈment/ /də.triˈmen/ /də.triˈment/ n masc
detrimento

detrític /deˈtɾi.tik/ /dəˈtɾi.tik/ adj masc
detrítico
Relatiu o pertanyent al detritus

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
diez

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ n masc
deber

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ bal dec dega deguda degudes deguem deguen deguera degueren degueres degues deguessen deguesses deguessin deguessis degueu degui deguin deguis degut deguts degué deguérem deguéreu degués deguéssem deguésseu deguéssim deguéssiu deguí deu deuen deuran deure deurem deureu deuria deurien deuries deurà deuràs deuré deuríem deuríeu deus devem devent deveu devia devien devies devíem devíeu occ val v
deber
Tenir una obligació pendent amb algú altre.
deber de
Seguit d’infinitiu, ser probable o possible.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
deberes
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
deuda

deuteri /dewˈtɛ.ɾi/ /dəwˈtɛ.ɾi/ n masc
deuterio

deuteroaprenentatge n masc
deuteroaprendizaje

deutor /dewˈto/ /dewˈtoɾ/ /dəwˈto/ adj masc
deudor

devastació /de.vas.ta.siˈo/ /de.βas.ta.siˈo/ /də.vəs.tə.siˈo/ /də.βəs.tə.siˈo/ n fem
devastación

devastador /de.vas.taˈðoɾ/ /de.βas.taˈðo/ /de.βas.taˈðoɾ/ /də.vəs.təˈðo/ /də.βəs.təˈðo/ adj masc
devastador

devers /deˈveɾs/ /deˈβes/ /dəˈves/ /dəˈβɛrs/ preposition
hacia

devesa /deˈve.za/ /deˈβe.za/ /dəˈvə.zə/ /dəˈvɛ.zə/ /dəˈβɛ.zə/ n fem
dehesa

devessall /de.veˈsaʎ/ /de.βeˈsaʎ/ /də.vəˈsaj/ /də.vəˈsaʎ/ /də.βəˈsaʎ/ n masc
aguacero

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ n fem
devocion

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) devor devora devorada devorades devoram devorant devorar devorara devoraran devorarem devoraren devorares devorareu devoraria devorarien devoraries devorarà devoraràs devoraré devoraríem devoraríeu devorassen devorasses devorassin devorassis devorat devorats devorau devorava devoraven devoraves devore devorem devoren devores devoressen devoresses devoressin devoressis devoreu devori devorin devoris devoro devorà devoràrem devoràreu devoràs devoràssem devoràsseu devoràssim devoràssiu devoràvem devoràveu devorés devoréssem devorésseu devoréssim devoréssiu devorí occ sept val v
devorar

dexametasona /ˌdek.sa.me.taˈzo.na/ /ˌdek.sə.mə.təˈzo.nə/ n fem
dexametasona

deçà /deˈsa/ /dəˈsa/ adv
acá

deçà /deˈsa/ /dəˈsa/ preposition
aquende

dhol n masc
dhol

dholaka n masc
dholak

dia /ˈdi.a/ n masc
día
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

dia de lliure disposició n masc
día de libre disposición

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
diabetes

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
diablo
Personificació del mal.

diablessa /di.abˈbɫe.sa/ /di.aˈbɫe.sa/ /di.aˈβɫe.sa/ /di.əbˈbɫə.sə/ /di.əbˈbɫɛ.sə/ /di.əˈβɫɛ.sə/ n fem
diablesa

diabètic /di.aˈbɛ.tik/ /di.əˈβɛ.tik/ adj masc
diabético

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
diácono

diaconat /di.a.koˈnat/ /di.ə.koˈnat/ /di.ə.kuˈnat/ n masc
diaconato

diaconessa /di.a.koˈne.sa/ /di.ə.koˈnə.sə/ /di.ə.kuˈnɛ.sə/ n fem
diaconisa

diacrític /di.aˈkɾi.tik/ /di.əˈkɾi.tik/ adj masc
diacrítico
Que permet distingir.

diacrític /di.aˈkɾi.tik/ /di.əˈkɾi.tik/ n masc
diacrítico
signe diacrític

diada /diˈa.ða/ /diˈa.ðə/ n fem
día
Dia determinat en què se celebra una gran festa.

diadelf /di.aˈðɛɫf/ /di.əˈðɛɫf/ adj masc
diadelfos
Dit dels estams agrupats en dos fascicles.

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
diadema

diafanitat /di.a.fa.niˈtat/ /di.ə.fə.niˈtat/ n fem
diafanidad

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
diafragma

diagnosi /di.aŋˈnɔ.zi/ /di.aɡˈnɔ.zi/ /di.əŋˈnɔ.zi/ n fem
diagnosis

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ alg ant bal cent diagnostic diagnostica diagnosticada diagnosticades diagnosticaia diagnosticaien diagnosticaies diagnosticam diagnosticant diagnosticar diagnosticara diagnosticaran diagnosticarem diagnosticaren diagnosticares diagnosticareu diagnosticaria diagnosticarien diagnosticaries diagnosticariva diagnosticariven diagnosticarives diagnosticarà diagnosticaràs diagnosticaré diagnosticaríem diagnosticaríeu diagnosticarívem diagnosticaríveu diagnosticassen diagnosticasses diagnosticassin diagnosticassis diagnosticat diagnosticats diagnosticau diagnosticava diagnosticaven diagnosticaves diagnosticavi diagnosticavo diagnostico diagnosticos diagnosticà diagnosticàiem diagnosticàieu diagnosticàrem diagnosticàreu diagnosticàs diagnosticàssem diagnosticàsseu diagnosticàssim diagnosticàssiu diagnosticàvem diagnosticàvets diagnosticàveu diagnosticàvom diagnostique diagnostiqueguem diagnostiqueguessa diagnostiqueguessen diagnostiqueguesses diagnostiquegueu diagnostiquegués diagnostiqueguéssom diagnostiqueguéssou diagnostiquem diagnostiquen diagnostiques diagnostiquessa diagnostiquessen diagnostiquesses diagnostiquessi diagnostiquessin diagnostiquessis diagnostiqueu diagnostiqui diagnostiquin diagnostiquis diagnostiqués diagnostiquéssem diagnostiquésseu diagnostiquéssim diagnostiquéssiu diagnostiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ adj masc
diagnóstico
Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ n masc
diagnóstico
Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagnòstic en educació n masc
diagnóstico educativo

diagnòstic psicològic n masc
diagnóstico psicológico

diagonalment /di.a.ɣoˌnaɫˈmen/ /di.a.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣuˌnaɫˈmen/ adv
diagonalmente

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
diagrama
Dibuix explicatiu, gràfic.
Representació que indica la relació existent entre dues quantitats variables, especialment la que es presenta en un eix de coordenades.

diagrama de Gantt n masc
diagrama de Gantt

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
dialecto

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialectología

dialogant /di.a.ɫoˈɣan/ /di.a.ɫoˈɣant/ /di.ə.ɫoˈɣant/ /di.ə.ɫuˈɣan/ adj
dialogante

dialogar /di.a.ɫoˈɣa/ /di.a.ɫoˈɣaɾ/ /di.ə.ɫoˈɣa/ /di.ə.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dialog dialoga dialogada dialogades dialogam dialogant dialogar dialogara dialogaran dialogarem dialogaren dialogares dialogareu dialogaria dialogarien dialogaries dialogarà dialogaràs dialogaré dialogaríem dialogaríeu dialogassen dialogasses dialogassin dialogassis dialogat dialogats dialogau dialogava dialogaven dialogaves dialogo dialogue dialoguem dialoguen dialogues dialoguessen dialoguesses dialoguessin dialoguessis dialogueu dialogui dialoguin dialoguis dialogués dialoguéssem dialoguésseu dialoguéssim dialoguéssiu dialoguí dialogà dialogàrem dialogàreu dialogàs dialogàssem dialogàsseu dialogàssim dialogàssiu dialogàvem dialogàveu occ sept val v
dialogar

dialogisme /di.a.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /di.a.ɫoˈʒiz.me/ /di.ə.ɫoˈʒiz.mə/ /di.ə.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
dialogismo

dialèctica /di.aˈɫɛk.ti.ka/ /di.əˈɫɛk.ti.kə/ n fem
dialéctica

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamante
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diametralment /di.a.meˌtɾaɫˈmen/ /di.a.meˌtɾaɫˈment/ /di.ə.məˌtɾaɫˈmen/ /di.ə.məˌtɾaɫˈment/ adv
diametralmente

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
diana
(militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.
Centre d’un blanc com a objectiu de pràctica de tir.

diantre /diˈan.tɾe/ /diˈan.tɾə/ Interjection
diantre

diapasó /di.a.paˈzo/ /di.ə.pəˈzo/ n masc
diapasón

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
diapositiva

diari diària adj masc
diario

diari n masc
diario periódico
Periòdic de notícies publicat cada dia.
diario
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diari de classe n masc
diario de clase

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
diarquía

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
diarrea

diartrosi /di.aɾˈtɾɔ.zi/ /di.ərˈtɾɔ.zi/ n fem
diartrosis

diatònicament /di.aˌtɔ.ni.kaˈmen/ /di.aˌtɔ.ni.kaˈment/ /di.əˌtɔ.ni.kəˈmen/ /di.əˌtɔ.ni.kəˈment/ adv
diatónicamente

diatòpic /di.aˈtɔ.pik/ /di.əˈtɔ.pik/ adj masc
diatópico

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
dibujo
Acte o efecte de dibuixar.
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dibuix dibuixa dibuixada dibuixades dibuixam dibuixant dibuixar dibuixara dibuixaran dibuixarem dibuixaren dibuixares dibuixareu dibuixaria dibuixarien dibuixaries dibuixarà dibuixaràs dibuixaré dibuixaríem dibuixaríeu dibuixassen dibuixasses dibuixassin dibuixassis dibuixat dibuixats dibuixau dibuixava dibuixaven dibuixaves dibuixe dibuixem dibuixen dibuixes dibuixessen dibuixesses dibuixessin dibuixessis dibuixeu dibuixi dibuixin dibuixis dibuixo dibuixà dibuixàrem dibuixàreu dibuixàs dibuixàssem dibuixàsseu dibuixàssim dibuixàssiu dibuixàvem dibuixàveu dibuixés dibuixéssem dibuixésseu dibuixéssim dibuixéssiu dibuixí occ sept val v
dibujar

dibuixos animats n masc
dibujos animados

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
diccionario vocabulario
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

diccionarista /dik.si.o.naˈɾis.ta/ /dik.si.o.naˈɾis.te/ /dik.si.o.nəˈɾis.tə/ /dik.si.u.nəˈɾis.tə/ n neut
diccionarista

dicible /diˈsi.bɫe/ /diˈsi.βɫe/ /diˈsi.βɫə/ /diˈsib.bɫe/ /diˈsib.bɫə/ adj
decible

dicogàmia /di.koˈɣa.mi.a/ /di.koˈɣa.mi.ə/ /di.kuˈɣa.mi.ə/ n fem
digamia

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
dicotomía

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ n masc
dictador

dictam n masc
gitam
(botànica) (Dictamnus) Gènere de plantes de la família de les rutàcies (Rutaceae).

dictamen /dikˈta.men/ /dikˈta.mən/ n masc
dictamen

dictaminar /dik.ta.miˈna/ /dik.ta.miˈnaɾ/ /dik.tə.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dictamina dictaminada dictaminades dictaminam dictaminant dictaminar dictaminara dictaminaran dictaminarem dictaminaren dictaminares dictaminareu dictaminaria dictaminarien dictaminaries dictaminarà dictaminaràs dictaminaré dictaminaríem dictaminaríeu dictaminassen dictaminasses dictaminassin dictaminassis dictaminat dictaminats dictaminau dictaminava dictaminaven dictaminaves dictamine dictaminem dictaminen dictamines dictaminessen dictaminesses dictaminessin dictaminessis dictamineu dictamini dictaminin dictaminis dictamino dictaminà dictaminàrem dictaminàreu dictaminàs dictaminàssem dictaminàsseu dictaminàssim dictaminàssiu dictaminàvem dictaminàveu dictaminés dictaminéssem dictaminésseu dictaminéssim dictaminéssiu dictaminí dictamín occ sept val v
dictaminar

dictar /dikˈta/ /dikˈtaɾ/ alg ant bal cent dict dicta dictada dictades dictaia dictaien dictaies dictam dictant dictar dictara dictaran dictarem dictaren dictares dictareu dictaria dictarien dictaries dictariva dictariven dictarives dictarà dictaràs dictaré dictaríem dictaríeu dictarívem dictaríveu dictassen dictasses dictassin dictassis dictat dictats dictau dictava dictaven dictaves dictavi dictavo dicte dicteguem dicteguessa dicteguessen dicteguesses dictegueu dictegués dicteguéssom dicteguéssou dictem dicten dictes dictessa dictessen dictesses dictessi dictessin dictessis dicteu dicti dictin dictis dicto dictos dicts dictà dictàiem dictàieu dictàrem dictàreu dictàs dictàssem dictàsseu dictàssim dictàssiu dictàvem dictàvets dictàveu dictàvom dictés dictéssem dictésseu dictéssim dictéssiu dictí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dictar

dictat /dikˈtat/ n masc
dictado
Exercici escolar en què el professor diu un text davant els alumnes perquè aquests el vagin escrivint, la correcció del qual permet comprovar el nivell d'ortografia i gramàtica.

dictatorial /dik.ta.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.tu.ɾiˈaɫ/ adj
dictatorial

dictàfon /dikˈta.fon/ /dikˈta.fun/ n masc
dictáfono

dicòtom /diˈkɔ.tom/ /diˈkɔ.tum/ adj masc
dicótomo
Que es divideix en dos eixos o es bifurca.

dida /ˈdi.ða/ /ˈdi.ðə/ n fem
nodriza

didactisme /di.ðakˈtiz.me/ /di.ðəkˈtiz.mə/ n masc
didacticismo

didal /diˈðaɫ/ n masc
dedal
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.
(pilota valenciana) Cadascun dels elements independents de l'equip d'un jugador de raspall destinats a protegir els dits del fregament.

didjeridú n masc
didgeridoo

didàctica n fem
didáctica

didàctica de la llengua n fem
didáctica lingüística

didàctica diferencial n fem
didáctica diferencial

didàctica especial n fem
didáctica especial

didàctica general n fem
didáctica general

didàcticament /diˌðak.ti.kaˈmen/ /diˌðak.ti.kaˈment/ /diˌðak.ti.kəˈmen/ /diˌðak.ti.kəˈment/ adv
didácticamente

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
dieta

dietari /di.eˈta.ɾi/ /di.əˈta.ɾi/ n masc
dietario
Llibre o quadern on són anotats dia per dia els esdeveniments notables, els ingressos i despeses, etc.
añalejo
Espècie de calendari que usen els eclesiàstics, on disposen l'orde i el ritus de les pregàries i l'ofici diví de tot l'any.

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
difamación

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ alg ant bal cent difam difama difamada difamades difamaia difamaien difamaies difamam difamant difamar difamara difamaran difamarem difamaren difamares difamareu difamaria difamarien difamaries difamariva difamariven difamarives difamarà difamaràs difamaré difamaríem difamaríeu difamarívem difamaríveu difamassen difamasses difamassin difamassis difamat difamats difamau difamava difamaven difamaves difamavi difamavo difame difameguem difameguessa difameguessen difameguesses difamegueu difamegués difameguéssom difameguéssou difamem difamen difames difamessa difamessen difamesses difamessi difamessin difamessis difameu difami difamin difamis difamo difamos difams difamà difamàiem difamàieu difamàrem difamàreu difamàs difamàssem difamàsseu difamàssim difamàssiu difamàvem difamàvets difamàveu difamàvom difamés difaméssem difamésseu difaméssim difaméssiu difamí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
difamar

diferencial /di.fe.ɾen.siˈaɫ/ /di.fə.ɾən.siˈaɫ/ adj
diferencial

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
diferente distinto
Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ adv
diferentemente

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ alg ant bal centr difereix difereixa difereixen difereixes difereixi difereixin difereixis difereixo difereixs diferesc diferesca diferesquen diferesques diferesqui diferesquin diferesquis diferia diferida diferides diferien diferies diferiguem diferiguera diferigueren diferigueres diferiguessen diferiguesses diferiguessin diferiguessis diferigueu diferigueva diferigueven diferigueves diferigué diferiguérem diferiguéreu diferigués diferiguéssem diferiguésseu diferiguéssim diferiguéssiu diferiguévem diferiguéveu diferim diferint diferir diferira diferiran diferirem diferiren diferires diferireu diferiria diferirien diferiries difeririva difeririven diferirives diferirà diferiràs diferiré diferiríem diferiríeu diferirívem diferiríveu diferisc diferisca diferisco diferiscos diferisquem diferisquen diferisques diferisqueu diferissa diferissen diferisses diferissi diferissin diferissis diferist diferit diferits diferiu diferiva diferiven diferives diferix diferixa diferixen diferixes diferixi diferixin diferixis diferixo diferixos diferí diferíem diferíets diferíeu diferírem diferíreu diferís diferíscon diferíssem diferísseu diferíssim diferíssiu diferíssom diferíssou diferívem diferíveu diferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diferir

diferit /di.feˈɾit/ /di.fəˈɾit/ adj masc
diferido

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
diferencia

diferència de gols n fem
diferencia de goles

dificultat n fem
dificultad
Complicació, obstacle per fer una cosa.

dificultat d'aprenentatge n fem
dificultad de aprendizaje

dificultat d'escriptura n fem
dificultad de escritura

dificultat de lectura n fem
dificultad de lectura

dificultosament /di.fi.kuɫˌto.zaˈmen/ /di.fi.kuɫˌto.zaˈment/ /di.fi.kuɫˌto.zəˈmen/ /di.fi.kuɫˌto.zəˈment/ adv
dificultosamente

difondre /diˈfon.dɾe/ bal difon difonc difondran difondre difondrem difondreu difondria difondrien difondries difondrà difondràs difondré difondríem difondríeu difonem difonen difonent difoneu difonga difonguem difonguen difonguera difongueren difongueres difongues difonguessen difonguesses difonguessin difonguessis difongueu difongui difonguin difonguis difongué difonguérem difonguéreu difongués difonguéssem difonguésseu difonguéssim difonguéssiu difonguí difonia difonien difonies difons difoníem difoníeu difosa difoses difosos difós eiv occ v.cent val v
difundir

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
diptongo

diftong creixent n masc
diptongo creciente

diftong decreixent n masc
diptongo decreciente

diftongació /dif.toŋ.ɡa.siˈo/ /dif.toŋ.ɡə.siˈo/ /dif.tuŋ.ɡə.siˈo/ n fem
diptongación

diftongar /dif.toŋˈɡa/ /dif.toŋˈɡaɾ/ /dif.tuŋˈɡa/ alg bal diftong diftonga diftongada diftongades diftongam diftongant diftongar diftongara diftongaran diftongarem diftongaren diftongares diftongareu diftongaria diftongarien diftongaries diftongarà diftongaràs diftongaré diftongaríem diftongaríeu diftongassen diftongasses diftongassin diftongassis diftongat diftongats diftongau diftongava diftongaven diftongaves diftongo diftongue diftonguem diftonguen diftongues diftonguessen diftonguesses diftonguessin diftonguessis diftongueu diftongui diftonguin diftonguis diftongués diftonguéssem diftonguésseu diftonguéssim diftonguéssiu diftonguí diftongà diftongàrem diftongàreu diftongàs diftongàssem diftongàsseu diftongàssim diftongàssiu diftongàvem diftongàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
diptongar

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
difteria

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ adj masc
difunto
Que ha mort.

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ n masc
difunto
Persona que ha mort.

difusament /diˌfu.zaˈmen/ /diˌfu.zaˈment/ /diˌfu.zəˈmen/ /diˌfu.zəˈment/ adv
difusamente

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
difusión

difícil adj
difícil
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

difícilment /diˌfi.siɫˈmen/ /diˌfi.siɫˈment/ adv
difícilmente

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ alg ant bal centr digereix digereixa digereixen digereixes digereixi digereixin digereixis digereixo digereixs digeresc digeresca digeresquen digeresques digeresqui digeresquin digeresquis digeria digerida digerides digerien digeries digeriguem digeriguera digerigueren digerigueres digeriguessen digeriguesses digeriguessin digeriguessis digerigueu digerigueva digerigueven digerigueves digerigué digeriguérem digeriguéreu digerigués digeriguéssem digeriguésseu digeriguéssim digeriguéssiu digeriguévem digeriguéveu digerim digerint digerir digerira digeriran digerirem digeriren digerires digerireu digeriria digeririen digeriries digeririva digeririven digeririves digerirà digeriràs digeriré digeriríem digeriríeu digerirívem digeriríveu digerisc digerisca digerisco digeriscos digerisquem digerisquen digerisques digerisqueu digerissa digerissen digerisses digerissi digerissin digerissis digerist digerit digerits digeriu digeriva digeriven digerives digerix digerixa digerixen digerixes digerixi digerixin digerixis digerixo digerixos digerí digeríem digeríets digeríeu digerírem digeríreu digerís digeríscon digeríssem digerísseu digeríssim digeríssiu digeríssom digeríssou digerívem digeríveu digeríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
digerir

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ adj masc
digestivo
(anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.
Que causa o contribueix a la digestió.

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ adj
digital
Relacionat amb els dits.
Dit d'un sistema de transmissió o de processament que representa, emmagatzema i transmet informació de qualsevol naturalesa en variables discretes, sobretot les de tipus binari.

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ n fem
digital

digitalització n fem
digitalización

digitalitzar /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈza/ /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈzaɾ/ /di.ʒi.ta.ɫiˈd͡za/ /di.ʒi.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) digitalitz digitalitza digitalitzada digitalitzades digitalitzam digitalitzant digitalitzar digitalitzara digitalitzaran digitalitzarem digitalitzaren digitalitzares digitalitzareu digitalitzaria digitalitzarien digitalitzaries digitalitzarà digitalitzaràs digitalitzaré digitalitzaríem digitalitzaríeu digitalitzassen digitalitzasses digitalitzassin digitalitzassis digitalitzat digitalitzats digitalitzau digitalitzava digitalitzaven digitalitzaves digitalitze digitalitzem digitalitzen digitalitzes digitalitzessen digitalitzesses digitalitzessin digitalitzessis digitalitzeu digitalitzi digitalitzin digitalitzis digitalitzo digitalitzà digitalitzàrem digitalitzàreu digitalitzàs digitalitzàssem digitalitzàsseu digitalitzàssim digitalitzàssiu digitalitzàvem digitalitzàveu digitalitzés digitalitzéssem digitalitzésseu digitalitzéssim digitalitzéssiu digitalitzí occ sept val v
digitalizar

diglòssia /diˈɣɫɔ.si.a/ /diˈɣɫɔ.si.ə/ n fem
diglosia

dignament /ˌdiŋ.naˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈment/ /ˌdiɡ.naˈmen/ /ˌdiɡ.naˈment/ adv
dignamente

dignar-se /diŋ.nərˈsə/ /diŋˈnar.se/ /diŋˈnar.sə/ /diŋˈnaɾ.sə/ /diɡˈnaɾ.se/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dign digna dignada dignades dignam dignant dignar dignara dignaran dignarem dignaren dignares dignareu dignaria dignarien dignaries dignarà dignaràs dignaré dignaríem dignaríeu dignassen dignasses dignassin dignassis dignat dignats dignau dignava dignaven dignaves digne dignem dignen dignes dignessen dignesses dignessin dignessis digneu digni dignin dignis digno dignà dignàrem dignàreu dignàs dignàssem dignàsseu dignàssim dignàssiu dignàvem dignàveu dignés dignéssem dignésseu dignéssim dignéssiu digní occ sept val v
dignarse

digne /ˈdiŋ.ne/ /ˈdiŋ.nə/ /ˈdiɡ.ne/ adj masc
digno
Mereixedor de respecte.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
dignidad
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

digoxina /di.ɣokˈsi.na/ /di.ɣokˈsi.nə/ /di.ɣukˈsi.nə/ n fem
digoxina

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
jueves

dijous gras n masc
jueves lardero

dilatadament /di.ɫaˌta.ðaˈmen/ /di.ɫaˌta.ðaˈment/ /di.ɫəˌta.ðəˈmen/ /di.ɫəˌta.ðəˈment/ adv
dilatadamente

dilatar /di.laˈta/ /di.laˈtaɾ/ /di.ɫəˈta/ alg ant bal cent dilat dilata dilatada dilatades dilataia dilataien dilataies dilatam dilatant dilatar dilatara dilataran dilatarem dilataren dilatares dilatareu dilataria dilatarien dilataries dilatariva dilatariven dilatarives dilatarà dilataràs dilataré dilataríem dilataríeu dilatarívem dilataríveu dilatassen dilatasses dilatassin dilatassis dilatat dilatats dilatau dilatava dilataven dilataves dilatavi dilatavo dilate dilateguem dilateguessa dilateguessen dilateguesses dilategueu dilategués dilateguéssom dilateguéssou dilatem dilaten dilates dilatessa dilatessen dilatesses dilatessi dilatessin dilatessis dilateu dilati dilatin dilatis dilato dilatos dilats dilatà dilatàiem dilatàieu dilatàrem dilatàreu dilatàs dilatàssem dilatàsseu dilatàssim dilatàssiu dilatàvem dilatàvets dilatàveu dilatàvom dilatés dilatéssem dilatésseu dilatéssim dilatéssiu dilatí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dilatar

dilecció n fem
dilección

dilema moral n masc
dilema moral

diletantisme /di.ɫe.tanˈtiz.me/ /di.ɫə.tənˈtiz.mə/ n masc
diletantismo

diligentment /di.ɫiˌd͡ʒemˈmen/ /di.ɫiˌd͡ʒemˈment/ /di.ɫiˌʒemˈmen/ /di.ɫiˌʒemˈment/ adv
diligentemente

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
recado
Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
diligencia recado
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
lunes

dilruba /diɫˈru.ba/ /diɫˈru.βə/ n masc
dilruba

diluvi /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.βi/ n masc
diluvio

diluviar /di.ɫu.viˈa/ /di.ɫu.viˈaɾ/ /di.ɫu.βiˈa/ v
diluviar

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
martes

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
miércoles

dimecres de cendra n masc
miércoles de ceniza

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
dimensión

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
diminutivo

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
dimisión

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ bal dimiteix dimiteixen dimiteixes dimiteixi dimiteixin dimiteixis dimiteixo dimitesc dimitesqui dimitesquin dimitesquis dimitia dimitida dimitides dimitien dimities dimitiguem dimitigueu dimitim dimitint dimitir dimitira dimitiran dimitirem dimitiren dimitires dimitireu dimitiria dimitirien dimitiries dimitirà dimitiràs dimitiré dimitiríem dimitiríeu dimitisc dimitisca dimitisquen dimitisques dimitissen dimitisses dimitissin dimitissis dimitit dimitits dimitiu dimitix dimitixen dimitixes dimitixo dimití dimitíem dimitíeu dimitírem dimitíreu dimitís dimitíssem dimitísseu dimitíssim dimitíssiu n-occ occ sept val v
dimitir renunciar

dimoni /diˈmɔ.ni/ Interjection
diablos
(singular o plural) Sovint en frases interrogatives, denota enuig, sorpresa

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
demonio
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dimorf /diˈmɔrf/ adj
dimorfo

dinamo /diˈna.mo/ /diˈna.mu/ n fem
dinamo

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
comida almuerzo
Àpat del migdia.
dinar
Moneda usada en alguns països àrabs.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) din dina dinada dinades dinam dinant dinar dinara dinaran dinarem dinaren dinares dinareu dinaria dinarien dinaries dinarà dinaràs dinaré dinaríem dinaríeu dinassen dinasses dinassin dinassis dinat dinats dinau dinava dinaven dinaves dine dinem dinen dines dinessen dinesses dinessin dinessis dineu dini dinin dinis dino dinà dinàrem dinàreu dinàs dinàssem dinàsseu dinàssim dinàssiu dinàvem dinàveu dinés dinéssem dinésseu dinéssim dinéssiu diní occ sept val v
comer almorzar
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
dinastía

dineral /di.neˈɾaɫ/ /di.nəˈɾaɫ/ n masc
dineral

dinerari /di.neˈɾa.ɾi/ /di.nəˈɾa.ɾi/ adj masc
dinerario

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
dinero plata

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dinosaurio

dinou number
diecinueve

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ number
décimo

dins /ˈdins/ adv
dentro
A l'interior d'un espai delimitat.

dins /ˈdins/ n masc
dentro
(pilota basca) Part d'una canxa tocant a la paret esquerra.

dins dels límits adv
dentro de los limites

dinyar-la /diˈɲar.ɫə/ /diˈɲaɾ.ɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) diny dinya dinyada dinyades dinyam dinyant dinyar dinyara dinyaran dinyarem dinyaren dinyares dinyareu dinyaria dinyarien dinyaries dinyarà dinyaràs dinyaré dinyaríem dinyaríeu dinyassen dinyasses dinyassin dinyassis dinyat dinyats dinyau dinyava dinyaven dinyaves dinye dinyem dinyen dinyes dinyessen dinyesses dinyessin dinyessis dinyeu dinyi dinyin dinyis dinyo dinyà dinyàrem dinyàreu dinyàs dinyàssem dinyàsseu dinyàssim dinyàssiu dinyàvem dinyàveu dinyés dinyéssem dinyésseu dinyéssim dinyéssiu dinyí occ sept val v
diñarla

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
dinámico

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ n fem
Dinamica

dinàmica de grup n fem
dinámica de grupo

dinàmicament /diˌna.mi.kaˈmen/ /diˌna.mi.kaˈment/ /diˌna.mi.kəˈmen/ /diˌna.mi.kəˈment/ adv
dinámicamente

diplanètia /di.pɫaˈnɛ.ti.a/ /di.pɫəˈnɛ.ti.ə/ n fem
?

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
diploma

diplomat /di.pɫoˈmat/ /di.pɫuˈmat/ n masc
diplomado

diplomatura /di.pɫo.maˈtu.ɾa/ /di.pɫo.məˈtu.ɾə/ /di.pɫu.məˈtu.ɾə/ n fem
diplomatura
Estudis universitaris de cicle curt, generalment tres cursos acadèmics, mitjançant els quals, un cop superats, s'obté el títol de diplomat.
Títol universitari que acredita que una persona ha superat els estudis de diplomatura.

dipositar /di.po.ziˈta/ /di.po.ziˈtaɾ/ /di.pu.ziˈta/ alg ant bal cent diposit diposita dipositada dipositades dipositaia dipositaien dipositaies dipositam dipositant dipositar dipositara dipositaran dipositarem dipositaren dipositares dipositareu dipositaria dipositarien dipositaries dipositariva dipositariven dipositarives dipositarà dipositaràs dipositaré dipositaríem dipositaríeu dipositarívem dipositaríveu dipositassen dipositasses dipositassin dipositassis dipositat dipositats dipositau dipositava dipositaven dipositaves dipositavi dipositavo diposite dipositeguem dipositeguessa dipositeguessen dipositeguesses dipositegueu dipositegués dipositeguéssom dipositeguéssou dipositem dipositen diposites dipositessa dipositessen dipositesses dipositessi dipositessin dipositessis dipositeu dipositi dipositin dipositis diposito dipositos diposits diposità dipositàiem dipositàieu dipositàrem dipositàreu dipositàs dipositàssem dipositàsseu dipositàssim dipositàssiu dipositàvem dipositàvets dipositàveu dipositàvom diposités dipositéssem dipositésseu dipositéssim dipositéssiu diposití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
depositar

diputat /di.puˈtat/ n masc
diputado

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
depósito
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ L'imperatiu «dis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal deia deien deies deim deis dic diem dient dieu diga digau diguem diguen diguera digueren digueres digues diguessen diguesses diguessin diguessis digueu digui diguin diguis digué diguérem diguéreu digués diguéssem diguésseu diguéssim diguéssiu diguí dir diran direm direu diria dirien diries dirà diràs diré diríem diríeu dis dit dita dites dits diu diuen dius dèiem dèieu déiem déieu occ val v
decir
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-hi la seva v
meter baza

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ v
llamarse
Portar el nom de.

dire /ˈdi.ra/ /ˈdi.re/ /ˈdi.rə/ /ˈdi.ɾe/ /ˈdi.ɾə/ /ˈdi.ɾə/ n
dire

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
dirección
Orientació que pren un desplaçament o moviment.
Departament d'un organisme que exerceix el lideratge.
Mecanisme d'un vehicle que permet al conductor el seu guiatge.

direcció escolar n fem
dirección escolar

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
directamente

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ adj masc
directo
Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
director
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

director d'activitats del lleure infantil i juvenil n masc
director de actividades de tiempo libre infantil y juvenil

director d'art n masc
director de arte

director de tesi n masc
director de tesis

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
directorio
Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
Publicació amb una relació de noms i adreces.
Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

directriu general comuna n fem
directriz general común

directriu general pròpia n fem
directriz general propia

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ bal dirigeix dirigeixen dirigeixes dirigeixi dirigeixin dirigeixis dirigeixo dirigesc dirigesqui dirigesquin dirigesquis dirigia dirigida dirigides dirigien dirigies dirigiguem dirigigueu dirigim dirigint dirigir dirigira dirigiran dirigirem dirigiren dirigires dirigireu dirigiria dirigirien dirigiries dirigirà dirigiràs dirigiré dirigiríem dirigiríeu dirigisc dirigisca dirigisquen dirigisques dirigissen dirigisses dirigissin dirigissis dirigit dirigits dirigiu dirigix dirigixen dirigixes dirigixo dirigí dirigíem dirigíeu dirigírem dirigíreu dirigís dirigíssem dirigísseu dirigíssim dirigíssiu n-occ occ sept val v
dirigir
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.
Manar, liderar seguint una línia o normes.

dirimir /di.ɾiˈmi/ /di.ɾiˈmiɾ/ alg ant bal centr dirimeix dirimeixa dirimeixen dirimeixes dirimeixi dirimeixin dirimeixis dirimeixo dirimeixs dirimesc dirimesca dirimesquen dirimesques dirimesqui dirimesquin dirimesquis dirimia dirimida dirimides dirimien dirimies dirimiguem dirimiguera dirimigueren dirimigueres dirimiguessen dirimiguesses dirimiguessin dirimiguessis dirimigueu dirimigueva dirimigueven dirimigueves dirimigué dirimiguérem dirimiguéreu dirimigués dirimiguéssem dirimiguésseu dirimiguéssim dirimiguéssiu dirimiguévem dirimiguéveu dirimim dirimint dirimir dirimira dirimiran dirimirem dirimiren dirimires dirimireu dirimiria dirimirien dirimiries dirimiriva dirimiriven dirimirives dirimirà dirimiràs dirimiré dirimiríem dirimiríeu dirimirívem dirimiríveu dirimisc dirimisca dirimisco dirimiscos dirimisquem dirimisquen dirimisques dirimisqueu dirimissa dirimissen dirimisses dirimissi dirimissin dirimissis dirimist dirimit dirimits dirimiu dirimiva dirimiven dirimives dirimix dirimixa dirimixen dirimixes dirimixi dirimixin dirimixis dirimixo dirimixos dirimí dirimíem dirimíets dirimíeu dirimírem dirimíreu dirimís dirimíscon dirimíssem dirimísseu dirimíssim dirimíssiu dirimíssom dirimíssou dirimívem dirimíveu dirimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dirimir

disbauxa /dizˈbaw.ʃa/ /dizˈbaw.ʃə/ /dizˈβaw.t͡ʃa/ /dizˈβaw.ʃa/ n fem
exceso
Excés condemnable, inacostumat.
Ús immoderat d'alguna cosa.
desenfreno
Comportament d'aquell qui es lliura als delits sensuals sense moderació.

disc /ˈdisk/ n masc
disco
Dispositiu d'enregistrament i d'emmagatzematge de dades d'accés directe que s'utilitza com a suport d'informació.
(hoquei sobre gel) Cos cilíndric de molt poca alçària fet de cautxú vulcanitzat de color negre.

disc compacte n masc
compacto

disc dur n masc
disco duro

disc volador n masc
disco volador

disc òptic n masc
disco óptico

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
discalculia

discapacitat n fem
discapacidad

discapacitat motriu n fem
discapacidad motora

discapacitat múltiple n fem
discapacidad múltiple

discernir /di.serˈni/ /di.seɾˈni/ /di.seɾˈniɾ/ /di.sərˈni/ /dis.səɾˈni/ alg ant bal centr discerneix discerneixa discerneixen discerneixes discerneixi discerneixin discerneixis discerneixo discerneixs discernesc discernesca discernesquen discernesques discernesqui discernesquin discernesquis discernia discernida discernides discernien discernies discerniguem discerniguera discernigueren discernigueres discerniguessen discerniguesses discerniguessin discerniguessis discernigueu discernigueva discernigueven discernigueves discernigué discerniguérem discerniguéreu discernigués discerniguéssem discerniguésseu discerniguéssim discerniguéssiu discerniguévem discerniguéveu discernim discernint discernir discernira discerniran discernirem discerniren discernires discernireu discerniria discernirien discerniries discerniriva discerniriven discernirives discernirà discerniràs discerniré discerniríem discerniríeu discernirívem discerniríveu discernisc discernisca discernisco discerniscos discernisquem discernisquen discernisques discernisqueu discernissa discernissen discernisses discernissi discernissin discernissis discernist discernit discernits discerniu discerniva discerniven discernives discernix discernixa discernixen discernixes discernixi discernixin discernixis discernixo discernixos discerní discerníem discerníets discerníeu discernírem discerníreu discernís discerníscon discerníssem discernísseu discerníssim discerníssiu discerníssom discerníssou discernívem discerníveu discerníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
discernir

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
disciplina
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discordança /dis.koɾˈðan.sa/ /dis.koɾˈðan.sə/ /dis.kurˈdan.sə/ /dis.kurˈðan.sə/ n fem
discordancia

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
discreción

discrepar /dis.kɾeˈpa/ /dis.kɾeˈpaɾ/ /dis.kɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) discrep discrepa discrepada discrepades discrepam discrepant discrepar discrepara discreparan discreparem discreparen discrepares discrepareu discreparia discreparien discreparies discreparà discreparàs discreparé discreparíem discreparíeu discrepassen discrepasses discrepassin discrepassis discrepat discrepats discrepau discrepava discrepaven discrepaves discrepe discrepem discrepen discrepes discrepessen discrepesses discrepessin discrepessis discrepeu discrepi discrepin discrepis discrepo discrepà discrepàrem discrepàreu discrepàs discrepàssem discrepàsseu discrepàssim discrepàssiu discrepàvem discrepàveu discrepés discrepéssem discrepésseu discrepéssim discrepéssiu discrepí occ sept val v
discrepar
Dues coses, ser diferents entre elles.
Dissentir, no estar d'acord.

discret /disˈkɾet/ adj masc
discreto

discretament /disˌkɾe.taˈmen/ /disˌkɾe.taˈment/ /disˌkɾe.təˈmen/ /disˌkɾe.təˈment/ adv
discretamente

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
discriminación

discriminació auditiva n fem
discriminación auditiva

discriminació visual n fem
discriminación visual

discriminar /dis.kɾi.miˈna/ /dis.kɾi.miˈnaɾ/ alg ant bal cent discrimina discriminada discriminades discriminaia discriminaien discriminaies discriminam discriminant discriminar discriminara discriminaran discriminarem discriminaren discriminares discriminareu discriminaria discriminarien discriminaries discriminariva discriminariven discriminarives discriminarà discriminaràs discriminaré discriminaríem discriminaríeu discriminarívem discriminaríveu discriminassen discriminasses discriminassin discriminassis discriminat discriminats discriminau discriminava discriminaven discriminaves discriminavi discriminavo discrimine discrimineguem discrimineguessa discrimineguessen discrimineguesses discriminegueu discriminegués discrimineguéssom discrimineguéssou discriminem discriminen discrimines discriminessa discriminessen discriminesses discriminessi discriminessin discriminessis discrimineu discrimini discriminin discriminis discrimino discriminos discriminà discriminàiem discriminàieu discriminàrem discriminàreu discriminàs discriminàssem discriminàsseu discriminàssim discriminàssiu discriminàvem discriminàvets discriminàveu discriminàvom discriminés discriminéssem discriminésseu discriminéssim discriminéssiu discriminí discrimín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
discriminar
Diferenciar, distingir, apercebre les diferències.

disculpar /dis.kuɫˈpa/ /dis.kuɫˈpaɾ/ alg ant bal cent disculp disculpa disculpada disculpades disculpaia disculpaien disculpaies disculpam disculpant disculpar disculpara disculparan disculparem disculparen disculpares disculpareu disculparia disculparien disculparies disculpariva disculpariven disculparives disculparà disculparàs disculparé disculparíem disculparíeu disculparívem disculparíveu disculpassen disculpasses disculpassin disculpassis disculpat disculpats disculpau disculpava disculpaven disculpaves disculpavi disculpavo disculpe disculpeguem disculpeguessa disculpeguessen disculpeguesses disculpegueu disculpegués disculpeguéssom disculpeguéssou disculpem disculpen disculpes disculpessa disculpessen disculpesses disculpessi disculpessin disculpessis disculpeu disculpi disculpin disculpis disculpo disculpos disculps disculpà disculpàiem disculpàieu disculpàrem disculpàreu disculpàs disculpàssem disculpàsseu disculpàssim disculpàssiu disculpàvem disculpàvets disculpàveu disculpàvom disculpés disculpéssem disculpésseu disculpéssim disculpéssiu disculpí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disculpar

discurs /disˈkurs/ n masc
discurso

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
discusión

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ bal discuteix discuteixen discuteixes discuteixi discuteixin discuteixis discuteixo discutesc discutesqui discutesquin discutesquis discutia discutida discutides discutien discuties discutiguem discutigueu discutim discutint discutir discutira discutiran discutirem discutiren discutires discutireu discutiria discutirien discutiries discutirà discutiràs discutiré discutiríem discutiríeu discutisc discutisca discutisquen discutisques discutissen discutisses discutissin discutissis discutit discutits discutiu discutix discutixen discutixes discutixo discutí discutíem discutíeu discutírem discutíreu discutís discutíssem discutísseu discutíssim discutíssiu n-occ occ sept val v
discutir
Examinar una qüestió fent-ne una valoració dels aspectes positius i negatius.
Contradir, posar en dubte.
(intransitiu) Expressar i argumentar opinions oposades.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
discordia

discórrer /disˈko.re/ /disˈko.reɾ/ /disˈko.rə/ bal discorr discorre discorregem discorregeu discorreguda discorregudes discorreguem discorreguera discorregueren discorregueres discorreguessen discorreguesses discorreguessin discorreguessis discorregut discorreguts discorregué discorreguérem discorreguéreu discorregués discorreguéssem discorreguésseu discorreguéssim discorreguéssiu discorreguí discorregéreu discorrem discorren discorrent discorreran discorrerem discorrereu discorreria discorrerien discorreries discorrerà discorreràs discorreré discorreríem discorreríeu discorres discorreu discorri discorria discorrien discorries discorrin discorris discorro discorrs discorríem discorríeu discórrec discórrega discórregen discórreguen discórregues discórrer occ sept val v
discurrir

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
disfraz
Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

disfressar /dis.fɾeˈsa/ /dis.fɾeˈsaɾ/ /dis.fɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disfressa disfressada disfressades disfressam disfressant disfressar disfressara disfressaran disfressarem disfressaren disfressares disfressareu disfressaria disfressarien disfressaries disfressarà disfressaràs disfressaré disfressaríem disfressaríeu disfressassen disfressasses disfressassin disfressassis disfressat disfressats disfressau disfressava disfressaven disfressaves disfresse disfressem disfressen disfresses disfressessen disfressesses disfressessin disfressessis disfresseu disfressi disfressin disfressis disfresso disfressà disfressàrem disfressàreu disfressàs disfressàssem disfressàsseu disfressàssim disfressàssiu disfressàvem disfressàveu disfressés disfresséssem disfressésseu disfresséssim disfresséssiu disfressí disfrès occ sept val v
disfrazar

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ n fem
disfagia

disjuntivament /di.ʒunˌti.βəˈmen/ /diz.d͡ʒunˌti.vaˈment/ /diz.d͡ʒunˌti.βaˈmen/ /diʒ.ʒunˌti.vəˈmen/ /diʒ.ʒunˌti.vəˈment/ adv
disyuntivamente

dislocar /diz.ɫoˈka/ /diz.ɫoˈkaɾ/ /diz.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) disloc disloca dislocada dislocades dislocam dislocant dislocar dislocara dislocaran dislocarem dislocaren dislocares dislocareu dislocaria dislocarien dislocaries dislocarà dislocaràs dislocaré dislocaríem dislocaríeu dislocassen dislocasses dislocassin dislocassis dislocat dislocats dislocau dislocava dislocaven dislocaves disloco dislocà dislocàrem dislocàreu dislocàs dislocàssem dislocàsseu dislocàssim dislocàssiu dislocàvem dislocàveu disloque disloquem disloquen disloques disloquessen disloquesses disloquessin disloquessis disloqueu disloqui disloquin disloquis disloqués disloquéssem disloquésseu disloquéssim disloquéssiu disloquí occ sept val v
dislocar
Treure una cosa del seu lloc.
(medicina) Sortir un os de la seva articulació.

dislèctic /dizˈɫɛk.tik/ adj masc
disléxico

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
dislexia

disortografia n fem
disortografía

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ alg ant bal cent dispar dispara disparada disparades disparaia disparaien disparaies disparam disparant disparar disparara dispararan dispararem dispararen disparares disparareu dispararia dispararien dispararies disparariva disparariven dispararives dispararà dispararàs dispararé dispararíem dispararíeu dispararívem dispararíveu disparassen disparasses disparassin disparassis disparat disparats disparau disparava disparaven disparaves disparavi disparavo dispare dispareguem dispareguessa dispareguessen dispareguesses disparegueu disparegués dispareguéssom dispareguéssou disparem disparen dispares disparessa disparessen disparesses disparessi disparessin disparessis dispareu dispari disparin disparis disparo disparos dispars disparà disparàiem disparàieu disparàrem disparàreu disparàs disparàssem disparàsseu disparàssim disparàssiu disparàvem disparàvets disparàveu disparàvom disparés disparéssem disparésseu disparéssim disparéssiu disparí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disparar tirar

dispensació /dis.pen.sa.siˈo/ /dis.pən.sə.siˈo/ n fem
dispensación

dispensar /dis.penˈsa/ /dis.penˈsaɾ/ /dis.pənˈsa/ alg ant bal cent dispens dispensa dispensada dispensades dispensaia dispensaien dispensaies dispensam dispensant dispensar dispensara dispensaran dispensarem dispensaren dispensares dispensareu dispensaria dispensarien dispensaries dispensariva dispensariven dispensarives dispensarà dispensaràs dispensaré dispensaríem dispensaríeu dispensarívem dispensaríveu dispensassen dispensasses dispensassin dispensassis dispensat dispensats dispensau dispensava dispensaven dispensaves dispensavi dispensavo dispense dispenseguem dispenseguessa dispenseguessen dispenseguesses dispensegueu dispensegués dispenseguéssom dispenseguéssou dispensem dispensen dispenses dispensessa dispensessen dispensesses dispensessi dispensessin dispensessis dispenseu dispensi dispensin dispensis dispenso dispensos dispenss dispensà dispensàiem dispensàieu dispensàrem dispensàreu dispensàs dispensàssem dispensàsseu dispensàssim dispensàssiu dispensàvem dispensàvets dispensàveu dispensàvom dispensés dispenséssem dispensésseu dispenséssim dispenséssiu dispensí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dispensar

dispensari /dis.penˈsa.ɾi/ /dis.pənˈsa.ɾi/ n masc
dispensario

dispergir /dis.perˈd͡ʒi/ /dis.peɾˈd͡ʒiɾ/ /dis.pərˈʒi/ alg ant bal centr dispergeix dispergeixa dispergeixen dispergeixes dispergeixi dispergeixin dispergeixis dispergeixo dispergeixs dispergesc dispergesca dispergesquen dispergesques dispergesqui dispergesquin dispergesquis dispergia dispergida dispergides dispergien dispergies dispergiguem dispergiguera dispergigueren dispergigueres dispergiguessen dispergiguesses dispergiguessin dispergiguessis dispergigueu dispergigueva dispergigueven dispergigueves dispergigué dispergiguérem dispergiguéreu dispergigués dispergiguéssem dispergiguésseu dispergiguéssim dispergiguéssiu dispergiguévem dispergiguéveu dispergim dispergint dispergir dispergira dispergiran dispergirem dispergiren dispergires dispergireu dispergiria dispergirien dispergiries dispergiriva dispergiriven dispergirives dispergirà dispergiràs dispergiré dispergiríem dispergiríeu dispergirívem dispergiríveu dispergisc dispergisca dispergisco dispergiscos dispergisquem dispergisquen dispergisques dispergisqueu dispergissa dispergissen dispergisses dispergissi dispergissin dispergissis dispergist dispergit dispergits dispergiu dispergiva dispergiven dispergives dispergix dispergixa dispergixen dispergixes dispergixi dispergixin dispergixis dispergixo dispergixos dispergí dispergíem dispergíets dispergíeu dispergírem dispergíreu dispergís dispergíscon dispergíssem dispergísseu dispergíssim dispergíssiu dispergíssom dispergíssou dispergívem dispergíveu dispergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dispersar

dispers /disˈpɛrs/ adj masc
disperso

dispersió /dis.peɾ.siˈo/ /dis.pər.siˈo/ n fem
dispersión
Desviació d'un conjunt de valors respecte a un valor central, que generalment correspon a la mitjana aritmètica.

dispesera adj fem
posadera
Aquella qui té casa de dispesa.

display /disˈpɫaj/ n masc
display publicitario
Element emprat en publicitat d'una mida relativament petita que es col·loca sobre el taulell, l'aparador o sobre prestatges en el punt de venda.

displicent /dis.pɫiˈsen/ /dis.pɫiˈsent/ adj
displicente

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
disponible

disposar /dis.poˈza/ /dis.poˈzaɾ/ /dis.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disposa disposada disposades disposam disposant disposar disposara disposaran disposarem disposaren disposares disposareu disposaria disposarien disposaries disposarà disposaràs disposaré disposaríem disposaríeu disposassen disposasses disposassin disposassis disposat disposats disposau disposava disposaven disposaves dispose disposem disposen disposes disposessen disposesses disposessin disposessis disposeu disposi disposin disposis disposo disposà disposàrem disposàreu disposàs disposàssem disposàsseu disposàssim disposàssiu disposàvem disposàveu disposés disposéssem disposésseu disposéssim disposéssiu disposí dispòs occ sept val v
disponer
Col·locar coses en un ordre determinat.
Tenir coses a l'abast o elements al servei d'algú.

disposició /dis.po.zi.siˈo/ /dis.pu.zi.siˈo/ n fem
disposición

disposició tàctica n fem
circulación táctica

dispositiu intrauterí n masc
dispositivo intrauterino

dispositivament /dis.po.ziˌti.vaˈment/ /dis.po.ziˌti.vəˈment/ /dis.po.ziˌti.βaˈmen/ /dis.pu.ziˌti.vəˈmen/ /dis.pu.ziˌti.βəˈmen/ adv
dispositivamente

disprosi n masc
disprosio

dispràxia n fem
dispraxia

disputar /dis.puˈta/ /dis.puˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) disput disputa disputada disputades disputam disputant disputar disputara disputaran disputarem disputaren disputares disputareu disputaria disputarien disputaries disputarà disputaràs disputaré disputaríem disputaríeu disputassen disputasses disputassin disputassis disputat disputats disputau disputava disputaven disputaves dispute disputem disputen disputes disputessen disputesses disputessin disputessis disputeu disputi disputin disputis disputo disputà disputàrem disputàreu disputàs disputàssem disputàsseu disputàssim disputàssiu disputàvem disputàveu disputés disputéssem disputésseu disputéssim disputéssiu disputí occ sept val v
disputar
Discutir amb vehemència sobre qualsevol cosa.
Lluitar per la possessió d'alguna cosa.

disquet /disˈket/ /disˈkət/ /disˈkɛt/ n masc
disquete

dissabte /diˈsap.te/ n masc
sábado

dissecar /di.seˈka/ /di.seˈkaɾ/ /di.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dissec disseca dissecada dissecades dissecam dissecant dissecar dissecara dissecaran dissecarem dissecaren dissecares dissecareu dissecaria dissecarien dissecaries dissecarà dissecaràs dissecaré dissecaríem dissecaríeu dissecassen dissecasses dissecassin dissecassis dissecat dissecats dissecau dissecava dissecaven dissecaves disseco dissecà dissecàrem dissecàreu dissecàs dissecàssem dissecàsseu dissecàssim dissecàssiu dissecàvem dissecàveu disseque dissequem dissequen disseques dissequessen dissequesses dissequessin dissequessis dissequeu dissequi dissequin dissequis dissequés dissequéssem dissequésseu dissequéssim dissequéssiu dissequí occ sept val v
disecar

disseccionar /di.sek.si.oˈna/ /di.sek.si.oˈnaɾ/ /di.sək.si.oˈna/ /di.sək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disseccion dissecciona disseccionada disseccionades disseccionam disseccionant disseccionar disseccionara disseccionaran disseccionarem disseccionaren disseccionares disseccionareu disseccionaria disseccionarien disseccionaries disseccionarà disseccionaràs disseccionaré disseccionaríem disseccionaríeu disseccionassen disseccionasses disseccionassin disseccionassis disseccionat disseccionats disseccionau disseccionava disseccionaven disseccionaves disseccione disseccionem disseccionen dissecciones disseccionessen disseccionesses disseccionessin disseccionessis disseccioneu disseccioni disseccionin disseccionis dissecciono disseccionà disseccionàrem disseccionàreu disseccionàs disseccionàssem disseccionàsseu disseccionàssim disseccionàssiu disseccionàvem disseccionàveu disseccionés disseccionéssem disseccionésseu disseccionéssim disseccionéssiu disseccioní occ sept val v
disecar

dissemblar /di.semˈbɫa/ /di.semˈbɫaɾ/ /di.səmˈbɫa/ alg ant bal cent dissembl dissembla dissemblada dissemblades dissemblaia dissemblaien dissemblaies dissemblam dissemblant dissemblar dissemblara dissemblaran dissemblarem dissemblaren dissemblares dissemblareu dissemblaria dissemblarien dissemblaries dissemblariva dissemblariven dissemblarives dissemblarà dissemblaràs dissemblaré dissemblaríem dissemblaríeu dissemblarívem dissemblaríveu dissemblassen dissemblasses dissemblassin dissemblassis dissemblat dissemblats dissemblau dissemblava dissemblaven dissemblaves dissemblavi dissemblavo dissemble dissembleguem dissembleguessa dissembleguessen dissembleguesses dissemblegueu dissemblegués dissembleguéssom dissembleguéssou dissemblem dissemblen dissembles dissemblessa dissemblessen dissemblesses dissemblessi dissemblessin dissemblessis dissembleu dissembli dissemblin dissemblis dissemblo dissemblos dissembls dissemblà dissemblàiem dissemblàieu dissemblàrem dissemblàreu dissemblàs dissemblàssem dissemblàsseu dissemblàssim dissemblàssiu dissemblàvem dissemblàvets dissemblàveu dissemblàvom dissemblés dissembléssem dissemblésseu dissembléssim dissembléssiu dissemblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desemejar

dissentir /ði.senˈti/ /ði.senˈtiɾ/ /ði.sənˈti/ alg ant bal centr dissenteix dissenteixa dissenteixen dissenteixes dissenteixi dissenteixin dissenteixis dissenteixo dissenteixs dissentesc dissentesca dissentesquen dissentesques dissentesqui dissentesquin dissentesquis dissentia dissentida dissentides dissentien dissenties dissentiguem dissentiguera dissentigueren dissentigueres dissentiguessen dissentiguesses dissentiguessin dissentiguessis dissentigueu dissentigueva dissentigueven dissentigueves dissentigué dissentiguérem dissentiguéreu dissentigués dissentiguéssem dissentiguésseu dissentiguéssim dissentiguéssiu dissentiguévem dissentiguéveu dissentim dissentint dissentir dissentira dissentiran dissentirem dissentiren dissentires dissentireu dissentiria dissentirien dissentiries dissentiriva dissentiriven dissentirives dissentirà dissentiràs dissentiré dissentiríem dissentiríeu dissentirívem dissentiríveu dissentisc dissentisca dissentisco dissentiscos dissentisquem dissentisquen dissentisques dissentisqueu dissentissa dissentissen dissentisses dissentissi dissentissin dissentissis dissentist dissentit dissentits dissentiu dissentiva dissentiven dissentives dissentix dissentixa dissentixen dissentixes dissentixi dissentixin dissentixis dissentixo dissentixos dissentí dissentíem dissentíets dissentíeu dissentírem dissentíreu dissentís dissentíscon dissentíssem dissentísseu dissentíssim dissentíssiu dissentíssom dissentíssou dissentívem dissentíveu dissentíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disentir

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
diseño

disseny curricular n masc
diseño curricular

disseny curricular de base n masc
diseño curricular de base

disseny de joc n masc
diseño de juego

disseny de nivells n masc
diseño de niveles

disseny experimental n masc
diseño experimental

disseny gràfic n masc
diseño gráfico

disseny quasiexperimental n masc
diseño cuasi-experimental

disseny universal n masc
diseño para todos

disseny universal de l'aprenentatge n masc
diseño universal para el aprendizaje

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disseny dissenya dissenyada dissenyades dissenyam dissenyant dissenyar dissenyara dissenyaran dissenyarem dissenyaren dissenyares dissenyareu dissenyaria dissenyarien dissenyaries dissenyarà dissenyaràs dissenyaré dissenyaríem dissenyaríeu dissenyassen dissenyasses dissenyassin dissenyassis dissenyat dissenyats dissenyau dissenyava dissenyaven dissenyaves dissenye dissenyem dissenyen dissenyes dissenyessen dissenyesses dissenyessin dissenyessis dissenyeu dissenyi dissenyin dissenyis dissenyo dissenyà dissenyàrem dissenyàreu dissenyàs dissenyàssem dissenyàsseu dissenyàssim dissenyàssiu dissenyàvem dissenyàveu dissenyés dissenyéssem dissenyésseu dissenyéssim dissenyéssiu dissenyí occ sept val v
diseñar

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ n fem
disertación

disset number
diecisiete

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ number
décimo decimoséptimo

dissidència /di.siˈðɛn.si.a/ /di.siˈðɛn.si.ə/ n fem
disidencia

dissimuladament /di.si.muˌɫa.ðaˈmen/ /di.si.muˌɫa.ðaˈment/ /di.si.muˌɫa.ðəˈmen/ /di.si.muˌɫa.ðəˈment/ adv
disimuladamente

dissincronia n fem
disincronía

dissintonia /di.sin.toˈni.a/ /di.sin.toˈni.ə/ /di.sin.tuˈni.ə/ n fem
desintonía

dissipar /di.siˈpa/ /di.siˈpaɾ/ alg ant bal cent dissip dissipa dissipada dissipades dissipaia dissipaien dissipaies dissipam dissipant dissipar dissipara dissiparan dissiparem dissiparen dissipares dissipareu dissiparia dissiparien dissiparies dissipariva dissipariven dissiparives dissiparà dissiparàs dissiparé dissiparíem dissiparíeu dissiparívem dissiparíveu dissipassen dissipasses dissipassin dissipassis dissipat dissipats dissipau dissipava dissipaven dissipaves dissipavi dissipavo dissipe dissipeguem dissipeguessa dissipeguessen dissipeguesses dissipegueu dissipegués dissipeguéssom dissipeguéssou dissipem dissipen dissipes dissipessa dissipessen dissipesses dissipessi dissipessin dissipessis dissipeu dissipi dissipin dissipis dissipo dissipos dissips dissipà dissipàiem dissipàieu dissipàrem dissipàreu dissipàs dissipàssem dissipàsseu dissipàssim dissipàssiu dissipàvem dissipàvets dissipàveu dissipàvom dissipés dissipéssem dissipésseu dissipéssim dissipéssiu dissipí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disipar

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ bal dissol dissolc dissoldran dissoldre dissoldrem dissoldreu dissoldria dissoldrien dissoldries dissoldrà dissoldràs dissoldré dissoldríem dissoldríeu dissolem dissolen dissolent dissoleu dissolga dissolguem dissolguen dissolguera dissolgueren dissolgueres dissolgues dissolguessen dissolguesses dissolguessin dissolguessis dissolgueu dissolgui dissolguin dissolguis dissolgué dissolguérem dissolguéreu dissolgués dissolguéssem dissolguésseu dissolguéssim dissolguéssiu dissolguí dissolia dissolien dissolies dissols dissolt dissolta dissoltes dissolts dissolíem dissolíeu occ val v
disolver

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
disolución

dissort /diˈsɔrt/ n fem
desgracia

dissortat /di.soɾˈtat/ /di.surˈtat/ adj masc
desgraciado

dissuadir /di.su.aˈði/ /di.su.aˈðiɾ/ /di.su.əˈði/ bal dissuadeix dissuadeixen dissuadeixes dissuadeixi dissuadeixin dissuadeixis dissuadeixo dissuadesc dissuadesqui dissuadesquin dissuadesquis dissuadia dissuadida dissuadides dissuadien dissuadies dissuadiguem dissuadigueu dissuadim dissuadint dissuadir dissuadira dissuadiran dissuadirem dissuadiren dissuadires dissuadireu dissuadiria dissuadirien dissuadiries dissuadirà dissuadiràs dissuadiré dissuadiríem dissuadiríeu dissuadisc dissuadisca dissuadisquen dissuadisques dissuadissen dissuadisses dissuadissin dissuadissis dissuadit dissuadits dissuadiu dissuadix dissuadixen dissuadixes dissuadixo dissuadí dissuadíem dissuadíeu dissuadírem dissuadíreu dissuadís dissuadíssem dissuadísseu dissuadíssim dissuadíssiu n-occ occ sept val v
disuadir

distanciar /dis.tan.siˈa/ /dis.tan.siˈaɾ/ /dis.tən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) distancia distanciada distanciades distanciam distanciant distanciar distanciara distanciaran distanciarem distanciaren distanciares distanciareu distanciaria distanciarien distanciaries distanciarà distanciaràs distanciaré distanciaríem distanciaríeu distanciassen distanciasses distanciassin distanciassis distanciat distanciats distanciau distanciava distanciaven distanciaves distancie distanciem distancien distancies distanciessen distanciesses distanciessin distanciessis distancieu distancii distancio distancià distanciàrem distanciàreu distanciàs distanciàssem distanciàsseu distanciàssim distanciàssiu distanciàvem distanciàveu distanciés distanciéssem distanciésseu distanciéssim distanciéssiu distancií distanciï distanciïn distanciïs occ sept val v
distanciar

distant /disˈtan/ /disˈtant/ adj
distante

distanàsia /dis.taˈna.zi.a/ /dis.təˈna.zi.ə/ n fem
distanasia

distendre /disˈten.dɾe/ /disˈten.dɾə/ bal distenc distendran distendre distendrem distendreu distendria distendrien distendries distendrà distendràs distendré distendríem distendríeu distenem distenen distenent disteneu distenga distenguem distenguen distenguera distengueren distengueres distengues distenguessen distenguesses distenguessin distenguessis distengueu distengui distenguin distenguis distengué distenguérem distenguéreu distengués distenguéssem distenguésseu distenguéssim distenguéssiu distenguí distenia distenien distenies distens disteníem disteníeu distesa disteses distesos distès distén distés occ val v
distender

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
distinción

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ alg ant bal centr distingeix distingeixa distingeixen distingeixes distingeixi distingeixin distingeixis distingeixo distingeixs distingesc distingesca distingesquen distingesques distingesqui distingesquin distingesquis distingia distingida distingides distingien distingies distingiguem distingiguera distingigueren distingigueres distingiguessen distingiguesses distingiguessin distingiguessis distingigueu distingigueva distingigueven distingigueves distingigué distingiguérem distingiguéreu distingigués distingiguéssem distingiguésseu distingiguéssim distingiguéssiu distingiguévem distingiguéveu distingim distingint distingir distingira distingiran distingirem distingiren distingires distingireu distingiria distingirien distingiries distingiriva distingiriven distingirives distingirà distingiràs distingiré distingiríem distingiríeu distingirívem distingiríveu distingisc distingisca distingisco distingiscos distingisquem distingisquen distingisques distingisqueu distingissa distingissen distingisses distingissi distingissin distingissis distingist distingit distingits distingiu distingiva distingiven distingives distingix distingixa distingixen distingixes distingixi distingixin distingixis distingixo distingixos distingí distingíem distingíets distingíeu distingírem distingíreu distingís distingíscon distingíssem distingísseu distingíssim distingíssiu distingíssom distingíssou distingívem distingíveu distingíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distinguir
Diferenciar, discriminar.
Honorar, honrar públicament amb premis o distincions, condecorar.

distingit /dis.tiɲˈd͡ʒit/ /dis.tiɲˈʒit/ adj masc
distinguido

distopia /dis.toˈpi.a/ /dis.toˈpi.ə/ /dis.tuˈpi.ə/ n fem
distopía

distractor n masc
distractor

distreure /disˈtɾɛw.ɾe/ bal distrac distraem distraent distraeu distraga distraguem distraguen distraguera distragueren distragueres distragues distraguessen distraguesses distraguessin distraguessis distragueu distragui distraguin distraguis distragué distraguérem distraguéreu distragués distraguéssem distraguésseu distraguéssim distraguéssiu distraguí distraiem distraient distraieu distrau distrauen distrauran distraure distraurem distraureu distrauria distraurien distrauries distraurà distrauràs distrauré distrauríem distrauríeu distraus distrec distrega distreguen distregues distregui distreguin distreguis distreia distreien distreies distreim distreis distret distreta distretes distrets distreu distreuen distreure distreus distrèiem distrèieu eiv n-occ occ or v.cent val v
desviar
Apartar una cosa del fi al qual estava destinada.
distraer
(especialment) Apartar l'atenció d'allò on estava centrada.

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
distribución

distribució de freqüències n fem
distribución de frecuencias

distribució normal n fem
distribución de Gauss

distribuir /dis.tɾi.buˈiɾ/ /dis.tɾi.βuˈi/ alg bal distribueix distribueixen distribueixes distribueixi distribueixin distribueixis distribueixo distribueixs distribuesc distribuesca distribuesquen distribuesques distribuesqui distribuesquin distribuesquis distribuint distribuir distribuiran distribuirem distribuireu distribuiria distribuirien distribuiries distribuirà distribuiràs distribuiré distribuiríem distribuiríeu distribuí distribuíem distribuíeu distribuírem distribuíreu distribuís distribuíssem distribuísseu distribuíssim distribuíssiu distribuïa distribuïda distribuïdes distribuïen distribuïes distribuïguem distribuïgueu distribuïm distribuïra distribuïren distribuïres distribuïsc distribuïsca distribuïsquen distribuïsques distribuïssen distribuïsses distribuïssin distribuïssis distribuït distribuïts distribuïu distribuïx distribuïxen distribuïxes distribuïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distribuir

distribuir el joc v
distribuir el juego

districte /disˈtrik.te/ /disˈtrik.tə/ n masc
distrito

disturbi /disˈtur.bi/ n masc
disturbio

distància /disˈtan.si.a/ n fem
distancia
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

distància de joc n fem
distancia de juego

distància de llançament n fem
distancia de tiro

distància de marcatge n fem
distancia de marcaje

distància social n fem
distancia social

distès /disˈtes/ /disˈtəs/ /disˈtɛs/ adj masc
distendido

disíl·lab /diˈzi.ɫap/ /diˈzi.ɫəp/ /diˈziɫ.ɫap/ /diˈziɫ.ɫəp/ adj masc
bisílabo
Que té dues síl·labes.

disíl·lab /diˈzi.ɫap/ /diˈzi.ɫəp/ /diˈziɫ.ɫap/ /diˈziɫ.ɫəp/ n masc
bisílabo
Mot que té dues síl·labes.
Vers que de mètrica té dues síl·labes.

disúria /diˈzu.ɾi.a/ /diˈzu.ɾi.ə/ n fem
disuria

dit n masc
dedo
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

dit del cor n masc
dedo medio

dita /ˈdi.ta/ /ˈdi.tə/ n masc
dicho
Frase feta i conservada per la tradició d'una cultura amb l'objectiu de fer-la servir com advertència, o bé per comunicar una part del saber popular.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
domingo

diumengejar /diw.meɲ.d͡ʒeˈd͡ʒa/ /diw.meɲ.d͡ʒeˈd͡ʒaɾ/ /diw.meɲ.d͡ʒeˈʒa/ /diw.məɲ.ʒəˈd͡ʒa/ /diw.məɲ.ʒəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) diumengege diumengegem diumengegen diumengeges diumengegessen diumengegesses diumengegessin diumengegessis diumengegeu diumengegi diumengegin diumengegis diumengegés diumengegéssem diumengegésseu diumengegéssim diumengegéssiu diumengegí diumengeig diumengeja diumengejada diumengejades diumengejam diumengejant diumengejar diumengejara diumengejaran diumengejarem diumengejaren diumengejares diumengejareu diumengejaria diumengejarien diumengejaries diumengejarà diumengejaràs diumengejaré diumengejaríem diumengejaríeu diumengejassen diumengejasses diumengejassin diumengejassis diumengejat diumengejats diumengejau diumengejava diumengejaven diumengejaves diumengejo diumengejà diumengejàrem diumengejàreu diumengejàs diumengejàssem diumengejàsseu diumengejàssim diumengejàssiu diumengejàvem diumengejàveu occ sept val v
dominguear
(col·loquial, especialment mallorquí) Celebrar la festa del diumenge.
hacer domingo
(col·loquial) Fruir del diumenge.

diumenger /diw.meɲˈd͡ʒe/ /diw.meɲˈd͡ʒeɾ/ /diw.məɲˈʒe/ n masc
dominguero

diumengí /diw.meɲˈd͡ʒi/ /diw.məɲˈʒi/ adj masc
dominical

diuturnitat n fem
diuturnidad

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
viernes

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ alg ant bal centr divergeix divergeixa divergeixen divergeixes divergeixi divergeixin divergeixis divergeixo divergeixs divergesc divergesca divergesquen divergesques divergesqui divergesquin divergesquis divergia divergida divergides divergien divergies divergiguem divergiguera divergigueren divergigueres divergiguessen divergiguesses divergiguessin divergiguessis divergigueu divergigueva divergigueven divergigueves divergigué divergiguérem divergiguéreu divergigués divergiguéssem divergiguésseu divergiguéssim divergiguéssiu divergiguévem divergiguéveu divergim divergint divergir divergira divergiran divergirem divergiren divergires divergireu divergiria divergirien divergiries divergiriva divergiriven divergirives divergirà divergiràs divergiré divergiríem divergiríeu divergirívem divergiríveu divergisc divergisca divergisco divergiscos divergisquem divergisquen divergisques divergisqueu divergissa divergissen divergisses divergissi divergissin divergissis divergist divergit divergits divergiu divergiva divergiven divergives divergix divergixa divergixen divergixes divergixi divergixin divergixis divergixo divergixos divergí divergíem divergíets divergíeu divergírem divergíreu divergís divergíscon divergíssem divergísseu divergíssim divergíssiu divergíssom divergíssou divergívem divergíveu divergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
divergir

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ adj masc
diverso

diversament /diˌvɛr.səˈmen/ /diˌvɛɾ.saˈment/ /diˌvɛɾ.səˈment/ /diˌβɛr.saˈmen/ /diˌβɛr.səˈmen/ /diˌβɛɾ.saˈmen/ adv
diversamente

diversificar /di.veɾ.si.fiˈkaɾ/ /di.vəɾ.si.fiˈka/ /di.βer.si.fiˈka/ /di.βeɾ.si.fiˈka/ /di.βər.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) diversific diversifica diversificada diversificades diversificam diversificant diversificar diversificara diversificaran diversificarem diversificaren diversificares diversificareu diversificaria diversificarien diversificaries diversificarà diversificaràs diversificaré diversificaríem diversificaríeu diversificassen diversificasses diversificassin diversificassis diversificat diversificats diversificau diversificava diversificaven diversificaves diversifico diversificà diversificàrem diversificàreu diversificàs diversificàssem diversificàsseu diversificàssim diversificàssiu diversificàvem diversificàveu diversifique diversifiquem diversifiquen diversifiques diversifiquessen diversifiquesses diversifiquessin diversifiquessis diversifiqueu diversifiqui diversifiquin diversifiquis diversifiqués diversifiquéssem diversifiquésseu diversifiquéssim diversifiquéssiu diversifiquí occ sept val v
diversificar

diversitat /di.veɾ.siˈtat/ /di.vəɾ.siˈtat/ /di.βer.siˈtat/ /di.βeɾ.siˈtat/ /di.βər.siˈtat/ n fem
diversidad

diversitat lingüística n fem
diversidad lingüística

diversos /diˈvɛɾ.sos/ /diˈvɛɾ.sus/ /diˈβɛr.sus/ /diˈβɛɾ.sos/ adj
diversos
(darrere del nom) De diferents tipus.
varios
(davant del nom) Alguns, uns quants de diferents.

divertir /di.veɾˈtiɾ/ /di.vəɾˈti/ /di.βerˈti/ /di.βeɾˈti/ /di.βərˈti/ bal diverteix diverteixen diverteixes diverteixi diverteixin diverteixis diverteixo divertesc divertesqui divertesquin divertesquis divertia divertida divertides divertien diverties divertiguem divertigueu divertim divertint divertir divertira divertiran divertirem divertiren divertires divertireu divertiria divertirien divertiries divertirà divertiràs divertiré divertiríem divertiríeu divertisc divertisca divertisquen divertisques divertissen divertisses divertissin divertissis divertit divertits divertiu divertix divertixen divertixes divertixo divertí divertíem divertíeu divertírem divertíreu divertís divertíssem divertísseu divertíssim divertíssiu n-occ occ sept val v
divertir
Distreure, entretenir, passar una bona estona.
Apartar, desviar o allunyar.

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ adj masc
divertido

dividir /di.viˈði/ /di.viˈðiɾ/ /di.βiˈði/ bal divideix divideixen divideixes divideixi divideixin divideixis divideixo dividesc dividesqui dividesquin dividesquis dividia dividida dividides dividien dividies dividiguem dividigueu dividim dividint dividir dividira dividiran dividirem dividiren dividires dividireu dividiria dividirien dividiries dividirà dividiràs dividiré dividiríem dividiríeu dividisc dividisca dividisquen dividisques dividissen dividisses dividissin dividissis dividit dividits dividiu dividix dividixen dividixes dividixo dividí dividíem dividíeu dividírem dividíreu dividís dividíssem dividísseu dividíssim dividíssiu n-occ occ sept val v
dividir

dividir la zona v
dividir la zona

divinalment /di.viˌnaɫˈmen/ /di.viˌnaɫˈment/ /di.βiˌnaɫˈmen/ adv
divinalmente

divinament /diˌvi.naˈment/ /diˌvi.nəˈmen/ /diˌvi.nəˈment/ /diˌβi.naˈmen/ /diˌβi.nəˈmen/ adv
divinamente

divinitat /di.vi.niˈtat/ /di.vi.niˈtat/ /di.βi.niˈtat/ n fem
divinidad

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
lema
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
divisa
Moneda estrangera.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ adj
divisible

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
división

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ n masc
divisor

divo /ˈdi.vo/ /ˈdi.vu/ /ˈdi.βo/ /ˈdi.βu/ n masc
divo

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
divorcio

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
divorciado
Separat pel divorci.

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ n masc
divorciado
Persona que s’ha separat per divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
dieciocho

divuitè /di.βujˈte/ number
décimo

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
divino
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

dixi /ˈdik.si/ n fem
deíxis

dizi /ˈdi.zi/ n masc
dizi

diàfan /diˈa.fan/ /diˈa.fən/ adj masc
diáfano

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
diálogo

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
diámetro

diàmetre a l'alçada de l'home n masc
diámetro normal

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
diariamente

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ n fem
diéresis

dièsel /diˈe.zeɫ/ /diˈɛ.zəɫ/ n masc
diésel

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
diócesis

diòxid /diˈɔk.sit/ n masc
dióxido

diòxid de sofre n masc
dióxido de azufre

diürn /diˈurn/ adj masc
diurno

diürètic /di.uˈɾɛ.tik/ adj masc
diurético

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
do
Primera nota de l'escala musical.
don
Talent innat per a fer una cosa.

do de gents n masc
don de gentes

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dobl dobla doblada doblades doblam doblant doblar doblara doblaran doblarem doblaren doblares doblareu doblaria doblarien doblaries doblarà doblaràs doblaré doblaríem doblaríeu doblassen doblasses doblassin doblassis doblat doblats doblau doblava doblaven doblaves doble doblem doblen dobles doblessen doblesses doblessin doblessis dobleu dobli doblin doblis doblo doblà doblàrem doblàreu doblàs doblàssem doblàsseu doblàssim doblàssiu doblàvem doblàveu doblés dobléssem doblésseu dobléssim dobléssiu doblí occ sept val v
doblar
Multiplicar per dos.
(futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
doblaje

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ adj
grueso

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
doble
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doble amonestació n fem
doble amonestación

doble bogey n masc
doble bogey

doble bot n masc
doble bote

doble cop n masc
doble golpe

doble correcció n fem
doble corrección

doble doble n masc
doble doble

doble eliminació n fem
doble eliminación

doble eliminatòria n fem
doble eliminatoria

doble falta n fem
doble falta
(tennis) Falta de servei en què el servidor falla els dos serveis de què disposa en un mateix punt.
(basquetbol) Falta consistent en la comissió simultània de dues faltes entre dos adversaris, l'un contra l'altre.

doble falta lleu n fem
doble falta leve

doble imposició n fem
doble imposición

doble salt n masc
doble salto

doble titulació n fem
doble titulación

doblec /dobˈbɫek/ /dobˈbɫək/ /doˈbɫek/ /doˈβɫek/ /dubˈbɫɛk/ /duˈβɫɛk/ n masc
doblete

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dobleg doblega doblegada doblegades doblegam doblegant doblegar doblegara doblegaran doblegarem doblegaren doblegares doblegareu doblegaria doblegarien doblegaries doblegarà doblegaràs doblegaré doblegaríem doblegaríeu doblegassen doblegasses doblegassin doblegassis doblegat doblegats doblegau doblegava doblegaven doblegaves doblego doblegue dobleguem dobleguen doblegues dobleguessen dobleguesses dobleguessin dobleguessis doblegueu doblegui dobleguin dobleguis doblegués dobleguéssem dobleguésseu dobleguéssim dobleguéssiu dobleguí doblegà doblegàrem doblegàreu doblegàs doblegàssem doblegàsseu doblegàssim doblegàssiu doblegàvem doblegàveu occ sept val v
doblar
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.
Col·locar una articulació en posició flexionada.
plegarse
Vèncer la voluntat d'algú.

doblement /ˌdo.bɫeˈment/ /ˌdo.βɫeˈmen/ /ˌdo.βɫəˈmen/ /ˌdob.bɫeˈmen/ /ˌdob.bɫəˈmen/ /ˌdob.bɫəˈment/ adv
doblemente

dobler /dobˈbɫe/ /doˈbɫeɾ/ /doˈβɫe/ /dubˈbɫe/ /duˈβɫe/ n masc
doblero
(històric) Moneda feta de billó i que val el doble d'un diner.
dinero doblero
(en plural, mallorquí, menorquí) Monedes en general, diners.

dobles /ˈdo.bɫes/ /ˈdo.βɫes/ /ˈdo.βɫəs/ /ˈdob.bɫes/ /ˈdob.bɫəs/ n masc
dobles
(esports de raqueta, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos equips de dos jugadors.
doble golpe dobles
(voleibol, handbol) Falta consistent a tocar la pilota voluntàriament dues vegades consecutives sense cap contacte entremig amb un altre jugador ni tampoc, en el cas de l'handbol, amb el terra, la porteria o l'àrbitre.

dobles de bot n masc
dobles de bote

dobles de recepció n masc
dobles de recepción

dobles femenins n masc
dobles femeninos

dobles masculins n masc
dobles masculinos

dobles mixtos n masc
dobles mixtos

doblet /dobˈbɫet/ /dobˈbɫət/ /doˈbɫet/ /doˈβɫet/ /dubˈbɫɛt/ /duˈβɫɛt/ n masc
doblete

docent /doˈsen/ /doˈsent/ /doˈsent/ /duˈsen/ /duˈsent/ n neut
docente

docimologia n fem
docimología

doctament /ˌdɔk.taˈmen/ /ˌdɔk.taˈment/ /ˌdɔk.təˈmen/ /ˌdɔk.təˈment/ adv
doctamente

docte /ˈdɔk.te/ /ˈdɔk.tə/ adj masc
docto

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
doctor
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
médico
(formal, cortesia) metge

doctor honoris causa n masc
doctor honoris causa

doctoralment /dok.toˌɾaɫˈmen/ /dok.toˌɾaɫˈment/ /duk.tuˌɾaɫˈmen/ adv
doctoralmente

doctorand /dok.toˈɾan/ /dok.toˈɾant/ /dok.toˈɾant/ /duk.tuˈɾan/ /duk.tuˈɾant/ n masc
doctorando

doctorar /dok.toˈɾa/ /dok.toˈɾaɾ/ /duk.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) doctor doctora doctorada doctorades doctoram doctorant doctorar doctorara doctoraran doctorarem doctoraren doctorares doctorareu doctoraria doctorarien doctoraries doctorarà doctoraràs doctoraré doctoraríem doctoraríeu doctorassen doctorasses doctorassin doctorassis doctorat doctorats doctorau doctorava doctoraven doctoraves doctore doctorem doctoren doctores doctoressen doctoresses doctoressin doctoressis doctoreu doctori doctorin doctoris doctoro doctorà doctoràrem doctoràreu doctoràs doctoràssem doctoràsseu doctoràssim doctoràssiu doctoràvem doctoràveu doctorés doctoréssem doctorésseu doctoréssim doctoréssiu doctorí occ sept val v
doctorar

doctorat /dok.toˈɾat/ /duk.tuˈɾat/ n masc
doctorado
Estudis universitaris de tercer cicle necessaris per a obtenir el títol de doctor.
Títol universitari que acredita que una persona ha superat els estudis de doctorat i la tesi doctoral.

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
doctrina

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
documento

document d'identitat n masc
carné de identidad

document de disseny n masc
documentación de diseño

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
documentación

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) document documenta documentada documentades documentam documentant documentar documentara documentaran documentarem documentaren documentares documentareu documentaria documentarien documentaries documentarà documentaràs documentaré documentaríem documentaríeu documentassen documentasses documentassin documentassis documentat documentats documentau documentava documentaven documentaves documente documentem documenten documentes documentessen documentesses documentessin documentessis documenteu documenti documentin documentis documento documentà documentàrem documentàreu documentàs documentàssem documentàsseu documentàssim documentàssiu documentàvem documentàveu documentés documentéssem documentésseu documentéssim documentéssiu documentí occ sept val v
documentar

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
documental

docència /doˈsɛn.si.a/ /doˈsɛn.si.ə/ /duˈsɛn.si.ə/ n fem
docencia

docència en equip n fem
enseñanza en equipo

dodecaedre /do.ðe.kaˈe.ðɾe/ /do.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ /du.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
dodecaedro

dodecasíl·lab /do.ðe.kaˈsi.ɫap/ /do.ðe.kaˈsiɫ.ɫap/ /do.ðə.kəˈsiɫ.ɫəp/ /du.ðə.kəˈsi.ɫəp/ /du.ðə.kəˈsiɫ.ɫəp/ adj masc
dodecasílabo
Que té dotze síl·labes.

dodecasíl·lab /do.ðe.kaˈsi.ɫap/ /do.ðe.kaˈsiɫ.ɫap/ /do.ðə.kəˈsiɫ.ɫəp/ /du.ðə.kəˈsi.ɫəp/ /du.ðə.kəˈsiɫ.ɫəp/ n masc
dodecasílabo
Vers que de mètrica té dotze síl·labes.

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
delfín

dofí comú n masc
delfín común

dofí comú de musell llarg n masc
delfín común a pico largo

dofí d'elm n masc
delfín clymene

dofí d'estuari atlàntic n masc
delfín jorobado del Atlántico

dofí d'estuari indopacífic n masc
delfín jorobado del Pacífico

dofí d'estuari sud-americà n masc
bufeo negro

dofí de Commerson n masc
tonina overa

dofí de Fraser n masc
delfín de Fraser

dofí de Heaviside n masc
delfín de Heaviside

dofí de Hector n masc
delfín de Hector

dofí de Heinsohn n masc
delfín de Heinsohn

dofí de Peale n masc
delfín austral

dofí de Risso n masc
delfín de Risso

dofí de dents rugoses n masc
esteno

dofí de flancs blancs n masc
delfín de flancos blancos

dofí de flancs blancs del Pacífic n masc
delfín de costados blancos del Pacífico

dofí de franja blanca n masc
delfín cruzado

dofí de l'Amazones n masc
bufeo

dofí de l'Indus n masc
platanista del Indus

dofí de morro blanc n masc
delfín de hocico blanco

dofí de morro llarg n masc
estenela giradora

dofí del Ganges n masc
platanista del Ganges

dofí del Iang-Tsé n masc
platanista del Yangtze

dofí del Plata n masc
franciscana

dofí fosc n masc
delfín obscuro

dofí meridional n masc
delfín liso austral

dofí mular indopacífic n masc
delfín mular del Indo-Pacífico

dofí negre n masc
delfín chileno

dofí ratllat n masc
estenela listada

dofí ratllat de l'Atlàntic n masc
delfín pintado

dofí ratllat tropical n masc
estenela moteada

dofí septentrional n masc
delfín liso del norte

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogma

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
dogmático

dogmàticament /doɡˌma.ti.kaˈmen/ /doɡˌma.ti.kaˈment/ /doɡˌma.ti.kəˈment/ /duɡˌma.ti.kəˈmen/ adv
dogmáticamente

dol /ˈdɔɫ/ n masc
luto duelo

dolar /doˈɫa/ /doˈɫaɾ/ /duˈɫa/ alg ant bal cent dol dola dolada dolades dolaia dolaien dolaies dolam dolant dolar dolara dolaran dolarem dolaren dolares dolareu dolaria dolarien dolaries dolariva dolariven dolarives dolarà dolaràs dolaré dolaríem dolaríeu dolarívem dolaríveu dolassen dolasses dolassin dolassis dolat dolats dolau dolava dolaven dolaves dolavi dolavo dole doleguem doleguessa doleguessen doleguesses dolegueu dolegués doleguéssom doleguéssou dolem dolen doles dolessa dolessen dolesses dolessi dolessin dolessis doleu doli dolin dolis dolo dolos dols dolà dolàiem dolàieu dolàrem dolàreu dolàs dolàssem dolàsseu dolàssim dolàssiu dolàvem dolàvets dolàveu dolàvom dolés doléssem dolésseu doléssim doléssiu dolí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dolar

dolcejar /doɫ.seˈd͡ʒa/ /doɫ.seˈd͡ʒaɾ/ /doɫ.seˈʒa/ /doɫ.səˈd͡ʒa/ /duɫ.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dolcege dolcegem dolcegen dolceges dolcegessen dolcegesses dolcegessin dolcegessis dolcegeu dolcegi dolcegin dolcegis dolcegés dolcegéssem dolcegésseu dolcegéssim dolcegéssiu dolcegí dolceig dolceja dolcejada dolcejades dolcejam dolcejant dolcejar dolcejara dolcejaran dolcejarem dolcejaren dolcejares dolcejareu dolcejaria dolcejarien dolcejaries dolcejarà dolcejaràs dolcejaré dolcejaríem dolcejaríeu dolcejassen dolcejasses dolcejassin dolcejassis dolcejat dolcejats dolcejau dolcejava dolcejaven dolcejaves dolcejo dolcejà dolcejàrem dolcejàreu dolcejàs dolcejàssem dolcejàsseu dolcejàssim dolcejàssiu dolcejàvem dolcejàveu occ sept val v
tirar a dulce

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ bal dol dolc doldran doldre o doler doldrem doldreu doldria doldrien doldries doldrà doldràs doldré doldríem doldríeu dolem dolen dolent doleu dolga dolguda dolgudes dolguem dolguen dolguera dolgueren dolgueres dolgues dolguessen dolguesses dolguessin dolguessis dolgueu dolgui dolguin dolguis dolgut dolguts dolgué dolguérem dolguéreu dolgués dolguéssem dolguésseu dolguéssim dolguéssiu dolguí dolia dolien dolies dols dolíem dolíeu eiv v.cent val v
doler

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
malo
Que fa el mal, que no és bo

dolenta /doˈɫen.ta/ /doˈɫen.tə/ /duˈɫen.tə/ Interjection
mala

dolmen /ˈdɔɫ.men/ /ˈdɔɫ.mən/ n masc
dolmen

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
dolor
Patiment, pena.
Símptoma que presenta el cos quan s'alteren els receptors nerviosos per avisar d'un perill o mal, produint una sensació desagradable.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
dolorosamente

dolç adj masc
dulce

dolçaina /doɫˈsaj.na/ /doɫˈsaj.nə/ /duɫˈsaj.nə/ n fem
dulzaina

dolçament /ˌdoɫ.saˈmen/ /ˌdoɫ.saˈment/ /ˌdoɫ.səˈmen/ /ˌdoɫ.səˈment/ adv
dulcemente

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ n fem
dulzura dulzor

domar /doˈma/ /doˈmaɾ/ /duˈma/ alg ant bal cent dom doma domada domades domaia domaien domaies domam domant domar domara domaran domarem domaren domares domareu domaria domarien domaries domariva domariven domarives domarà domaràs domaré domaríem domaríeu domarívem domaríveu domassen domasses domassin domassis domat domats domau domava domaven domaves domavi domavo dome domeguem domeguessa domeguessen domeguesses domegueu domegués domeguéssom domeguéssou domem domen domes domessa domessen domesses domessi domessin domessis domeu domi domin domis domo domos doms domà domàiem domàieu domàrem domàreu domàs domàssem domàsseu domàssim domàssiu domàvem domàvets domàveu domàvom domés doméssem domésseu doméssim doméssiu domí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
domar

domesticar /do.mes.tiˈka/ /do.mes.tiˈkaɾ/ /du.məs.tiˈka/ alg ant bal cent domestic domestica domesticada domesticades domesticaia domesticaien domesticaies domesticam domesticant domesticar domesticara domesticaran domesticarem domesticaren domesticares domesticareu domesticaria domesticarien domesticaries domesticariva domesticariven domesticarives domesticarà domesticaràs domesticaré domesticaríem domesticaríeu domesticarívem domesticaríveu domesticassen domesticasses domesticassin domesticassis domesticat domesticats domesticau domesticava domesticaven domesticaves domesticavi domesticavo domestico domesticos domesticà domesticàiem domesticàieu domesticàrem domesticàreu domesticàs domesticàssem domesticàsseu domesticàssim domesticàssiu domesticàvem domesticàvets domesticàveu domesticàvom domestique domestiqueguem domestiqueguessa domestiqueguessen domestiqueguesses domestiquegueu domestiquegués domestiqueguéssom domestiqueguéssou domestiquem domestiquen domestiques domestiquessa domestiquessen domestiquesses domestiquessi domestiquessin domestiquessis domestiqueu domestiqui domestiquin domestiquis domestiqués domestiquéssem domestiquésseu domestiquéssim domestiquéssiu domestiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
domesticar

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ n masc
domicilio

dominació /do.mi.na.siˈo/ /do.mi.nə.siˈo/ /du.mi.nə.siˈo/ n masc
dominación

dominant /do.miˈnan/ /do.miˈnant/ /du.miˈnan/ adj
dominante
que domina
que vol dominar els altres, que no sofreix que se li oposin, que el contradiguin
el principal o superior entre altres del seu ordre o classe

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) domina dominada dominades dominam dominant dominar dominara dominaran dominarem dominaren dominares dominareu dominaria dominarien dominaries dominarà dominaràs dominaré dominaríem dominaríeu dominassen dominasses dominassin dominassis dominat dominats dominau dominava dominaven dominaves domine dominem dominen domines dominessen dominesses dominessin dominessis domineu domini dominin dominis domino dominà dominàrem dominàreu dominàs dominàssem dominàsseu dominàssim dominàssiu dominàvem dominàveu dominés dominéssem dominésseu dominéssim dominéssiu dominí domín occ sept val v
dominar
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Tenir el domini sota la pròpia supremacia.
(transitiu) Tenir sota control, contenir, subjectar.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

domini lingüístic n masc
dominio lingüístico

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ adj masc
dominicano
Relatiu o pertanyent a Santo Domingo o a la República Dominicana.

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ n masc
dominicano
Persona que habita o és originària de Santo Domingo o de la República Dominicana.

dominància cerebral n fem
dominancia cerebral

dominància lateral n fem
dominancia lateral

dominó /do.miˈno/ /du.miˈno/ n masc
dominó

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
damasco

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
doméstico

domèsticament /doˌmɛs.ti.kaˈmen/ /doˌmɛs.ti.kaˈment/ /doˌmɛs.ti.kəˈment/ /duˌmɛs.ti.kəˈmen/ adv
domésticamente

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ Interjection
mujer
Adreçant-se a una dona o nena, vocatiu que denota afecte, persuasió, conciliació.
Adreçant-se a una dona o nena, vocatiu que denota disconformitat, impaciència, enuig.

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
mujer hembra
Persona del sexe femení.
mujer
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
donación

donador /do.naˈðo/ /do.naˈðoɾ/ /do.nəˈðo/ /du.nəˈðo/ adj masc
donador
Que dóna.

donador /do.naˈðo/ /do.naˈðoɾ/ /do.nəˈðo/ /du.nəˈðo/ n masc
donador
Qui dóna.

donam /doˈnam/ /duˈnam/ n masc
mujerío

donant /doˈnan/ /doˈnant/ /duˈnan/ adj
donante
Que fa una donació.

donant /doˈnan/ /doˈnant/ /duˈnan/ n masc
donante
Qui fa una donació.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ alg bal bal (1) dar don donada donades donam donant donar donara donaran donarem donaren donares donareu donaria donarien donaries donarà donaràs donaré donaríem donaríeu donassen donasses donassin donassis donat donats donau donava donaven donaves done donem donen donessen donesses donessin donessis doneu doni donin donis dono donà donàrem donàreu donàs donàssem donàsseu donàssim donàssiu donàvem donàveu donés donéssem donésseu donéssim donéssiu doní dóna dónes occ sept val v
dar entregar
Entregar de franc, regalar.

donar a llum v
dar a luz
parir
(figurat, arts) publicar

donar la gana v
dar la gana

donar la llauna v
dar la lata

donar peixet v
dejarse ganar

donar un cop de cap v
cabecear

donar un cop de dits v
palmear

donatisme /do.naˈtiz.me/ /do.nəˈtiz.mə/ /du.nəˈtiz.mə/ n masc
donatismo

doncs /ˈdɔns/ /ˈdɔŋks/ /ˈdɔŋks/ /ˈdɔŋs/ conjunction
pues
Nexe de conseqüència o conclusió.

doneta /doˈne.ta/ /doˈne.tɛ/ /doˈnə.tə/ /duˈnə.tə/ /duˈnɛ.tə/ n fem
mujercita
(figurat) Nena que doneja.

donjulianisme /ˌdɔɲ.d͡ʒu.ɫi.aˈniz.me/ /ˌdɔɲ.ʒu.ɫi.əˈniz.mə/ n masc
donjulianismo

donostiarra /do.nos.tiˈa.ra/ /do.nos.tiˈa.rə/ /du.nus.tiˈa.rə/ adj neut
donostiarra

donzell /donˈzeʎ/ /dunˈzeʎ/ n masc
tabernero
Peix marí de la família dels làbrids,de color gris, típic dels mars del Nord (Ctenolabrus rupestris).

donzella /donˈze.ʎa/ /donˈze.ʎə/ /dunˈze.ʎə/ n fem
doncella
Dona verge.
Peix osteïcti de l'ordre dels perciformes i de la família dels làbrids (Coris julis).

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopamina

dopar /doˈpa/ /doˈpaɾ/ /duˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dop dopa dopada dopades dopam dopant dopar dopara doparan doparem doparen dopares dopareu doparia doparien doparies doparà doparàs doparé doparíem doparíeu dopassen dopasses dopassin dopassis dopat dopats dopau dopava dopaven dopaves dope dopem dopen dopes dopessen dopesses dopessin dopessis dopeu dopi dopin dopis dopo dopà dopàrem dopàreu dopàs dopàssem dopàsseu dopàssim dopàssiu dopàvem dopàveu dopés dopéssem dopésseu dopéssim dopéssiu dopí occ sept val v
dopar

dorayaki /do.ɾaˈja.ki/ n masc
dorayaki

dormidor /dor.miˈðo/ /doɾ.miˈðo/ /doɾ.miˈðoɾ/ /dur.miˈðo/ n masc
dormitorio
Dormitori comunitari.
dormidor
Qui dorm molt; somnàmbul.
dormidero
Lloc on solen dormir els caps de bestiar o altres animals.

dormie adj
dormie

dormilec /doɾ.miˈɫek/ /doɾ.miˈɫɛk/ /dur.miˈɫɛk/ dormilega adj masc
dormilón
Que dorm molt.

dormilec /doɾ.miˈɫek/ /doɾ.miˈɫɛk/ /dur.miˈɫɛk/ n masc
dormilón
Persona que dorm molt.

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ alg bal dorm dorma dormen dormes dormi dormia dormida dormides dormien dormies dormiguem dormigueu dormim dormin dormint dormir dormira dormiran dormirem dormiren dormires dormireu dormiria dormirien dormiries dormirà dormiràs dormiré dormiríem dormiríeu dormis dormissen dormisses dormissin dormissis dormit dormits dormiu dormo dorms dormí dormíem dormíeu dormírem dormíreu dormís dormíssem dormísseu dormíssim dormíssiu occ sept val v
dormir

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
dormitorio cuarto

dors /ˈdɔrs/ /ˈdɔs/ /ˈdɔɾs/ n masc
dorso

dorsal oceànica n fem
dorsal centro-oceánica

dos number
dos

dos-cents /ˌdoˈsens/ number
doscientos

dosar /doˈza/ /doˈzaɾ/ /duˈza/ alg dos dosa dosada dosades dosant dosar dosaran dosarem dosaren dosares dosareu dosaria dosarien dosaries dosarà dosaràs dosaré dosaríem dosaríeu dosat dosats dosau dosava dosaven dosaves dose dosem dosen doses dosessen dosesses dosessin dosessis doseu dosi dosin dosis doso dosà dosàrem dosàreu dosàvem dosàveu dosés doséssem dosésseu doséssim doséssiu dosí occ sept v
dosificar
Prescriure la dosi d’un medicament.

dosi n fem
dosis

dosser /doˈse/ /doˈseɾ/ /duˈse/ n masc
dosel

dosseret /do.seˈɾet/ /do.səˈɾət/ /du.səˈɾɛt/ n masc
doselete

dossier /do.siˈe/ /do.siˈeɾ/ /du.siˈe/ n masc
dosier

dossier d'aprenentatge n masc
portafolio de aprendizaje

dossier de docència n masc
portafolio docente

dossier electrònic n masc
portafolio digital

dot /ˈdɔt/ n masc
dote
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.
Qualitat o capacitat innata.
cherna
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Polyprion americanus)

dotació /do.ta.siˈo/ /du.tə.siˈo/ n fem
dotación
Recursos assignats a una finalitat, fundació, associació, etc.

dotar /doˈta/ /doˈtaɾ/ /duˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dot dota dotada dotades dotam dotant dotar dotara dotaran dotarem dotaren dotares dotareu dotaria dotarien dotaries dotarà dotaràs dotaré dotaríem dotaríeu dotassen dotasses dotassin dotassis dotat dotats dotau dotava dotaven dotaves dote dotem doten dotes dotessen dotesses dotessin dotessis doteu doti dotin dotis doto dotà dotàrem dotàreu dotàs dotàssem dotàsseu dotàssim dotàssiu dotàvem dotàveu dotés dotéssem dotésseu dotéssim dotéssiu dotí occ sept val v
dotar
Donar dot a una noia.
Assignar béns o rendes a una institució.
Equipar un establiment amb els mitjans necessaris.
Proporcionar dots o qualitats naturals.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
doce

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
docena

dotzena de frare n fem
docena del fraile

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
duodécimo doceavo
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
dragón

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ n fem
dracma
Octava part d'una unça que conté dos argenços, o setanta-dos grans.
Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

draconià /dɾa.ko.niˈa/ /dɾə.ko.niˈa/ /dɾə.ku.niˈa/ adj masc
draconiano

draft n masc
draft

dragona /dɾaˈɣo.na/ /dɾəˈɣo.nə/ n fem
dragona

dragó /dɾəˈɣo/ n masc
salamanquesa
Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.
dragón marino
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Callionymus pusillus)
primita
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Callionymus lyra)

dragó comú n masc
salamanquesa común

dragó vermell n masc
lagarto rojo

dram /ˈdɾam/ n masc
dram

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
drama obra teatral

dramatització n fem
dramatización

dramaturg /dɾa.maˈtuɾk/ /dɾə.məˈturk/ n masc
dramaturgo

dramàticament /dɾaˌma.ti.kaˈmen/ /dɾaˌma.ti.kaˈment/ /dɾəˌma.ti.kəˈmen/ /dɾəˌma.ti.kəˈment/ adv
dramáticamente

drap /ˈdɾap/ n masc
trapo

drapaire /dɾaˈpaj.ɾe/ /dɾəˈpaj.ɾə/ n neut
trapero

draper /dɾaˈpe/ /dɾaˈpeɾ/ /dɾəˈpe/ n masc
pañero

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
atarazana astillero

draw n masc
draw

drecera /dɾeˈse.ɾa/ n masc
atajo
Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.
Per extensió, procediment amb el qual es pot obtenir alguna cosa estalviant esforços o temps.

drenar /dɾeˈna/ /dɾeˈnaɾ/ /dɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dren drena drenada drenades drenam drenant drenar drenara drenaran drenarem drenaren drenares drenareu drenaria drenarien drenaries drenarà drenaràs drenaré drenaríem drenaríeu drenassen drenasses drenassin drenassis drenat drenats drenau drenava drenaven drenaves drene drenem drenen drenes drenessen drenesses drenessin drenessis dreneu dreni drenin drenis dreno drenà drenàrem drenàreu drenàs drenàssem drenàsseu drenàssim drenàssiu drenàvem drenàveu drenés drenéssem drenésseu drenéssim drenéssiu drení occ sept val v
drenar

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
derecho derecha
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
derecho
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
derecho
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
derecho derecha
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.
cara
(hoquei sobre herba) Cara esquerra de la pala d'un estic, de forma plana, l'única amb què es pot tocar la bola.

dret a l'educació n masc
derecho a la educación

dret de servei n masc
derecho a sacar

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
derecha
Costat dret.

dretament /ˌdɾe.taˈmen/ /ˌdɾe.taˈment/ /ˌdɾə.təˈment/ /ˌdɾɛ.təˈmen/ adv
derechamente
D'una manera dreta, de dret, en línia recta.

drethavent /ˌdɾe.taˈvent/ /ˌdɾe.taˈβen/ /ˌdɾə.təˈvənt/ /ˌdɾɛ.təˈvɛn/ /ˌdɾɛ.təˈβɛn/ n neut
derechohabiente

drets de joc n masc
green fee

dreturerament /dɾe.tuˌɾe.ɾaˈmen/ /dɾe.tuˌɾe.ɾaˈment/ /dɾə.tuˌɾe.ɾəˈmen/ /dɾə.tuˌɾe.ɾəˈment/ adv
rectamente

dretà /dɾeˈta/ adj masc
diestro
Dit d'una persona que se serveix de la mà dreta o del peu dret.

dretà /dɾeˈta/ n masc
derechista
Persona pertanyent a un partit de dreta, o que és de dretes.

dreçar /dɾeˈsa/ /dɾeˈsaɾ/ /dɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) drece drecem drecen dreces drecessen drecesses drecessin drecessis dreceu dreci drecin drecis drecés drecéssem drecésseu drecéssim drecéssiu drecí dreç dreça dreçada dreçades dreçam dreçant dreçar dreçara dreçaran dreçarem dreçaren dreçares dreçareu dreçaria dreçarien dreçaries dreçarà dreçaràs dreçaré dreçaríem dreçaríeu dreçassen dreçasses dreçassin dreçassis dreçat dreçats dreçau dreçava dreçaven dreçaves dreço dreçà dreçàrem dreçàreu dreçàs dreçàssem dreçàsseu dreçàssim dreçàssiu dreçàvem dreçàveu occ sept val v
llevar
(intransitiu) Un camí, portar tot dret cap a un lloc.
enderezar
(transitiu) Posar dret, vertical.

driblador /dɾi.bɫaˈðoɾ/ /dɾi.βɫaˈðo/ /dɾi.βɫəˈðo/ /dɾib.bɫaˈðo/ /dɾib.bɫəˈðo/ n masc
driblador

driblar /dɾibˈbɫa/ /dɾiˈbɫaɾ/ /dɾiˈβɫa/ alg ant bal cent dribl dribla driblada driblades driblaia driblaien driblaies driblam driblant driblar driblara driblaran driblarem driblaren driblares driblareu driblaria driblarien driblaries driblariva driblariven driblarives driblarà driblaràs driblaré driblaríem driblaríeu driblarívem driblaríveu driblassen driblasses driblassin driblassis driblat driblats driblau driblava driblaven driblaves driblavi driblavo drible dribleguem dribleguessa dribleguessen dribleguesses driblegueu driblegués dribleguéssom dribleguéssou driblem driblen dribles driblessa driblessen driblesses driblessi driblessin driblessis dribleu dribli driblin driblis driblo driblos dribls driblà driblàiem driblàieu driblàrem driblàreu driblàs driblàssem driblàsseu driblàssim driblàssiu driblàvem driblàvets driblàveu driblàvom driblés dribléssem driblésseu dribléssim dribléssiu driblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
driblar

driblatge /dɾibˈbɫa.d͡ʒe/ /dɾibˈbɫa.d͡ʒə/ /dɾiˈbɫa.d͡ʒe/ /dɾiˈβɫa.d͡ʒe/ /dɾiˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
dribling

driblatge curt n masc
dribling corto

driblatge en l'aire n masc
regate en el aire

driblatge llarg n masc
dribling largo

dring /ˈdɾiŋ/ /ˈdɾiŋk/ /ˈdɾiŋk/ n masc
tintín

dringar /dɾiŋˈɡa/ /dɾiŋˈɡaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dring dringa dringada dringades dringam dringant dringar dringara dringaran dringarem dringaren dringares dringareu dringaria dringarien dringaries dringarà dringaràs dringaré dringaríem dringaríeu dringassen dringasses dringassin dringassis dringat dringats dringau dringava dringaven dringaves dringo dringue dringuem dringuen dringues dringuessen dringuesses dringuessin dringuessis dringueu dringui dringuin dringuis dringués dringuéssem dringuésseu dringuéssim dringuéssiu dringuí dringà dringàrem dringàreu dringàs dringàssem dringàsseu dringàssim dringàssiu dringàvem dringàveu occ sept val v
tintinear

drive n masc
drive

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
droga

drogoaddicció /ˌdɾɔ.ɣo.a.ðik.siˈo/ /ˌdɾɔ.ɣo.ad.dik.siˈo/ /ˌdɾɔ.ɣo.əd.dik.siˈo/ /ˌdɾɔ.ɣu.əd.dik.siˈo/ n fem
drogadicción

drogoaddicte /ˌdɾɔ.ɣo.adˈdik.te/ /ˌdɾɔ.ɣo.aˈðik.te/ /ˌdɾɔ.ɣo.ədˈdik.tə/ /ˌdɾɔ.ɣu.ədˈdik.tə/ n masc
drogadicto

drogueria /dɾo.ɣeˈɾi.a/ /dɾo.ɣəˈɾi.ə/ /dɾu.ɣəˈɾi.ə/ n fem
droguería

dron /ˈdɾɔn/ n masc
dron

dropar /dɾoˈpa/ /dɾoˈpaɾ/ /dɾuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. dropa dropada dropades dropant dropar dropara droparan droparem droparen dropares dropareu droparia droparien droparies droparà droparàs droparé droparíem droparíeu dropassen dropasses dropat dropats dropava dropaven dropaves drope dropem dropen dropes dropessen dropesses dropessin dropessis dropeu dropi dropin dropis dropo dropà dropàrem dropàreu dropàssem dropàsseu dropàvem dropàveu dropés dropéssem dropésseu dropéssim dropéssiu dropí occ val val (1) v
dropar

dropatge n masc
dropaje

dropo /ˈdɾo.po/ /ˈdɾo.pu/ adj masc
vago
Que defuig el treball.

dropo /ˈdɾo.po/ /ˈdɾo.pu/ n masc
vago
Persona que defuig el treball.

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
druida

drusa /ˈdɾu.za/ /ˈdɾu.zə/ n fem
drusa

druïdessa /dɾu.iˈðe.sa/ /dɾu.iˈðə.sə/ /dɾu.iˈðɛ.sə/ n fem
druidesa

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
aduana

duaner /du.aˈne/ /du.aˈneɾ/ /du.əˈne/ adj masc
aduanero

dublinès /du.bɫiˈnes/ /du.bɫiˈnəs/ /du.bɫiˈnɛs/ /du.βɫiˈnɛs/ adj masc
dublinés
Relatiu o pertanyent a Dublín.

dublinès /du.bɫiˈnes/ /du.bɫiˈnəs/ /du.bɫiˈnɛs/ /du.βɫiˈnɛs/ n masc
dublinés
Persona que habita o és originària de Dublín.

dubni n masc
dubnio

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dubt dubta dubtada dubtades dubtam dubtant dubtar dubtara dubtaran dubtarem dubtaren dubtares dubtareu dubtaria dubtarien dubtaries dubtarà dubtaràs dubtaré dubtaríem dubtaríeu dubtassen dubtasses dubtassin dubtassis dubtat dubtats dubtau dubtava dubtaven dubtaves dubte dubtem dubten dubtes dubtessen dubtesses dubtessin dubtessis dubteu dubti dubtin dubtis dubto dubtà dubtàrem dubtàreu dubtàs dubtàssem dubtàsseu dubtàssim dubtàssiu dubtàvem dubtàveu dubtés dubtéssem dubtésseu dubtéssim dubtéssiu dubtí occ sept val v
dudar
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
duda incertidumbre

dubtosament /dupˌto.zaˈmen/ /dupˌto.zaˈment/ /dupˌto.zəˈmen/ /dupˌto.zəˈment/ adv
dudosamente

dubtós /dupˈtos/ adj masc
dudoso

duc n masc
búho real
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
duque
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
ducado
Territori que antigament era governat per un duc.
Territori que malgrat no ser governat per un duc, ofereix el seu nom, perquè el títol de duc es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

dues parets n masc
dos paredes

dues-centes /ˌdu.eˈsen.tes/ /ˌdu.əˈsen.təs/ number
doscientas
Forma femenina de dos-cents.

dugong /duˈɣɔŋ/ /duˈɣɔŋk/ /duˈɣɔŋk/ n masc
dugon

dugongs /duˈɣɔŋks/ /duˈɣɔŋks/ /duˈɣɔŋs/ n masc
dugónguidos

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
duna

duodenal /du.o.ðeˈnaɫ/ /du.o.ðəˈnaɫ/ /du.u.ðəˈnaɫ/ adj
duodenal

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
duodeno

duplicadament /du.pɫiˌka.ðaˈmen/ /du.pɫiˌka.ðaˈment/ /du.pɫiˌka.ðəˈmen/ /du.pɫiˌka.ðəˈment/ adv
duplicadamente

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) duplic duplica duplicada duplicades duplicam duplicant duplicar duplicara duplicaran duplicarem duplicaren duplicares duplicareu duplicaria duplicarien duplicaries duplicarà duplicaràs duplicaré duplicaríem duplicaríeu duplicassen duplicasses duplicassin duplicassis duplicat duplicats duplicau duplicava duplicaven duplicaves duplico duplicà duplicàrem duplicàreu duplicàs duplicàssem duplicàsseu duplicàssim duplicàssiu duplicàvem duplicàveu duplique dupliquem dupliquen dupliques dupliquessen dupliquesses dupliquessin dupliquessis dupliqueu dupliqui dupliquin dupliquis dupliqués dupliquéssem dupliquésseu dupliquéssim dupliquéssiu dupliquí occ sept val v
duplicar

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
duquesa

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
duro
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ bal du duc duem duen duent dueu duga duguem duguen duguera dugueren dugueres dugues duguessen duguesses duguessin duguessis dugueu dugui duguin duguis dugué duguérem duguéreu dugués duguéssem duguésseu duguéssim duguéssiu duguí duia duien duies duim duis duit duita duites duits dur duran durem dureu duria durien duries durà duràs duré duríem duríeu dus dut duta dutes duts duu duus dúiem dúieu occ val v
llevar
Portar posat.
Portar amb les mans, a la butxaca, carregar amb el cos alguna cosa.

durablement /duˌɾa.bɫeˈment/ /duˌɾa.βɫeˈmen/ /duˌɾa.βɫəˈmen/ /duˌɾab.bɫeˈmen/ /duˌɾab.bɫəˈmen/ /duˌɾab.bɫəˈment/ adv
durablemente

durada /duˈɾa.ða/ /duˈɾa.ðə/ n fem
duración

durador /du.ɾaˈðo/ /du.ɾaˈðoɾ/ /du.ɾəˈðo/ duradora adj masc
duradero

dural /duˈɾaɫ/ adj
dural
Relatiu a la duramàter.

durament /ˌdu.ɾaˈmen/ /ˌdu.ɾaˈment/ /ˌdu.ɾəˈmen/ /ˌdu.ɾəˈment/ adv
duramente

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
durante

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dur dura durada durades duram durant durar durara duraran durarem duraren durares durareu duraria durarien duraries durarà duraràs duraré duraríem duraríeu durassen durasses durassin durassis durat durats durau durava duraven duraves dure durem duren dures duressen duresses duressin duressis dureu duri durin duris duro durà duràrem duràreu duràs duràssem duràsseu duràssim duràssiu duràvem duràveu durés duréssem durésseu duréssim duréssiu durí occ sept val v
durar

duresa /duˈɾe.za/ /duˈɾə.zə/ /duˈɾɛ.zə/ n fem
dureza

duresa innecessària n fem
dureza innecesaria

durisòl /du.ɾiˈsɔɫ/ n masc
durisol

durícia /duˈɾi.si.a/ /duˈɾi.si.ə/ n fem
callo

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
ducha
Bany pres en una dutxa.

dutxar /duˈt͡ʃa/ /duˈt͡ʃaɾ/ alg ant bal cent dutx dutxa dutxada dutxades dutxaia dutxaien dutxaies dutxam dutxant dutxar dutxara dutxaran dutxarem dutxaren dutxares dutxareu dutxaria dutxarien dutxaries dutxariva dutxariven dutxarives dutxarà dutxaràs dutxaré dutxaríem dutxaríeu dutxarívem dutxaríveu dutxassen dutxasses dutxassin dutxassis dutxat dutxats dutxau dutxava dutxaven dutxaves dutxavi dutxavo dutxe dutxeguem dutxeguessa dutxeguessen dutxeguesses dutxegueu dutxegués dutxeguéssom dutxeguéssou dutxem dutxen dutxes dutxessa dutxessen dutxesses dutxessi dutxessin dutxessis dutxeu dutxi dutxin dutxis dutxo dutxos dutxs dutxà dutxàiem dutxàieu dutxàrem dutxàreu dutxàs dutxàssem dutxàsseu dutxàssim dutxàssiu dutxàvem dutxàvets dutxàveu dutxàvom dutxés dutxéssem dutxésseu dutxéssim dutxéssiu dutxí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ducharse
(pronominal) Prendre una dutxa.

dàctil /ˈdak.tiɫ/ n masc
dáctilo
(literatura) Vers de mètrica grecollatina compost per una síl·laba llarga seguida de dues breus.
grama
(botànica) Herba perenne del gènere Dactylis present en prats, pastures i erms.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ adj
dálmata
Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n masc
dálmata
(invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
(epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n neut
dálmata
Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàrsena /ˈðaɾ.se.na/ /ˈðaɾ.sə.nə/ n fem
dársena

dàtil n masc
dátil

dèbilment /ˌdɛ.biɫˈmen/ /ˌdɛ.biɫˈment/ /ˌdɛ.βiɫˈmen/ adv
débilmente

dèbit /ˈdɛ.βit/ n masc
deuda

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
década
Període de deu anys.
Període de deu dies.

dècima /ˈdɛ.si.ma/ /ˈdɛ.si.mə/ n fem
décima
Composició poètica de deu versos, generalment octosíl·labs o heptasíl·labs.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
laberinto
Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
déficit

dèficit estructural n masc
déficit estructural

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
déspota

déntol /ˈden.toɫ/ /ˈden.tuɫ/ n masc
denton

déntol corcorvat n masc
sama de pluma

déu n masc
dios

dígit /ˈdi.d͡ʒit/ /ˈdi.ʒit/ n masc
dígito
Cadascun dels símbols que s'utilitzen en matemàtica per representat les quantitats des de l'u fins al nou i també el zero.
Amb relació al còmput dels eclipsis, una dotzena part del diàmetre del Sol o de la Lluna.

dígraf /ˈdi.ɣɾaf/ /ˈdi.ɣɾəf/ n masc
dígrafo

díode n masc
diodo

díptic /ˈdip.tik/ n masc
díptico

dírham /ˈdir.əm/ /ˈdiɾ.am/ n masc
dírham

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
dócil
Que accepta les normes.

dòcilment /ˌdɔ.siɫˈmen/ /ˌdɔ.siɫˈment/ adv
dócilmente

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
dólar

dòmino /ˈdɔ.mi.no/ /ˈdɔ.mi.nu/ n masc
dominó

dòngola /ˈdɔŋ.ɡo.ɫa/ /ˈdɔŋ.ɡo.ɫə/ /ˈdɔŋ.ɡu.ɫə/ n fem
dóngola

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
dónut pirueta donut
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

e /ˈe/ n fem
e

eagle n masc
eagle

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
ébano

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ n neut
ebanista
Persona que treballa amb fustes fines.

eclecticisme /e.kɫek.tiˈsiz.me/ /ə.kɫək.tiˈsiz.mə/ n masc
eclecticismo

eclesial /e.kɫe.ziˈaɫ/ /ə.kɫə.ziˈaɫ/ adj
eclesial

eclesiàstic /e.kɫe.ziˈas.tik/ /ə.kɫə.ziˈas.tik/ adj masc
eclesiástico
Relatiu o pertanyent a l'església o al clergat.

eclesiàsticament /e.kɫe.ziˌas.ti.kaˈmen/ /e.kɫe.ziˌas.ti.kaˈment/ /ə.kɫə.ziˌas.ti.kəˈmen/ /ə.kɫə.ziˌas.ti.kəˈment/ adv
eclesiásticamente

eclipsar /e.klipˈsa/ /e.klipˈsaɾ/ /ə.kɫipˈsa/ alg ant bal cent eclips eclipsa eclipsada eclipsades eclipsaia eclipsaien eclipsaies eclipsam eclipsant eclipsar eclipsara eclipsaran eclipsarem eclipsaren eclipsares eclipsareu eclipsaria eclipsarien eclipsaries eclipsariva eclipsariven eclipsarives eclipsarà eclipsaràs eclipsaré eclipsaríem eclipsaríeu eclipsarívem eclipsaríveu eclipsassen eclipsasses eclipsassin eclipsassis eclipsat eclipsats eclipsau eclipsava eclipsaven eclipsaves eclipsavi eclipsavo eclipse eclipseguem eclipseguessa eclipseguessen eclipseguesses eclipsegueu eclipsegués eclipseguéssom eclipseguéssou eclipsem eclipsen eclipses eclipsessa eclipsessen eclipsesses eclipsessi eclipsessin eclipsessis eclipseu eclipsi eclipsin eclipsis eclipso eclipsos eclipss eclipsà eclipsàiem eclipsàieu eclipsàrem eclipsàreu eclipsàs eclipsàssem eclipsàsseu eclipsàssim eclipsàssiu eclipsàvem eclipsàvets eclipsàveu eclipsàvom eclipsés eclipséssem eclipsésseu eclipséssim eclipséssiu eclipsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eclipsar

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
eclipse

eclèctic /eˈkɫɛk.tik/ /əˈkɫɛk.tik/ adj masc
ecléctico

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
eco

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
ecoansiedad

ecoformació n fem
ecoformación

ecografia /ˌe.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ˌɛ.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌɛ.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ecografía

ecologista /e.ko.ɫoˈd͡ʒis.ta/ /e.ko.ɫoˈd͡ʒis.te/ /e.ko.ɫoˈʒis.ta/ /e.ko.ɫoˈʒis.te/ /ə.ko.ɫoˈʒis.tə/ /ə.ku.ɫuˈʒis.tə/ adj
ecologista
Relatiu o pertanyent a l’ecologisme.

ecologista /e.ko.ɫoˈd͡ʒis.ta/ /e.ko.ɫoˈd͡ʒis.te/ /e.ko.ɫoˈʒis.ta/ /e.ko.ɫoˈʒis.te/ /ə.ko.ɫoˈʒis.tə/ /ə.ku.ɫuˈʒis.tə/ n neut
ecologista
Partidari de l’ecologisme.

ecològic /e.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.kuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
ecológico

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
economía
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

economia de l'educació n fem
economía de la educación

economitzar /e.ko.no.miˈd͡za/ /e.ko.no.miˈza/ /e.ko.no.miˈzaɾ/ /ə.ko.no.miˈd͡za/ /ə.ku.nu.miˈd͡za/ alg ant bal cent economitz economitza economitzada economitzades economitzaia economitzaien economitzaies economitzam economitzant economitzar economitzara economitzaran economitzarem economitzaren economitzares economitzareu economitzaria economitzarien economitzaries economitzariva economitzariven economitzarives economitzarà economitzaràs economitzaré economitzaríem economitzaríeu economitzarívem economitzaríveu economitzassen economitzasses economitzassin economitzassis economitzat economitzats economitzau economitzava economitzaven economitzaves economitzavi economitzavo economitze economitzeguem economitzeguessa economitzeguessen economitzeguesses economitzegueu economitzegués economitzeguéssom economitzeguéssou economitzem economitzen economitzes economitzessa economitzessen economitzesses economitzessi economitzessin economitzessis economitzeu economitzi economitzin economitzis economitzo economitzos economitzs economitzà economitzàiem economitzàieu economitzàrem economitzàreu economitzàs economitzàssem economitzàsseu economitzàssim economitzàssiu economitzàvem economitzàvets economitzàveu economitzàvom economitzés economitzéssem economitzésseu economitzéssim economitzéssiu economitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
economizar

econòmic /e.koˈnɔ.mik/ /ə.koˈnɔ.mik/ /ə.kuˈnɔ.mik/ adj masc
económico

econòmicament /e.koˌnɔ.mi.kaˈmen/ /e.koˌnɔ.mi.kaˈment/ /ə.koˌnɔ.mi.kəˈment/ /ə.kuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
económicamente

ecoturisme n masc
ecoturismo

ecs /ˈɛks/ Interjection
puf

ectoderma /ek.toˈðeɾ.ma/ /ək.toˈðəɾ.mə/ /ək.tuˈðɛr.mə/ n masc
ectodermo

ecètica /eˈsɛ.ti.ka/ /əˈsɛ.ti.kə/ n fem
ecética

edat /eˈðat/ n fem
edad
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edat cronològica n fem
edad cronológica

edat escolar n fem
edad escolar

edat mental n fem
edad mental

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
edición

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
edicto

edificar /e.ði.fiˈka/ /e.ði.fiˈkaɾ/ /ə.ði.fiˈka/ alg ant bal cent edific edifica edificada edificades edificaia edificaien edificaies edificam edificant edificar edificara edificaran edificarem edificaren edificares edificareu edificaria edificarien edificaries edificariva edificariven edificarives edificarà edificaràs edificaré edificaríem edificaríeu edificarívem edificaríveu edificassen edificasses edificassin edificassis edificat edificats edificau edificava edificaven edificaves edificavi edificavo edifico edificos edificà edificàiem edificàieu edificàrem edificàreu edificàs edificàssem edificàsseu edificàssim edificàssiu edificàvem edificàvets edificàveu edificàvom edifique edifiqueguem edifiqueguessa edifiqueguessen edifiqueguesses edifiquegueu edifiquegués edifiqueguéssom edifiqueguéssou edifiquem edifiquen edifiques edifiquessa edifiquessen edifiquesses edifiquessi edifiquessin edifiquessis edifiqueu edifiqui edifiquin edifiquis edifiqués edifiquéssem edifiquésseu edifiquéssim edifiquéssiu edifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
edificar

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
edificio construcción

edifici escolar n masc
edificio escolar

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) edit edita editada editades editam editant editar editara editaran editarem editaren editares editareu editaria editarien editaries editarà editaràs editaré editaríem editaríeu editassen editasses editassin editassis editat editats editau editava editaven editaves edite editem editen edites editessen editesses editessin editessis editeu editi editin editis edito edità editàrem editàreu editàs editàssem editàsseu editàssim editàssiu editàvem editàveu edités editéssem editésseu editéssim editéssiu edití occ sept val v
editar
Preparar la publicació d’una obra impresa o gravada.
(informàtica) Preparar o modificar dades.

editor /e.ðiˈto/ /e.ðiˈtoɾ/ /ə.ðiˈto/ n masc
editor
Persona d'una editorial o d'una empresa periodística que dirigeix els continguts.
(informàtica) Programa per crear i modificar fitxers, especialment de fitxers de text.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n fem
editorial
Empresa que reprodueix i distribueix texts i altres documents.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n masc
editorial
Gènere periodístic d'opinió sense firma que reflecteix l'opinió de l'empresa que gestiona el mitjà.

edredó /e.ðɾeˈðo/ /ə.ðɾəˈðo/ n masc
edredón

educabilitat /e.ðu.ka.bi.ɫiˈtat/ /ə.ðu.kə.βi.ɫiˈtat/ n fem
educabilidad

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
educación
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.
Bons costums i maneres.
Conjunt de sabers d'una persona, experiències acadèmiques.

educació a distància n fem
educación a distancia

educació artística n fem
educación artística

educació comparada n fem
educación comparada

educació compensatòria n fem
educación compensatoria

educació comprensiva n fem
educación comprensiva

educació d'adults n fem
educación de adultos

educació de masses n fem
educación de masas

educació diferenciada n fem
educación diferenciada

educació emocional n fem
educación emocional

educació en el lleure n fem
educación en el tiempo libre

educació en valors n fem
educación en valores

educació especial n fem
educación especial

educació estètica n fem
educación estética

educació extraescolar n fem
educación extraescolar

educació familiar n fem
educación familiar

educació formal n fem
educación formal

educació física n fem
educación física

educació humanística n fem
educación humanística

educació inclusiva n fem
educación inclusiva

educació infantil n fem
educación infantil

educació informal n fem
educación informal

educació integral n fem
educación integral

educació intel·lectual n fem
educación intelectual

educació intercultural n fem
educación intercultural

educació internacional n fem
educación internacional

educació laica n fem
educación laica

educació llibertària n fem
educación libertaria

educació mixta n fem
educación mixta

educació moral n fem
educación moral

educació multicultural n fem
educación multicultural

educació musical n fem
educación musical

educació no directiva n fem
educación no directiva

educació no formal n fem
educación no formal

educació obligatòria n fem
educación obligatoria

educació patrimonial n fem
educación patrimonial

educació per a la ciutadania n fem
educación para la ciudadanía

educació per a la pau n fem
educación para la paz

educació per a la salut n fem
educación para la salud

educació per al consum n fem
educación para el consumo

educació per al desenvolupament n fem
educación para el desarrollo

educació per al desenvolupament sostenible n fem
educación ambiental

educació personalitzada n fem
educación personalizada

educació popular n fem
educación popular

educació primària n fem
educación primaria

educació psicomotora n fem
educación psicomotriz

educació recurrent n fem
educación recurrente

educació religiosa n fem
educación religiosa

educació secundària n fem
educación secundaria

educació secundària obligatòria n fem
educación secundaria obligatoria

educació sensorial n fem
educación sensorial

educació sexual n fem
educación sexual

educació social n fem
educación social

educació superior n fem
educación superior

educació superior transfronterera n fem
educación superior transfronteriza

educació universitària n fem
educación universitaria

educació urbana n fem
educación urbana

educació visual i plàstica n fem
educación plástica

educació viària n fem
educación vial

educador /e.ðu.kaˈðo/ /e.ðu.kaˈðoɾ/ /ə.ðu.kəˈðo/ n masc
educador

educador d'adults n masc
educador de adultos

educador de carrer n masc
educador de calle

educador en el lleure infantil i juvenil n masc
educador de tiempo libre infantil y juvenil

educador especialitzat n masc
educador especializado

educador familiar n masc
educador familiar

educador infantil n masc
educador infantil

educador social n masc
educador social

educand /e.ðuˈkan/ /e.ðuˈkant/ /ə.ðuˈkan/ /ə.ðuˈkant/ n masc
educando

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
educado

educatiu /e.ðu.kaˈtiw/ /ə.ðu.kəˈtiw/ adj masc
educacional
Relatiu o pertanyent a l'educació.
educador
Que educa, que transmet coneixements, actituds, valors o formes de cultura, que serveix per a transmetre'ls.

educativitat n fem
educatividad

eduir /e.ðuˈi/ /e.ðuˈiɾ/ /ə.ðuˈi/ bal edueix edueixen edueixes edueixi edueixin edueixis edueixo eduesc eduesqui eduesquin eduesquis eduint eduir eduiran eduirem eduireu eduiria eduirien eduiries eduirà eduiràs eduiré eduiríem eduiríeu eduí eduíem eduíeu eduírem eduíreu eduís eduíssem eduísseu eduíssim eduíssiu eduïa eduïda eduïdes eduïen eduïes eduïguem eduïgueu eduïm eduïra eduïren eduïres eduïsc eduïsca eduïsquen eduïsques eduïssen eduïsses eduïssin eduïssis eduït eduïts eduïu eduïx eduïxen eduïxes occ val v
educir

edulcorar /e.ðuɫ.koˈɾa/ /e.ðuɫ.koˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.koˈɾa/ /ə.ðuɫ.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) edulcor edulcora edulcorada edulcorades edulcoram edulcorant edulcorar edulcorara edulcoraran edulcorarem edulcoraren edulcorares edulcorareu edulcoraria edulcorarien edulcoraries edulcorarà edulcoraràs edulcoraré edulcoraríem edulcoraríeu edulcorassen edulcorasses edulcorassin edulcorassis edulcorat edulcorats edulcorau edulcorava edulcoraven edulcoraves edulcore edulcorem edulcoren edulcores edulcoressen edulcoresses edulcoressin edulcoressis edulcoreu edulcori edulcorin edulcoris edulcoro edulcorà edulcoràrem edulcoràreu edulcoràs edulcoràssem edulcoràsseu edulcoràssim edulcoràssiu edulcoràvem edulcoràveu edulcorés edulcoréssem edulcorésseu edulcoréssim edulcoréssiu edulcorí occ sept val v
edulcorar

edumàtica /e.ðuˈma.ti.ka/ /ə.ðuˈma.ti.kə/ n fem
edumática

efa /ˈe.fa/ /ˈe.fə/ n fem
efe

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
efecto

efecte Pigmalió n masc
efecto Pigmalión

efecte combinat n masc
efecto combinado

efecte d'halo n masc
efecto halo

efecte de retrocés n masc
efecto cortado

efecte de rodolament n masc
rollspin

efecte extern n masc
efecto externo

efecte helicoïdal n masc
efecto helicoidal

efecte hivernacle n masc
efecto invernadero

efecte lateral n masc
efecto lateral

efecte liftat n masc
efecto liftado

efecte vertical n masc
efecto vertical

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ adj masc
efectivo
Real i palpable, no teòric.

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
efectivo
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efectivament /e.fekˌti.vaˈment/ /e.fekˌti.βaˈmen/ /ə.fəkˌti.vəˈmen/ /ə.fəkˌti.vəˈment/ /ə.fəkˌti.βəˈmen/ adv
efectivamente

efectuar /e.fek.tuˈa/ /e.fek.tuˈaɾ/ /ə.fək.tuˈa/ alg bal efectua efectuada efectuades efectuam efectuant efectuar efectuara efectuaran efectuarem efectuaren efectuares efectuareu efectuaria efectuarien efectuaries efectuarà efectuaràs efectuaré efectuaríem efectuaríeu efectuassen efectuasses efectuassin efectuassis efectuat efectuats efectuau efectuava efectuaven efectuaves efectue efectuem efectuen efectues efectuessen efectuesses efectuessin efectuessis efectueu efectuo efectuu efectuà efectuàrem efectuàreu efectuàs efectuàssem efectuàsseu efectuàssim efectuàssiu efectuàvem efectuàveu efectués efectuéssem efectuésseu efectuéssim efectuéssiu efectuí efectuï efectuïn efectuïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
efectuar

efeminadament /e.fe.miˌna.ðaˈmen/ /e.fe.miˌna.ðaˈment/ /ə.fə.miˌna.ðəˈmen/ /ə.fə.miˌna.ðəˈment/ adv
afeminadamente

efeminar /e.fe.miˈna/ /e.fe.miˈnaɾ/ /ə.fə.miˈna/ alg ant bal cent efemina efeminada efeminades efeminaia efeminaien efeminaies efeminam efeminant efeminar efeminara efeminaran efeminarem efeminaren efeminares efeminareu efeminaria efeminarien efeminaries efeminariva efeminariven efeminarives efeminarà efeminaràs efeminaré efeminaríem efeminaríeu efeminarívem efeminaríveu efeminassen efeminasses efeminassin efeminassis efeminat efeminats efeminau efeminava efeminaven efeminaves efeminavi efeminavo efemine efemineguem efemineguessa efemineguessen efemineguesses efeminegueu efeminegués efemineguéssom efemineguéssou efeminem efeminen efemines efeminessa efeminessen efeminesses efeminessi efeminessin efeminessis efemineu efemini efeminin efeminis efemino efeminos efeminà efeminàiem efeminàieu efeminàrem efeminàreu efeminàs efeminàssem efeminàsseu efeminàssim efeminàssiu efeminàvem efeminàvets efeminàveu efeminàvom efeminés efeminéssem efeminésseu efeminéssim efeminéssiu efeminí efemín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
afeminar

efeminat /e.fe.miˈnat/ /ə.fə.miˈnat/ adj
afeminado

eficaçment /e.fiˌkazˈmen/ /e.fiˌkazˈment/ /ə.fiˌkazˈmen/ /ə.fiˌkazˈment/ adv
eficazmente

eficient /e.fi.siˈen/ /e.fi.siˈent/ /ə.fi.siˈen/ /ə.fi.siˈent/ adj
eficiente

eficientment /e.fi.siˌemˈmen/ /e.fi.siˌemˈment/ /ə.fi.siˌemˈmen/ /ə.fi.siˌemˈment/ adv
eficientemente

eficiència /e.fi.siˈɛn.si.a/ /ə.fi.siˈɛn.si.ə/ n fem
eficiencia
Relació entre els resultats obtinguts i els recursos utilitzats.

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
eficacia

efigiar /e.fi.d͡ʒiˈa/ /e.fi.d͡ʒiˈaɾ/ /e.fi.ʒiˈa/ /ə.fi.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. efigia efigiada efigiades efigiant efigiar efigiara efigiaran efigiarem efigiaren efigiares efigiareu efigiaria efigiarien efigiaries efigiarà efigiaràs efigiaré efigiaríem efigiaríeu efigiassen efigiasses efigiat efigiats efigiava efigiaven efigiaves efigie efigiem efigien efigies efigiessen efigiesses efigiessin efigiessis efigieu efigio efigià efigiàrem efigiàreu efigiàssem efigiàsseu efigiàvem efigiàveu efigiés efigiéssem efigiésseu efigiéssim efigiéssiu efigií efigiï efigiïn efigiïs occ sept val val (1) v
ejecutar en efigie

efluir /e.fɫuˈi/ /e.fɫuˈiɾ/ /ə.fɫuˈi/ bal eflueix eflueixen eflueixes eflueixi eflueixin eflueixis eflueixo efluesc efluesqui efluesquin efluesquis efluint efluir efluiran efluirem efluireu efluiria efluirien efluiries efluirà efluiràs efluiré efluiríem efluiríeu efluí efluíem efluíeu efluírem efluíreu efluís efluíssem efluísseu efluíssim efluíssiu efluïa efluïda efluïdes efluïen efluïes efluïguem efluïgueu efluïm efluïra efluïren efluïres efluïsc efluïsca efluïsquen efluïsques efluïssen efluïsses efluïssin efluïssis efluït efluïts efluïu efluïx efluïxen efluïxes occ sept val v
emanar

efusivament /e.fuˌzi.vaˈment/ /e.fuˌzi.βaˈmen/ /ə.fuˌzi.vəˈmen/ /ə.fuˌzi.vəˈment/ /ə.fuˌzi.βəˈmen/ adv
efusivamente

efígie /eˈfi.ʒi.e/ /əˈfi.ʒi.ə/ n fem
efigie

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
efímero
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

efímera /eˈfi.me.ɾa/ /əˈfi.mə.ɾə/ n fem
efímera
Insecte pterigot, d'ales membranoses, amb dos o tres cercs, que viu a l'aigua fins que surt per aparellar-se i morir quasi immediatament.

efímerament /eˌfi.me.ɾaˈmen/ /eˌfi.me.ɾaˈment/ /əˌfi.mə.ɾəˈmen/ /əˌfi.mə.ɾəˈment/ adv
efímeramente

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ egípcia adj masc
egipcio
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
egipcio
Persona que habita o és originària d'Egipte.
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
eglefino

egocentrisme /e.ɣo.senˈtɾiz.me/ /ə.ɣo.sənˈtɾiz.mə/ /ə.ɣu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
egocentrismo

egocèntric /e.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣuˈsɛn.tɾik/ adj masc
egocéntrico

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
egoísmo

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
egoísta

egrègiament /eˌɣɾɛ.d͡ʒi.aˈmen/ /eˌɣɾɛ.d͡ʒi.aˈment/ /eˌɣɾɛ.ʒi.aˈmen/ /əˌɣɾɛ.ʒi.əˈmen/ /əˌɣɾɛ.ʒi.əˈment/ adv
egregiamente

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
yegua

eguí /eˈɣi/ /əˈɣi/ adj masc
yeguato

eh /ˈe/ /ˈə/ /ˈɛ/ Interjection
qué
(interrogatiu) Petició de repetició o d’aclariment.
no
(interrogatiu) Petició de conformitat.
eh
(interrogatiu) Petició d’atenció.
Exclamació per cridar l’atenció d’algú.
puf
Exclamació de fàstic.

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
herramienta
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.
(pilota basca) Instrument que s'utilitza per a colpejar o llançar la pilota.

einam /ejˈnam/ /əjˈnam/ n masc
herramental

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
einstenio

eivissenc /ej.viˈseŋk/ /ej.βiˈseŋ/ /əj.viˈsəŋk/ /əj.viˈsɛŋk/ /əj.βiˈsɛŋ/ adj masc
ibicenco

eix /ˈejʃ/ n masc
eje
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.
Barra a la qual va unit un mecanisme que efectua girs.

eix transversal n masc
eje transversal

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
enjambre

eixamar /e.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈmaɾ/ /ə.ʃəˈma/ alg ant bal cent eiv eixam eixama eixamada eixamades eixamaia eixamaien eixamaies eixamam eixamant eixamar eixamara eixamaran eixamarem eixamaren eixamares eixamareu eixamaria eixamarien eixamaries eixamariva eixamariven eixamarives eixamarà eixamaràs eixamaré eixamaríem eixamaríeu eixamarívem eixamaríveu eixamassen eixamasses eixamassin eixamassis eixamat eixamats eixamau eixamava eixamaven eixamaves eixamavi eixamavo eixame eixameguem eixameguessa eixameguessen eixameguesses eixamegueu eixamegués eixameguéssom eixameguéssou eixamem eixamen eixames eixamessa eixamessen eixamesses eixamessi eixamessin eixamessis eixameu eixami eixamin eixamis eixamo eixamos eixams eixamà eixamàiem eixamàieu eixamàrem eixamàreu eixamàs eixamàssem eixamàsseu eixamàssim eixamàssiu eixamàvem eixamàvets eixamàveu eixamàvom eixamés eixaméssem eixamésseu eixaméssim eixaméssiu eixamí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enjambrar

eixamenar /e.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈnaɾ/ /ə.ʃə.məˈna/ alg ant bal cent eiv eixamena eixamenada eixamenades eixamenaia eixamenaien eixamenaies eixamenam eixamenant eixamenar eixamenara eixamenaran eixamenarem eixamenaren eixamenares eixamenareu eixamenaria eixamenarien eixamenaries eixamenariva eixamenariven eixamenarives eixamenarà eixamenaràs eixamenaré eixamenaríem eixamenaríeu eixamenarívem eixamenaríveu eixamenassen eixamenasses eixamenassin eixamenassis eixamenat eixamenats eixamenau eixamenava eixamenaven eixamenaves eixamenavi eixamenavo eixamene eixameneguem eixameneguessa eixameneguessen eixameneguesses eixamenegueu eixamenegués eixameneguéssom eixameneguéssou eixamenem eixamenen eixamenes eixamenessa eixamenessen eixamenesses eixamenessi eixamenessin eixamenessis eixameneu eixameni eixamenin eixamenis eixameno eixamenos eixamenà eixamenàiem eixamenàieu eixamenàrem eixamenàreu eixamenàs eixamenàssem eixamenàsseu eixamenàssim eixamenàssiu eixamenàvem eixamenàvets eixamenàveu eixamenàvom eixamenés eixamenéssem eixamenésseu eixamenéssim eixamenéssiu eixamení eixamèn n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enjambrar

eixamorar /e.ʃa.moˈɾa/ /ej.ʃa.moˈɾa/ /ej.ʃa.moˈɾaɾ/ /ə.ʃə.moˈɾa/ /ə.ʃə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eixamor eixamora eixamorada eixamorades eixamoram eixamorant eixamorar eixamorara eixamoraran eixamorarem eixamoraren eixamorares eixamorareu eixamoraria eixamorarien eixamoraries eixamorarà eixamoraràs eixamoraré eixamoraríem eixamoraríeu eixamorassen eixamorasses eixamorassin eixamorassis eixamorat eixamorats eixamorau eixamorava eixamoraven eixamoraves eixamore eixamorem eixamoren eixamores eixamoressen eixamoresses eixamoressin eixamoressis eixamoreu eixamori eixamorin eixamoris eixamoro eixamorà eixamoràrem eixamoràreu eixamoràs eixamoràssem eixamoràsseu eixamoràssim eixamoràssiu eixamoràvem eixamoràveu eixamorés eixamoréssem eixamorésseu eixamoréssim eixamoréssiu eixamorí occ sept val v
enjugar
Mig eixugar.
humedecer
Humitejar, no remullant del tot, estovar.

eixamplar /aj.ʃamˈpɫa/ /e.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫaɾ/ /ə.ʃəmˈpɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eixampl eixampla eixamplada eixamplades eixamplam eixamplant eixamplar eixamplara eixamplaran eixamplarem eixamplaren eixamplares eixamplareu eixamplaria eixamplarien eixamplaries eixamplarà eixamplaràs eixamplaré eixamplaríem eixamplaríeu eixamplassen eixamplasses eixamplassin eixamplassis eixamplat eixamplats eixamplau eixamplava eixamplaven eixamplaves eixample eixamplem eixamplen eixamples eixamplessen eixamplesses eixamplessin eixamplessis eixampleu eixampli eixamplin eixamplis eixamplo eixamplà eixamplàrem eixamplàreu eixamplàs eixamplàssem eixamplàsseu eixamplàssim eixamplàssiu eixamplàvem eixamplàveu eixamplés eixampléssem eixamplésseu eixampléssim eixampléssiu eixamplí occ sept val v
ensanchar ampliar

eixample /ejˈʃam.pɫe/ /eˈʃam.pɫe/ /əˈʃam.pɫə/ n masc
ensanche

eixancarrar /e.ʃaŋ.kaˈra/ /ej.ʃaŋ.kaˈra/ /ej.ʃaŋ.kaˈraɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eixancarr eixancarra eixancarrada eixancarrades eixancarram eixancarrant eixancarrar eixancarrara eixancarraran eixancarrarem eixancarraren eixancarrares eixancarrareu eixancarraria eixancarrarien eixancarraries eixancarrarà eixancarraràs eixancarraré eixancarraríem eixancarraríeu eixancarrassen eixancarrasses eixancarrassin eixancarrassis eixancarrat eixancarrats eixancarrau eixancarrava eixancarraven eixancarraves eixancarre eixancarrem eixancarren eixancarres eixancarressen eixancarresses eixancarressin eixancarressis eixancarreu eixancarri eixancarrin eixancarris eixancarro eixancarrà eixancarràrem eixancarràreu eixancarràs eixancarràssem eixancarràsseu eixancarràssim eixancarràssiu eixancarràvem eixancarràveu eixancarrés eixancarréssem eixancarrésseu eixancarréssim eixancarréssiu eixancarrí occ sept val v
despatarrar

eixarm /ejˈʃarm/ /ejˈʃaɾm/ /eˈʃaɾm/ /əˈʃarm/ n masc
ensalmo

eixarmar /e.ʃaɾˈma/ /ej.ʃarˈma/ /ej.ʃaɾˈmaɾ/ /ə.ʃərˈma/ alg ant bal cent eiv eixarm eixarma eixarmada eixarmades eixarmaia eixarmaien eixarmaies eixarmam eixarmant eixarmar eixarmara eixarmaran eixarmarem eixarmaren eixarmares eixarmareu eixarmaria eixarmarien eixarmaries eixarmariva eixarmariven eixarmarives eixarmarà eixarmaràs eixarmaré eixarmaríem eixarmaríeu eixarmarívem eixarmaríveu eixarmassen eixarmasses eixarmassin eixarmassis eixarmat eixarmats eixarmau eixarmava eixarmaven eixarmaves eixarmavi eixarmavo eixarme eixarmeguem eixarmeguessa eixarmeguessen eixarmeguesses eixarmegueu eixarmegués eixarmeguéssom eixarmeguéssou eixarmem eixarmen eixarmes eixarmessa eixarmessen eixarmesses eixarmessi eixarmessin eixarmessis eixarmeu eixarmi eixarmin eixarmis eixarmo eixarmos eixarms eixarmà eixarmàiem eixarmàieu eixarmàrem eixarmàreu eixarmàs eixarmàssem eixarmàsseu eixarmàssim eixarmàssiu eixarmàvem eixarmàvets eixarmàveu eixarmàvom eixarmés eixarméssem eixarmésseu eixarméssim eixarméssiu eixarmí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ensalmar

eixarmentar /ej.ʃar.menˈta/ /ej.ʃaɾ.menˈtaɾ/ /ə.ʃər.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eixarment eixarmenta eixarmentada eixarmentades eixarmentam eixarmentant eixarmentar eixarmentara eixarmentaran eixarmentarem eixarmentaren eixarmentares eixarmentareu eixarmentaria eixarmentarien eixarmentaries eixarmentarà eixarmentaràs eixarmentaré eixarmentaríem eixarmentaríeu eixarmentassen eixarmentasses eixarmentassin eixarmentassis eixarmentat eixarmentats eixarmentau eixarmentava eixarmentaven eixarmentaves eixarmente eixarmentem eixarmenten eixarmentes eixarmentessen eixarmentesses eixarmentessin eixarmentessis eixarmenteu eixarmenti eixarmentin eixarmentis eixarmento eixarmentà eixarmentàrem eixarmentàreu eixarmentàs eixarmentàssem eixarmentàsseu eixarmentàssim eixarmentàssiu eixarmentàvem eixarmentàveu eixarmentés eixarmentéssem eixarmentésseu eixarmentéssim eixarmentéssiu eixarmentí occ sept val v
sarmentar

eixarreir /e.ʃa.reˈi/ /ej.ʃa.reˈi/ /ej.ʃa.reˈiɾ/ /ə.ʃə.rəˈi/ eixarreeix eixarreeixen eixarreeixes eixarreeixi eixarreeixin eixarreeixis eixarreeixo eixarreint eixarreir eixarreiran eixarreirem eixarreireu eixarreiria eixarreirien eixarreiries eixarreirà eixarreiràs eixarreiré eixarreiríem eixarreiríeu eixarreí eixarreíem eixarreíeu eixarreírem eixarreíreu eixarreís eixarreíssem eixarreísseu eixarreíssim eixarreíssiu eixarreïa eixarreïda eixarreïdes eixarreïen eixarreïes eixarreïm eixarreïra eixarreïren eixarreïres eixarreïsc eixarreïsca eixarreïsquen eixarreïsques eixarreïssen eixarreïsses eixarreïssin eixarreïssis eixarreït eixarreïts eixarreïu eixarreïx eixarreïxen eixarreïxes eixarreïxo n-occ occ sept val v
dessecher resecar

eixaugar /e.ʃawˈɣa/ /ej.ʃawˈɣa/ /ej.ʃawˈɣaɾ/ /ə.ʃəwˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eixaug eixauga eixaugada eixaugades eixaugam eixaugant eixaugar eixaugara eixaugaran eixaugarem eixaugaren eixaugares eixaugareu eixaugaria eixaugarien eixaugaries eixaugarà eixaugaràs eixaugaré eixaugaríem eixaugaríeu eixaugassen eixaugasses eixaugassin eixaugassis eixaugat eixaugats eixaugau eixaugava eixaugaven eixaugaves eixaugo eixaugue eixauguem eixauguen eixaugues eixauguessen eixauguesses eixauguessin eixauguessis eixaugueu eixaugui eixauguin eixauguis eixaugués eixauguéssem eixauguésseu eixauguéssim eixauguéssiu eixauguí eixaugà eixaugàrem eixaugàreu eixaugàs eixaugàssem eixaugàsseu eixaugàssim eixaugàssiu eixaugàvem eixaugàveu occ sept val v
halar

eixelebradament /e.ʃe.ɫeˌβɾa.ðaˈmen/ /ej.ʃe.ɫeˌbɾa.ðaˈment/ /ej.ʃe.ɫeˌβɾa.ðaˈmen/ /ə.ʃə.ɫəˌbɾa.ðəˈmen/ /ə.ʃə.ɫəˌbɾa.ðəˈment/ /ə.ʃə.ɫəˌβɾa.ðəˈmen/ adv
alocadamente

eixeridament /e.ʃeˌɾi.ðaˈmen/ /ej.ʃeˌɾi.ðaˈmen/ /ej.ʃeˌɾi.ðaˈment/ /ə.ʃəˌɾi.ðəˈmen/ /ə.ʃəˌɾi.ðəˈment/ adv
vivamente

eixerit /e.ʃeˈɾit/ /ej.ʃeˈɾit/ /ə.ʃəˈɾit/ adj masc
espabilado

eixermar /e.ʃeɾˈma/ /ej.ʃerˈma/ /ej.ʃeɾˈmaɾ/ /ə.ʃərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eixerm eixerma eixermada eixermades eixermam eixermant eixermar eixermara eixermaran eixermarem eixermaren eixermares eixermareu eixermaria eixermarien eixermaries eixermarà eixermaràs eixermaré eixermaríem eixermaríeu eixermassen eixermasses eixermassin eixermassis eixermat eixermats eixermau eixermava eixermaven eixermaves eixerme eixermem eixermen eixermes eixermessen eixermesses eixermessin eixermessis eixermeu eixermi eixermin eixermis eixermo eixermà eixermàrem eixermàreu eixermàs eixermàssem eixermàsseu eixermàssim eixermàssiu eixermàvem eixermàveu eixermés eixerméssem eixermésseu eixerméssim eixerméssiu eixermí occ sept val v
desbrozar

eixida /ejˈʃi.ða/ /eˈʃi.ða/ /əˈʃi.ðə/ n fem
salida
Acció d'eixir.
Despatx, venda.
La part per on s'ix.
Passeig al camp.
Pretext, recurs.
Marxa de la tropa.
Medi o raó amb què es venç algun argument, dificultat o perill.
Fi o terminació d'algun negoci.
Document que dóna el zelador per a mudar d'habitació, i per extensió, qualsevol document que acredita o autoritza la sortida d'algun lloc.
arranque
Ocurrència viva i sobtada.
vuelta
Acció i expressió aspra i sensible del geni natural d'algú, especialment de qui no s'esperava.

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ alg bal eixia eixida eixides eixien eixies eixiguem eixigueu eixim eixint eixir eixiran eixirem eixiren eixires eixireu eixiria eixirien eixiries eixirà eixiràs eixiré eixiríem eixiríeu eixissin eixissis eixit eixits eixiu eixí eixíem eixíeu eixírem eixíreu eixís eixíssim eixíssiu isc isca isquem isquen isquera isqueren isqueres isques isquessen isquesses isqueu isqué isquérem isquéreu isqués isquéssem isquésseu isquí ix ixen ixes ixi ixin ixis ixo n-occ occ sept val v
salir

eixivernar /e.ʃi.βeɾˈna/ /ej.ʃi.veɾˈnaɾ/ /ej.ʃi.βerˈna/ /ə.ʃi.vəɾˈna/ /ə.ʃi.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. eixiverna eixivernada eixivernades eixivernant eixivernar eixivernara eixivernaran eixivernarem eixivernaren eixivernares eixivernareu eixivernaria eixivernarien eixivernaries eixivernarà eixivernaràs eixivernaré eixivernaríem eixivernaríeu eixivernassen eixivernasses eixivernat eixivernats eixivernava eixivernaven eixivernaves eixiverne eixivernem eixivernen eixivernes eixivernessen eixivernesses eixivernessin eixivernessis eixiverneu eixiverni eixivernin eixivernis eixiverno eixivernà eixivernàrem eixivernàreu eixivernàssem eixivernàsseu eixivernàvem eixivernàveu eixivernés eixivernéssem eixivernésseu eixivernéssim eixivernéssiu eixiverní occ sept val val (1) v
invernar

eixobrir /e.ʃuˈβɾi/ /ej.ʃoˈbɾiɾ/ /ej.ʃoˈβɾi/ /ej.ʃuˈβɾi/ /ə.ʃoˈbɾi/ /ə.ʃuˈbɾi/ /ə.ʃuˈβɾi/ alg ant bal centr eiv eixobreix eixobreixa eixobreixen eixobreixes eixobreixi eixobreixin eixobreixis eixobreixo eixobreixs eixobresc eixobresca eixobresquen eixobresques eixobresqui eixobresquin eixobresquis eixobria eixobrida eixobrides eixobrien eixobries eixobriguem eixobriguera eixobrigueren eixobrigueres eixobriguessen eixobriguesses eixobriguessin eixobriguessis eixobrigueu eixobrigueva eixobrigueven eixobrigueves eixobrigué eixobriguérem eixobriguéreu eixobrigués eixobriguéssem eixobriguésseu eixobriguéssim eixobriguéssiu eixobriguévem eixobriguéveu eixobrim eixobrint eixobrir eixobrira eixobriran eixobrirem eixobriren eixobrires eixobrireu eixobriria eixobririen eixobriries eixobririva eixobririven eixobririves eixobrirà eixobriràs eixobriré eixobriríem eixobriríeu eixobrirívem eixobriríveu eixobrisc eixobrisca eixobrisco eixobriscos eixobrisquem eixobrisquen eixobrisques eixobrisqueu eixobrissa eixobrissen eixobrisses eixobrissi eixobrissin eixobrissis eixobrist eixobrit eixobrits eixobriu eixobriva eixobriven eixobrives eixobrix eixobrixa eixobrixen eixobrixes eixobrixi eixobrixin eixobrixis eixobrixo eixobrixos eixobrí eixobríem eixobríets eixobríeu eixobrírem eixobríreu eixobrís eixobríscon eixobríssem eixobrísseu eixobríssim eixobríssiu eixobríssom eixobríssou eixobrívem eixobríveu eixobríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
jirpear

eixorbir /e.ʃoɾˈβi/ /ej.ʃorˈβi/ /ej.ʃoɾˈbiɾ/ /ə.ʃoɾˈbi/ /ə.ʃurˈbi/ alg ant bal centr eiv eixorbeix eixorbeixa eixorbeixen eixorbeixes eixorbeixi eixorbeixin eixorbeixis eixorbeixo eixorbeixs eixorbesc eixorbesca eixorbesquen eixorbesques eixorbesqui eixorbesquin eixorbesquis eixorbia eixorbida eixorbides eixorbien eixorbies eixorbiguem eixorbiguera eixorbigueren eixorbigueres eixorbiguessen eixorbiguesses eixorbiguessin eixorbiguessis eixorbigueu eixorbigueva eixorbigueven eixorbigueves eixorbigué eixorbiguérem eixorbiguéreu eixorbigués eixorbiguéssem eixorbiguésseu eixorbiguéssim eixorbiguéssiu eixorbiguévem eixorbiguéveu eixorbim eixorbint eixorbir eixorbira eixorbiran eixorbirem eixorbiren eixorbires eixorbireu eixorbiria eixorbirien eixorbiries eixorbiriva eixorbiriven eixorbirives eixorbirà eixorbiràs eixorbiré eixorbiríem eixorbiríeu eixorbirívem eixorbiríveu eixorbisc eixorbisca eixorbisco eixorbiscos eixorbisquem eixorbisquen eixorbisques eixorbisqueu eixorbissa eixorbissen eixorbisses eixorbissi eixorbissin eixorbissis eixorbist eixorbit eixorbits eixorbiu eixorbiva eixorbiven eixorbives eixorbix eixorbixa eixorbixen eixorbixes eixorbixi eixorbixin eixorbixis eixorbixo eixorbixos eixorbí eixorbíem eixorbíets eixorbíeu eixorbírem eixorbíreu eixorbís eixorbíscon eixorbíssem eixorbísseu eixorbíssim eixorbíssiu eixorbíssom eixorbíssou eixorbívem eixorbíveu eixorbíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
jirpear

eixordador /e.ʃoɾ.ðaˈðoɾ/ /ej.ʃor.ðaˈðo/ /ej.ʃoɾ.ðaˈðoɾ/ /ə.ʃoɾ.ðəˈðo/ /ə.ʃur.dəˈðo/ /ə.ʃur.ðəˈðo/ adj masc
ensordecedor

eixordar /e.ʃoɾˈða/ /ej.ʃorˈða/ /ej.ʃoɾˈðaɾ/ /ə.ʃoɾˈða/ /ə.ʃurˈða/ alg ant bal cent eiv eixord eixorda eixordada eixordades eixordaia eixordaien eixordaies eixordam eixordant eixordar eixordara eixordaran eixordarem eixordaren eixordares eixordareu eixordaria eixordarien eixordaries eixordariva eixordariven eixordarives eixordarà eixordaràs eixordaré eixordaríem eixordaríeu eixordarívem eixordaríveu eixordassen eixordasses eixordassin eixordassis eixordat eixordats eixordau eixordava eixordaven eixordaves eixordavi eixordavo eixorde eixordeguem eixordeguessa eixordeguessen eixordeguesses eixordegueu eixordegués eixordeguéssom eixordeguéssou eixordem eixorden eixordes eixordessa eixordessen eixordesses eixordessi eixordessin eixordessis eixordeu eixordi eixordin eixordis eixordo eixordos eixords eixordà eixordàiem eixordàieu eixordàrem eixordàreu eixordàs eixordàssem eixordàsseu eixordàssim eixordàssiu eixordàvem eixordàvets eixordàveu eixordàvom eixordés eixordéssem eixordésseu eixordéssim eixordéssiu eixordí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ensordecer

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
secador

eixugador /e.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ej.ʃu.ɣaˈðo/ /ej.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ə.ʃu.ɣəˈðo/ adj masc
secante
Que eixuga.

eixugador /e.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ej.ʃu.ɣaˈðo/ /ej.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ə.ʃu.ɣəˈðo/ n masc
paño
Drap per a eixugar.
secador
Aparell per a eixugar, especialment eixugacabells.

eixugadora /e.ʃu.ɣaˈðo.ɾa/ /ej.ʃu.ɣaˈðo.ɾa/ /ə.ʃu.ɣəˈðo.ɾə/ n fem
secadora

eixugamà /e.ʃu.ɣaˈma/ /ej.ʃu.ɣaˈma/ /ə.ʃu.ɣəˈma/ n masc
paño de manos

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eixug eixuga eixugada eixugades eixugam eixugant eixugar eixugara eixugaran eixugarem eixugaren eixugares eixugareu eixugaria eixugarien eixugaries eixugarà eixugaràs eixugaré eixugaríem eixugaríeu eixugassen eixugasses eixugassin eixugassis eixugat eixugats eixugau eixugava eixugaven eixugaves eixugo eixugue eixuguem eixuguen eixugues eixuguessen eixuguesses eixuguessin eixuguessis eixugueu eixugui eixuguin eixuguis eixugués eixuguéssem eixuguésseu eixuguéssim eixuguéssiu eixuguí eixugà eixugàrem eixugàreu eixugàs eixugàssem eixugàsseu eixugàssim eixugàssiu eixugàvem eixugàveu occ sept val v
secar enjugar
Llevar la humitat superficial d'una cosa.
secar
Llevar la humitat d'una cosa per evaporació de l'aigua.

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ eixuta adj masc
seco
Sense humitat després de treure'n el líquid.

eixutament /ejˌʃu.taˈmen/ /ejˌʃu.taˈment/ /eˌʃu.taˈmen/ /əˌʃu.təˈmen/ /əˌʃu.təˈment/ adv
secamente

eixàrcia /ejˈʃar.si.a/ /ejˈʃaɾ.si.a/ /eˈʃaɾ.si.a/ /əˈʃar.si.ə/ n fem
jarcia
Cordam i ormeigs principals d'una nau.
sarcia
Filat per a pescar.

ejacular /e.d͡ʒa.kuˈɫa/ /e.d͡ʒa.kuˈɫaɾ/ /e.ʒa.kuˈɫa/ /ə.ʒə.kuˈɫa/ alg ant bal cent eiv ejacul ejacula ejaculada ejaculades ejaculaia ejaculaien ejaculaies ejaculam ejaculant ejacular ejaculara ejacularan ejacularem ejacularen ejaculares ejaculareu ejacularia ejacularien ejacularies ejaculariva ejaculariven ejacularives ejacularà ejacularàs ejacularé ejacularíem ejacularíeu ejacularívem ejacularíveu ejaculassen ejaculasses ejaculassin ejaculassis ejaculat ejaculats ejaculau ejaculava ejaculaven ejaculaves ejaculavi ejaculavo ejacule ejaculeguem ejaculeguessa ejaculeguessen ejaculeguesses ejaculegueu ejaculegués ejaculeguéssom ejaculeguéssou ejaculem ejaculen ejacules ejaculessa ejaculessen ejaculesses ejaculessi ejaculessin ejaculessis ejaculeu ejaculi ejaculin ejaculis ejaculo ejaculos ejaculs ejaculà ejaculàiem ejaculàieu ejaculàrem ejaculàreu ejaculàs ejaculàssem ejaculàsseu ejaculàssim ejaculàssiu ejaculàvem ejaculàvets ejaculàveu ejaculàvom ejaculés ejaculéssem ejaculésseu ejaculéssim ejaculéssiu ejaculí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eyacular

el /eɫ/ article
el
Article determinat masculí singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

el /eɫ/ pronoun
lo
Acusatiu del masculí singular del pronom personal "ell".

el dia de demà adv
el día de mañana

el més calent és a l'aigüera idiom
brillar per su ausencia to be in the pipeline

el pro i el contra n masc
el pro y el contra

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ n fem
ele

ela doble n fem
elle

elaboració /e.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /ə.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ə.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /ə.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
elaboración

elaborar /e.ɫa.boˈɾaɾ/ /e.ɫa.βoˈɾa/ /ə.ɫə.boˈɾa/ /ə.ɫə.buˈɾa/ /ə.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) elabor elabora elaborada elaborades elaboram elaborant elaborar elaborara elaboraran elaborarem elaboraren elaborares elaborareu elaboraria elaborarien elaboraries elaborarà elaboraràs elaboraré elaboraríem elaboraríeu elaborassen elaborasses elaborassin elaborassis elaborat elaborats elaborau elaborava elaboraven elaboraves elabore elaborem elaboren elabores elaboressen elaboresses elaboressin elaboressis elaboreu elabori elaborin elaboris elaboro elaborà elaboràrem elaboràreu elaboràs elaboràssem elaboràsseu elaboràssim elaboràssiu elaboràvem elaboràveu elaborés elaboréssem elaborésseu elaboréssim elaboréssiu elaborí occ sept val v
elaborar

elatiu /e.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ n masc
elativo

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
elección

elecció de camp n fem
elección de campo

elecció de professió n fem
elección de profesión

elecció de servei n fem
elección de saque

electoral /e.ɫek.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.tuˈɾaɫ/ adj
eletoral

electorat /e.ɫek.toˈɾat/ /ə.ɫək.toˈɾat/ /ə.ɫək.tuˈɾat/ n masc
electorado

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
electricidad

electritzar /e.ɫek.tɾiˈd͡za/ /e.ɫek.tɾiˈza/ /e.ɫek.tɾiˈzaɾ/ /ə.ɫək.tɾiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv electritz electritza electritzada electritzades electritzaia electritzaien electritzaies electritzam electritzant electritzar electritzara electritzaran electritzarem electritzaren electritzares electritzareu electritzaria electritzarien electritzaries electritzariva electritzariven electritzarives electritzarà electritzaràs electritzaré electritzaríem electritzaríeu electritzarívem electritzaríveu electritzassen electritzasses electritzassin electritzassis electritzat electritzats electritzau electritzava electritzaven electritzaves electritzavi electritzavo electritze electritzeguem electritzeguessa electritzeguessen electritzeguesses electritzegueu electritzegués electritzeguéssom electritzeguéssou electritzem electritzen electritzes electritzessa electritzessen electritzesses electritzessi electritzessin electritzessis electritzeu electritzi electritzin electritzis electritzo electritzos electritzs electritzà electritzàiem electritzàieu electritzàrem electritzàreu electritzàs electritzàssem electritzàsseu electritzàssim electritzàssiu electritzàvem electritzàvets electritzàveu electritzàvom electritzés electritzéssem electritzésseu electritzéssim electritzéssiu electritzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
electrizar

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
electrocardiograma

electrolitzar /e.ɫek.tɾo.ɫiˈd͡za/ /e.ɫek.tɾo.ɫiˈza/ /e.ɫek.tɾo.ɫiˈzaɾ/ /ə.ɫək.tɾo.ɫiˈd͡za/ /ə.ɫək.tɾu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) electrolitz electrolitza electrolitzada electrolitzades electrolitzam electrolitzant electrolitzar electrolitzara electrolitzaran electrolitzarem electrolitzaren electrolitzares electrolitzareu electrolitzaria electrolitzarien electrolitzaries electrolitzarà electrolitzaràs electrolitzaré electrolitzaríem electrolitzaríeu electrolitzassen electrolitzasses electrolitzassin electrolitzassis electrolitzat electrolitzats electrolitzau electrolitzava electrolitzaven electrolitzaves electrolitze electrolitzem electrolitzen electrolitzes electrolitzessen electrolitzesses electrolitzessin electrolitzessis electrolitzeu electrolitzi electrolitzin electrolitzis electrolitzo electrolitzà electrolitzàrem electrolitzàreu electrolitzàs electrolitzàssem electrolitzàsseu electrolitzàssim electrolitzàssiu electrolitzàvem electrolitzàveu electrolitzés electrolitzéssem electrolitzésseu electrolitzéssim electrolitzéssiu electrolitzí occ val v
electrolizar

electrostàtic /e.ɫek.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾusˈta.tik/ adj masc
electrostático

electrostàtica /e.ɫek.tɾosˈta.ti.ka/ /ə.ɫək.tɾosˈta.ti.kə/ /ə.ɫək.tɾusˈta.ti.kə/ n fem
electrostática

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
electrónico
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
electrónica

electrònica digital n fem
electrónica digital

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
electrón

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
elefante éléphant
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
elefante marino

elefant marí meridional n masc
foca elephante del sur

elefant marí septentrional n masc
foca elephante del norte

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
elegante

elegantment /e.ɫeˌɣamˈmen/ /e.ɫeˌɣamˈment/ /ə.ɫəˌɣamˈmen/ /ə.ɫəˌɣamˈment/ adv
elegantemente

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
elegía

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ bal elegeix elegeixen elegeixes elegeixi elegeixin elegeixis elegeixo elegesc elegesqui elegesquin elegesquis elegia elegida elegides elegien elegies elegiguem elegigueu elegim elegint elegir elegira elegiran elegirem elegiren elegires elegireu elegiria elegirien elegiries elegirà elegiràs elegiré elegiríem elegiríeu elegisc elegisca elegisquen elegisques elegissen elegisses elegissin elegissis elegit elegits elegiu elegix elegixen elegixes elegixo elegí elegíem elegíeu elegírem elegíreu elegís elegíssem elegísseu elegíssim elegíssiu n-occ occ sept val v
elegir
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

elegíac /e.ɫeˈd͡ʒi.ak/ /e.ɫeˈʒi.ak/ /ə.ɫəˈʒi.ək/ adj masc
elegíaco
De l'elegia, de la mateixa naturalesa.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
elemento
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
elemento químico

elementalment /e.ɫe.menˌtaɫˈmen/ /e.ɫe.menˌtaɫˈment/ /ə.ɫə.mənˌtaɫˈmen/ /ə.ɫə.mənˌtaɫˈment/ adv
elementalmente

eleusini /e.ɫewˈzi.ni/ /ə.ɫəwˈzi.ni/ adj masc
eleusino
Relatiu o pertanyent a Eleusis.

eleusini /e.ɫewˈzi.ni/ /ə.ɫəwˈzi.ni/ n masc
eleusino
Persona que habita o és originària d'Eleusis.

elevació n fem
loft

elevadament /e.ɫeˌva.ðaˈment/ /e.ɫeˌβa.ðaˈmen/ /ə.ɫəˌva.ðəˈmen/ /ə.ɫəˌva.ðəˈment/ /ə.ɫəˌβa.ðəˈmen/ adv
elevadamente

elevar /e.ɫeˈvaɾ/ /e.ɫeˈβa/ /ə.ɫəˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eleu elev eleva elevada elevades elevam elevant elevar elevara elevaran elevarem elevaren elevares elevareu elevaria elevarien elevaries elevarà elevaràs elevaré elevaríem elevaríeu elevassen elevasses elevassin elevassis elevat elevats elevau elevava elevaven elevaves eleve elevem eleven eleves elevessen elevesses elevessin elevessis eleveu elevi elevin elevis elevo elevà elevàrem elevàreu elevàs elevàssem elevàsseu elevàssim elevàssiu elevàvem elevàveu elevés elevéssem elevésseu elevéssim elevéssiu eleví occ sept val v
elevar
Portar més amunt.
Fer augmentar l’alçària.
Augmentar en quantitat.
Dirigir un escrit a una autoritat superior.

elevar al quadrat v
elevar al cuadrado

elevat /e.ɫeˈvat/ /e.ɫeˈβat/ /ə.ɫəˈvat/ /ə.ɫəˈβat/ adj masc
elevado

elidir /e.ɫiˈði/ /e.ɫiˈðiɾ/ /ə.ɫiˈði/ bal elideix elideixen elideixes elideixi elideixin elideixis elideixo elidesc elidesqui elidesquin elidesquis elidia elidida elidides elidien elidies elidiguem elidigueu elidim elidint elidir elidira elidiran elidirem elidiren elidires elidireu elidiria elidirien elidiries elidirà elidiràs elidiré elidiríem elidiríeu elidisc elidisca elidisquen elidisques elidissen elidisses elidissin elidissis elidit elidits elidiu elidix elidixen elidixes elidixo elidí elidíem elidíeu elidírem elidíreu elidís elidíssem elidísseu elidíssim elidíssiu n-occ occ sept val v
elidir

eliminació /e.ɫi.mi.na.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ɛ.li.mi.na.siˈo/ n fem
eliminación
(hípica, basquetbol) Desqualificació d'un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.
(beisbol) Acció d'un defensor de fer abandonar el partit a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.
culling
(videojocs) Procés de la renderització en què es determinen i se suprimeixen els objectes gràfics o les zones d'un objecte gràfic de la pantalla que no són visibles per a l'observador.

eliminació automàtica n fem
eliminación automática

eliminació de cares posteriors n fem
eliminación de caras posteriores

eliminació de parts ocultes n fem
eliminación de caras ocultas

eliminació directa n fem
eliminación directa

eliminació forçada n fem
eliminación forzada

eliminació per strikes n fem
eliminación por strikes

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ alg ant bal cent eiv elimina eliminada eliminades eliminaia eliminaien eliminaies eliminam eliminant eliminar eliminara eliminaran eliminarem eliminaren eliminares eliminareu eliminaria eliminarien eliminaries eliminariva eliminariven eliminarives eliminarà eliminaràs eliminaré eliminaríem eliminaríeu eliminarívem eliminaríveu eliminassen eliminasses eliminassin eliminassis eliminat eliminats eliminau eliminava eliminaven eliminaves eliminavi eliminavo elimine elimineguem elimineguessa elimineguessen elimineguesses eliminegueu eliminegués elimineguéssom elimineguéssou eliminem eliminen elimines eliminessa eliminessen eliminesses eliminessi eliminessin eliminessis elimineu elimini eliminin eliminis elimino eliminos eliminà eliminàiem eliminàieu eliminàrem eliminàreu eliminàs eliminàssem eliminàsseu eliminàssim eliminàssiu eliminàvem eliminàvets eliminàveu eliminàvom eliminés eliminéssem eliminésseu eliminéssim eliminéssiu eliminí elimín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eliminar
Destruir, esborrar.
(hípica, basquetbol) Desqualificar un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.
(beisbol) Fer abandonar el partit, un defensor, a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.

eliminatòria directa n fem
eliminatoria directa

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
élite

ell /ˈɛʎ/ pronoun
él

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
ella

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
ellas

elli /ˈe.ʎi/ pronoun
elle

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
ellos

elm /ˈɛɫm/ n masc
yelmo

elocució /e.ɫo.ku.siˈo/ /ə.ɫo.ku.siˈo/ /ə.ɫu.ku.siˈo/ n fem
elocución

elogiar /e.ɫo.d͡ʒiˈa/ /e.ɫo.d͡ʒiˈaɾ/ /e.ɫo.ʒiˈa/ /ə.ɫo.ʒiˈa/ /ə.ɫu.ʒiˈa/ alg bal eiv elogia elogiada elogiades elogiam elogiant elogiar elogiara elogiaran elogiarem elogiaren elogiares elogiareu elogiaria elogiarien elogiaries elogiarà elogiaràs elogiaré elogiaríem elogiaríeu elogiassen elogiasses elogiassin elogiassis elogiat elogiats elogiau elogiava elogiaven elogiaves elogie elogiem elogien elogies elogiessen elogiesses elogiessin elogiessis elogieu elogii elogio elogià elogiàrem elogiàreu elogiàs elogiàssem elogiàsseu elogiàssim elogiàssiu elogiàvem elogiàveu elogiés elogiéssem elogiésseu elogiéssim elogiéssiu elogií elogiï elogiïn elogiïs nota 1 occ sept v.cent val v
elogiar

eloqüentment /e.ɫoˌkwemˈmen/ /e.ɫoˌkwemˈment/ /ə.ɫoˌkwemˈment/ /ə.ɫuˌkwemˈmen/ adv
elocuentemente

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ n fem
elocuencia

els /eɫs/ article
los
Article determinat masculí plural que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

els /eɫs/ pronoun
los
Acusatiu del masculí plural del pronom personal de tercera persona, "ells" o "vostès".
Datiu plural masculí i femení del pronom personal de tercera persona.

elucubració /e.ɫu.ku.βɾa.siˈo/ /ə.ɫu.ku.βɾə.siˈo/ n fem
elucubración

elucubrar /e.ɫu.kuˈβɾa/ /e.ɫu.kuˈβɾaɾ/ /ə.ɫu.kuˈβɾa/ alg ant bal cent eiv elucubr elucubra elucubrada elucubrades elucubraia elucubraien elucubraies elucubram elucubrant elucubrar elucubrara elucubraran elucubrarem elucubraren elucubrares elucubrareu elucubraria elucubrarien elucubraries elucubrariva elucubrariven elucubrarives elucubrarà elucubraràs elucubraré elucubraríem elucubraríeu elucubrarívem elucubraríveu elucubrassen elucubrasses elucubrassin elucubrassis elucubrat elucubrats elucubrau elucubrava elucubraven elucubraves elucubravi elucubravo elucubre elucubreguem elucubreguessa elucubreguessen elucubreguesses elucubregueu elucubregués elucubreguéssom elucubreguéssou elucubrem elucubren elucubres elucubressa elucubressen elucubresses elucubressi elucubressin elucubressis elucubreu elucubri elucubrin elucubris elucubro elucubros elucubrs elucubrà elucubràiem elucubràieu elucubràrem elucubràreu elucubràs elucubràssem elucubràsseu elucubràssim elucubràssiu elucubràvem elucubràvets elucubràveu elucubràvom elucubrés elucubréssem elucubrésseu elucubréssim elucubréssiu elucubrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
elucubrare lucubrar

eludir /e.ɫuˈði/ /e.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ bal eludeix eludeixen eludeixes eludeixi eludeixin eludeixis eludeixo eludesc eludesqui eludesquin eludesquis eludia eludida eludides eludien eludies eludiguem eludigueu eludim eludint eludir eludira eludiran eludirem eludiren eludires eludireu eludiria eludirien eludiries eludirà eludiràs eludiré eludiríem eludiríeu eludisc eludisca eludisquen eludisques eludissen eludisses eludissin eludissis eludit eludits eludiu eludix eludixen eludixes eludixo eludí eludíem eludíeu eludírem eludíreu eludís eludíssem eludísseu eludíssim eludíssiu n-occ occ sept val v
eludir
Fugir la dificultat, sortir d'ella amb algun artifici; escapar-se.
Burlar-se d'alguna cosa, fer que no tingui efecte per mitjà d'algun artifici.

eluir /e.ɫuˈi/ /e.ɫuˈiɾ/ /ə.ɫuˈi/ bal elueix elueixen elueixes elueixi elueixin elueixis elueixo eluesc eluesqui eluesquin eluesquis eluint eluir eluiran eluirem eluireu eluiria eluirien eluiries eluirà eluiràs eluiré eluiríem eluiríeu eluí eluíem eluíeu eluírem eluíreu eluís eluíssem eluísseu eluíssim eluíssiu eluïa eluïda eluïdes eluïen eluïes eluïguem eluïgueu eluïm eluïra eluïren eluïres eluïsc eluïsca eluïsquen eluïsques eluïssen eluïsses eluïssin eluïssis eluït eluïts eluïu eluïx eluïxen eluïxes eluïxo n-occ occ val v
eluir

elusió fiscal n fem
elusión fiscal

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
elipse

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
elipsis

el·lipsoïdal /e.ɫip.so.iˈðaɫ/ /eɫ.ɫip.so.iˈðaɫ/ /ə.ɫip.su.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫip.so.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫip.su.iˈðaɫ/ adj
elipsoidal

el·lípticament /eɫˌɫip.ti.kaˈmen/ /eɫˌɫip.ti.kaˈment/ /eˌɫip.ti.kaˈmen/ /əɫˌɫip.ti.kəˈmen/ /əɫˌɫip.ti.kəˈment/ /əˌɫip.ti.kəˈmen/ adv
elípticamente

elàsticament /eˌɫas.ti.kaˈmen/ /eˌɫas.ti.kaˈment/ /əˌɫas.ti.kəˈmen/ /əˌɫas.ti.kəˈment/ adv
elásticamente

elèctric /eˈɫɛk.tɾik/ /əˈɫɛk.tɾik/ adj masc
eléctrico

ema /ˈe.ma/ /ˈe.mə/ n fem
eme

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
emancipación

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ alg ant bal cent eiv emancip emancipa emancipada emancipades emancipaia emancipaien emancipaies emancipam emancipant emancipar emancipara emanciparan emanciparem emanciparen emancipares emancipareu emanciparia emanciparien emanciparies emancipariva emancipariven emanciparives emanciparà emanciparàs emanciparé emanciparíem emanciparíeu emanciparívem emanciparíveu emancipassen emancipasses emancipassin emancipassis emancipat emancipats emancipau emancipava emancipaven emancipaves emancipavi emancipavo emancipe emancipeguem emancipeguessa emancipeguessen emancipeguesses emancipegueu emancipegués emancipeguéssom emancipeguéssou emancipem emancipen emancipes emancipessa emancipessen emancipesses emancipessi emancipessin emancipessis emancipeu emancipi emancipin emancipis emancipo emancipos emancips emancipà emancipàiem emancipàieu emancipàrem emancipàreu emancipàs emancipàssem emancipàsseu emancipàssim emancipàssiu emancipàvem emancipàvets emancipàveu emancipàvom emancipés emancipéssem emancipésseu emancipéssim emancipéssiu emancipí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
emancipar

emascular /e.mas.kuˈɫa/ /e.mas.kuˈɫaɾ/ /ə.məs.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emascul emascula emasculada emasculades emasculam emasculant emascular emasculara emascularan emascularem emascularen emasculares emasculareu emascularia emascularien emascularies emascularà emascularàs emascularé emascularíem emascularíeu emasculassen emasculasses emasculassin emasculassis emasculat emasculats emasculau emasculava emasculaven emasculaves emascule emasculem emasculen emascules emasculessen emasculesses emasculessin emasculessis emasculeu emasculi emasculin emasculis emasculo emasculà emasculàrem emasculàreu emasculàs emasculàssem emasculàsseu emasculàssim emasculàssiu emasculàvem emasculàveu emasculés emasculéssem emasculésseu emasculéssim emasculéssiu emasculí occ sept val v
emascular

embadalir /em.ba.ðaˈɫi/ /em.ba.ðaˈɫiɾ/ /əm.bə.ðəˈɫi/ bal embadaleix embadaleixen embadaleixes embadaleixi embadaleixin embadaleixis embadaleixo embadalesc embadalesqui embadalesquin embadalesquis embadalia embadalida embadalides embadalien embadalies embadaliguem embadaligueu embadalim embadalint embadalir embadalira embadaliran embadalirem embadaliren embadalires embadalireu embadaliria embadalirien embadaliries embadalirà embadaliràs embadaliré embadaliríem embadaliríeu embadalisc embadalisca embadalisquen embadalisques embadalissen embadalisses embadalissin embadalissis embadalit embadalits embadaliu embadalix embadalixen embadalixes embadalixo embadalí embadalíem embadalíeu embadalírem embadalíreu embadalís embadalíssem embadalísseu embadalíssim embadalíssiu n-occ occ sept val v
embelesar

embafament /em.ba.faˈmen/ /em.ba.faˈment/ /əm.bə.fəˈmen/ /əm.bə.fəˈment/ n masc
empalago

embajanir /em.ba.d͡ʒaˈni/ /em.ba.d͡ʒaˈniɾ/ /em.ba.ʒaˈni/ /əm.bə.ʒəˈni/ alg ant bal centr eiv embajaneix embajaneixa embajaneixen embajaneixes embajaneixi embajaneixin embajaneixis embajaneixo embajaneixs embajanesc embajanesca embajanesquen embajanesques embajanesqui embajanesquin embajanesquis embajania embajanida embajanides embajanien embajanies embajaniguem embajaniguera embajanigueren embajanigueres embajaniguessen embajaniguesses embajaniguessin embajaniguessis embajanigueu embajanigueva embajanigueven embajanigueves embajanigué embajaniguérem embajaniguéreu embajanigués embajaniguéssem embajaniguésseu embajaniguéssim embajaniguéssiu embajaniguévem embajaniguéveu embajanim embajanint embajanir embajanira embajaniran embajanirem embajaniren embajanires embajanireu embajaniria embajanirien embajaniries embajaniriva embajaniriven embajanirives embajanirà embajaniràs embajaniré embajaniríem embajaniríeu embajanirívem embajaniríveu embajanisc embajanisca embajanisco embajaniscos embajanisquem embajanisquen embajanisques embajanisqueu embajanissa embajanissen embajanisses embajanissi embajanissin embajanissis embajanist embajanit embajanits embajaniu embajaniva embajaniven embajanives embajanix embajanixa embajanixen embajanixes embajanixi embajanixin embajanixis embajanixo embajanixos embajaní embajaníem embajaníets embajaníeu embajanírem embajaníreu embajanís embajaníscon embajaníssem embajanísseu embajaníssim embajaníssiu embajaníssom embajaníssou embajanívem embajaníveu embajaníxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embobecer

embalatge /em.baˈɫa.d͡ʒe/ /əm.bəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
embalaje

embalbir /em.baɫˈbiɾ/ /em.baɫˈβi/ /əm.bəɫˈβi/ embalbeix embalbeixen embalbeixes embalbeixi embalbeixin embalbeixis embalbeixo embalbia embalbida embalbides embalbien embalbies embalbim embalbint embalbir embalbiran embalbirem embalbiren embalbires embalbireu embalbiria embalbirien embalbiries embalbirà embalbiràs embalbiré embalbiríem embalbiríeu embalbissen embalbisses embalbissin embalbissis embalbit embalbits embalbiu embalbí embalbíem embalbíeu embalbírem embalbíreu embalbís embalbíssem embalbísseu embalbíssim embalbíssiu sept v
aterir

embalum /em.baˈɫum/ /əm.bəˈɫum/ n masc
bulto

embalumar /am.ba.ɫuˈma/ /em.ba.ɫuˈma/ /em.ba.ɫuˈmaɾ/ /əm.bə.ɫuˈma/ alg ant bal cent eiv embalum embaluma embalumada embalumades embalumaia embalumaien embalumaies embalumam embalumant embalumar embalumara embalumaran embalumarem embalumaren embalumares embalumareu embalumaria embalumarien embalumaries embalumariva embalumariven embalumarives embalumarà embalumaràs embalumaré embalumaríem embalumaríeu embalumarívem embalumaríveu embalumassen embalumasses embalumassin embalumassis embalumat embalumats embalumau embalumava embalumaven embalumaves embalumavi embalumavo embalume embalumeguem embalumeguessa embalumeguessen embalumeguesses embalumegueu embalumegués embalumeguéssom embalumeguéssou embalumem embalumen embalumes embalumessa embalumessen embalumesses embalumessi embalumessin embalumessis embalumeu embalumi embalumin embalumis embalumo embalumos embalums embalumà embalumàiem embalumàieu embalumàrem embalumàreu embalumàs embalumàssem embalumàsseu embalumàssim embalumàssiu embalumàvem embalumàvets embalumàveu embalumàvom embalumés embaluméssem embalumésseu embaluméssim embaluméssiu embalumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sobrecargar

embambar /em.bamˈba/ /em.bamˈbaɾ/ /əm.bəmˈba/ alg ant bal cent eiv embamb embamba embambada embambades embambaia embambaien embambaies embambam embambant embambar embambara embambaran embambarem embambaren embambares embambareu embambaria embambarien embambaries embambariva embambariven embambarives embambarà embambaràs embambaré embambaríem embambaríeu embambarívem embambaríveu embambassen embambasses embambassin embambassis embambat embambats embambau embambava embambaven embambaves embambavi embambavo embambe embambeguem embambeguessa embambeguessen embambeguesses embambegueu embambegués embambeguéssom embambeguéssou embambem embamben embambes embambessa embambessen embambesses embambessi embambessin embambessis embambeu embambi embambin embambis embambo embambos embambs embambà embambàiem embambàieu embambàrem embambàreu embambàs embambàssem embambàsseu embambàssim embambàssiu embambàvem embambàvets embambàveu embambàvom embambés embambéssem embambésseu embambéssim embambéssiu embambí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embobar

embarassada /em.ba.ɾaˈsa.ða/ /əm.bə.ɾəˈsa.ðə/ n fem
embarazada

embarassar /am.ba.ɾaˈsa/ /em.ba.ɾaˈsa/ /em.ba.ɾaˈsaɾ/ /əm.bə.ɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embarassa embarassada embarassades embarassam embarassant embarassar embarassara embarassaran embarassarem embarassaren embarassares embarassareu embarassaria embarassarien embarassaries embarassarà embarassaràs embarassaré embarassaríem embarassaríeu embarassassen embarassasses embarassassin embarassassis embarassat embarassats embarassau embarassava embarassaven embarassaves embarasse embarassem embarassen embarasses embarassessen embarassesses embarassessin embarassessis embarasseu embarassi embarassin embarassis embarasso embarassà embarassàrem embarassàreu embarassàs embarassàssem embarassàsseu embarassàssim embarassàssiu embarassàvem embarassàveu embarassés embarasséssem embarassésseu embarasséssim embarasséssiu embarassí embaràs occ sept val v
embarazar

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
trabalenguas
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embarbussar-se /em.baɾ.buˈsaɾ.se/ /əm.bər.bu.sərˈsə/ /əm.bər.buˈsar.sə/ /əm.bəɾ.buˈsaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv embarbussa embarbussada embarbussades embarbussaia embarbussaien embarbussaies embarbussam embarbussant embarbussar embarbussara embarbussaran embarbussarem embarbussaren embarbussares embarbussareu embarbussaria embarbussarien embarbussaries embarbussariva embarbussariven embarbussarives embarbussarà embarbussaràs embarbussaré embarbussaríem embarbussaríeu embarbussarívem embarbussaríveu embarbussassen embarbussasses embarbussassin embarbussassis embarbussat embarbussats embarbussau embarbussava embarbussaven embarbussaves embarbussavi embarbussavo embarbusse embarbusseguem embarbusseguessa embarbusseguessen embarbusseguesses embarbussegueu embarbussegués embarbusseguéssom embarbusseguéssou embarbussem embarbussen embarbusses embarbussessa embarbussessen embarbussesses embarbussessi embarbussessin embarbussessis embarbusseu embarbussi embarbussin embarbussis embarbusso embarbussos embarbussà embarbussàiem embarbussàieu embarbussàrem embarbussàreu embarbussàs embarbussàssem embarbussàsseu embarbussàssim embarbussàssiu embarbussàvem embarbussàvets embarbussàveu embarbussàvom embarbussés embarbusséssem embarbussésseu embarbusséssim embarbusséssiu embarbussí embarbús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embarullarse

embarcació /em.baɾ.ka.siˈo/ n fem
embarcación

embarrilar /am.ba.riˈɫa/ /em.ba.riˈɫa/ /em.ba.riˈɫaɾ/ /əm.bə.riˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) embarril embarrila embarrilada embarrilades embarrilam embarrilant embarrilar embarrilara embarrilaran embarrilarem embarrilaren embarrilares embarrilareu embarrilaria embarrilarien embarrilaries embarrilarà embarrilaràs embarrilaré embarrilaríem embarrilaríeu embarrilassen embarrilasses embarrilassin embarrilassis embarrilat embarrilats embarrilau embarrilava embarrilaven embarrilaves embarrile embarrilem embarrilen embarriles embarrilessen embarrilesses embarrilessin embarrilessis embarrileu embarrili embarrilin embarrilis embarrilo embarrilà embarrilàrem embarrilàreu embarrilàs embarrilàssem embarrilàsseu embarrilàssim embarrilàssiu embarrilàvem embarrilàveu embarrilés embarriléssem embarrilésseu embarriléssim embarriléssiu embarrilí occ sept val v
embarrilar

embarrotar /am.ba.roˈta/ /am.ba.roˈtaɾ/ /em.ba.roˈta/ /em.ba.roˈtaɾ/ /əm.bə.roˈta/ /əm.bə.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) embarrot embarrota embarrotada embarrotades embarrotam embarrotant embarrotar embarrotara embarrotaran embarrotarem embarrotaren embarrotares embarrotareu embarrotaria embarrotarien embarrotaries embarrotarà embarrotaràs embarrotaré embarrotaríem embarrotaríeu embarrotassen embarrotasses embarrotassin embarrotassis embarrotat embarrotats embarrotau embarrotava embarrotaven embarrotaves embarrote embarrotem embarroten embarrotes embarrotessen embarrotesses embarrotessin embarrotessis embarroteu embarroti embarrotin embarrotis embarroto embarrotà embarrotàrem embarrotàreu embarrotàs embarrotàssem embarrotàsseu embarrotàssim embarrotàssiu embarrotàvem embarrotàveu embarrotés embarrotéssem embarrotésseu embarrotéssim embarrotéssiu embarrotí occ sept val v
abarrotar

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
embarazo
Estat de la dona prenyada.
Cosa que embarassa, un destorb.

embasardir /em.ba.zarˈði/ /em.ba.zaɾˈði/ /em.ba.zaɾˈðiɾ/ /əm.bə.zərˈdi/ alg ant bal centr eiv embasardeix embasardeixa embasardeixen embasardeixes embasardeixi embasardeixin embasardeixis embasardeixo embasardeixs embasardesc embasardesca embasardesquen embasardesques embasardesqui embasardesquin embasardesquis embasardia embasardida embasardides embasardien embasardies embasardiguem embasardiguera embasardigueren embasardigueres embasardiguessen embasardiguesses embasardiguessin embasardiguessis embasardigueu embasardigueva embasardigueven embasardigueves embasardigué embasardiguérem embasardiguéreu embasardigués embasardiguéssem embasardiguésseu embasardiguéssim embasardiguéssiu embasardiguévem embasardiguéveu embasardim embasardint embasardir embasardira embasardiran embasardirem embasardiren embasardires embasardireu embasardiria embasardirien embasardiries embasardiriva embasardiriven embasardirives embasardirà embasardiràs embasardiré embasardiríem embasardiríeu embasardirívem embasardiríveu embasardisc embasardisca embasardisco embasardiscos embasardisquem embasardisquen embasardisques embasardisqueu embasardissa embasardissen embasardisses embasardissi embasardissin embasardissis embasardist embasardit embasardits embasardiu embasardiva embasardiven embasardives embasardix embasardixa embasardixen embasardixes embasardixi embasardixin embasardixis embasardixo embasardixos embasardí embasardíem embasardíets embasardíeu embasardírem embasardíreu embasardís embasardíscon embasardíssem embasardísseu embasardíssim embasardíssiu embasardíssom embasardíssou embasardívem embasardíveu embasardíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pavor

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
embalse pantano

embastardir /em.bas.tarˈði/ /em.bas.taɾˈði/ /em.bas.taɾˈðiɾ/ /əm.bəs.tərˈdi/ alg ant bal centr eiv embastardeix embastardeixa embastardeixen embastardeixes embastardeixi embastardeixin embastardeixis embastardeixo embastardeixs embastardesc embastardesca embastardesquen embastardesques embastardesqui embastardesquin embastardesquis embastardia embastardida embastardides embastardien embastardies embastardiguem embastardiguera embastardigueren embastardigueres embastardiguessen embastardiguesses embastardiguessin embastardiguessis embastardigueu embastardigueva embastardigueven embastardigueves embastardigué embastardiguérem embastardiguéreu embastardigués embastardiguéssem embastardiguésseu embastardiguéssim embastardiguéssiu embastardiguévem embastardiguéveu embastardim embastardint embastardir embastardira embastardiran embastardirem embastardiren embastardires embastardireu embastardiria embastardirien embastardiries embastardiriva embastardiriven embastardirives embastardirà embastardiràs embastardiré embastardiríem embastardiríeu embastardirívem embastardiríveu embastardisc embastardisca embastardisco embastardiscos embastardisquem embastardisquen embastardisques embastardisqueu embastardissa embastardissen embastardisses embastardissi embastardissin embastardissis embastardist embastardit embastardits embastardiu embastardiva embastardiven embastardives embastardix embastardixa embastardixen embastardixes embastardixi embastardixin embastardixis embastardixo embastardixos embastardí embastardíem embastardíets embastardíeu embastardírem embastardíreu embastardís embastardíscon embastardíssem embastardísseu embastardíssim embastardíssiu embastardíssom embastardíssou embastardívem embastardíveu embastardíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bastardear

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ bal embelleix embelleixen embelleixes embelleixi embelleixin embelleixis embelleixo embellesc embellesqui embellesquin embellesquis embellia embellida embellides embellien embellies embelliguem embelligueu embellim embellint embellir embellira embelliran embellirem embelliren embellires embellireu embelliria embellirien embelliries embellirà embelliràs embelliré embelliríem embelliríeu embellisc embellisca embellisquen embellisques embellissen embellisses embellissin embellissis embellit embellits embelliu embellix embellixen embellixes embellixo embellí embellíem embellíeu embellírem embellíreu embellís embellíssem embellísseu embellíssim embellíssiu n-occ occ sept val v
embellecer
Fer tornar bell; adornar.
embelesar
Agradar, encisar.

embenar /am.beˈna/ /am.beˈnaɾ/ /em.beˈna/ /em.beˈnaɾ/ alg ant bal cent eiv embena embenada embenades embenaia embenaien embenaies embenam embenant embenar embenara embenaran embenarem embenaren embenares embenareu embenaria embenarien embenaries embenariva embenariven embenarives embenarà embenaràs embenaré embenaríem embenaríeu embenarívem embenaríveu embenassen embenasses embenassin embenassis embenat embenats embenau embenava embenaven embenaves embenavi embenavo embene embeneguem embeneguessa embeneguessen embeneguesses embenegueu embenegués embeneguéssom embeneguéssou embenem embenen embenes embenessa embenessen embenesses embenessi embenessin embenessis embeneu embeni embenin embenis embeno embenos embenà embenàiem embenàieu embenàrem embenàreu embenàs embenàssem embenàsseu embenàssim embenàssiu embenàvem embenàvets embenàveu embenàvom embenés embenéssem embenésseu embenéssim embenéssiu embení embèn n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vendar

embetumar /am.be.tuˈma/ /em.be.tuˈma/ /em.be.tuˈmaɾ/ /əm.bə.tuˈma/ alg ant bal cent eiv embetum embetuma embetumada embetumades embetumaia embetumaien embetumaies embetumam embetumant embetumar embetumara embetumaran embetumarem embetumaren embetumares embetumareu embetumaria embetumarien embetumaries embetumariva embetumariven embetumarives embetumarà embetumaràs embetumaré embetumaríem embetumaríeu embetumarívem embetumaríveu embetumassen embetumasses embetumassin embetumassis embetumat embetumats embetumau embetumava embetumaven embetumaves embetumavi embetumavo embetume embetumeguem embetumeguessa embetumeguessen embetumeguesses embetumegueu embetumegués embetumeguéssom embetumeguéssou embetumem embetumen embetumes embetumessa embetumessen embetumesses embetumessi embetumessin embetumessis embetumeu embetumi embetumin embetumis embetumo embetumos embetums embetumà embetumàiem embetumàieu embetumàrem embetumàreu embetumàs embetumàssem embetumàsseu embetumàssim embetumàssiu embetumàvem embetumàvets embetumàveu embetumàvom embetumés embetuméssem embetumésseu embetuméssim embetuméssiu embetumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embetunar
Posar betum.
embaucar
Enganyar amb bones paraules.

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) emblanquina emblanquinada emblanquinades emblanquinam emblanquinant emblanquinar emblanquinara emblanquinaran emblanquinarem emblanquinaren emblanquinares emblanquinareu emblanquinaria emblanquinarien emblanquinaries emblanquinarà emblanquinaràs emblanquinaré emblanquinaríem emblanquinaríeu emblanquinassen emblanquinasses emblanquinassin emblanquinassis emblanquinat emblanquinats emblanquinau emblanquinava emblanquinaven emblanquinaves emblanquine emblanquinem emblanquinen emblanquines emblanquinessen emblanquinesses emblanquinessin emblanquinessis emblanquineu emblanquini emblanquinin emblanquinis emblanquino emblanquinà emblanquinàrem emblanquinàreu emblanquinàs emblanquinàssem emblanquinàsseu emblanquinàssim emblanquinàssiu emblanquinàvem emblanquinàveu emblanquinés emblanquinéssem emblanquinésseu emblanquinéssim emblanquinéssiu emblanquiní emblanquín occ sept val v
blanquear

emblanquir /am.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈkiɾ/ /əm.bɫəŋˈki/ bal emblanqueix emblanqueixen emblanqueixes emblanqueixi emblanqueixin emblanqueixis emblanqueixo emblanquesc emblanquesqui emblanquesquin emblanquesquis emblanquia emblanquida emblanquides emblanquien emblanquies emblanquiguem emblanquigueu emblanquim emblanquint emblanquir emblanquira emblanquiran emblanquirem emblanquiren emblanquires emblanquireu emblanquiria emblanquirien emblanquiries emblanquirà emblanquiràs emblanquiré emblanquiríem emblanquiríeu emblanquisc emblanquisca emblanquisquen emblanquisques emblanquissen emblanquisses emblanquissin emblanquissis emblanquit emblanquits emblanquiu emblanquix emblanquixen emblanquixes emblanquixo emblanquí emblanquíem emblanquíeu emblanquírem emblanquíreu emblanquís emblanquíssem emblanquísseu emblanquíssim emblanquíssiu n-occ occ sept val v
blanquear

emblar /emˈbɫa/ /emˈbɫaɾ/ /əmˈbɫa/ alg ant bal cent eiv embl embla emblada emblades emblaia emblaien emblaies emblam emblant emblar emblara emblaran emblarem emblaren emblares emblareu emblaria emblarien emblaries emblariva emblariven emblarives emblarà emblaràs emblaré emblaríem emblaríeu emblarívem emblaríveu emblassen emblasses emblassin emblassis emblat emblats emblau emblava emblaven emblaves emblavi emblavo emble embleguem embleguessa embleguessen embleguesses emblegueu emblegués embleguéssom embleguéssou emblem emblen embles emblessa emblessen emblesses emblessi emblessin emblessis embleu embli emblin emblis emblo emblos embls emblà emblàiem emblàieu emblàrem emblàreu emblàs emblàssem emblàsseu emblàssim emblàssiu emblàvem emblàvets emblàveu emblàvom emblés embléssem emblésseu embléssim embléssiu emblí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
robar

emblavir /am.bɫaˈβi/ /em.bɫaˈviɾ/ /em.bɫaˈβi/ /əm.bɫəˈvi/ /əm.bɫəˈβi/ bal emblaveix emblaveixen emblaveixes emblaveixi emblaveixin emblaveixis emblaveixo emblavesc emblavesqui emblavesquin emblavesquis emblavia emblavida emblavides emblavien emblavies emblaviguem emblavigueu emblavim emblavint emblavir emblavira emblaviran emblavirem emblaviren emblavires emblavireu emblaviria emblavirien emblaviries emblavirà emblaviràs emblaviré emblaviríem emblaviríeu emblavisc emblavisca emblavisquen emblavisques emblavissen emblavisses emblavissin emblavissis emblavit emblavits emblaviu emblavix emblavixen emblavixes emblavixo emblaví emblavíem emblavíeu emblavírem emblavíreu emblavís emblavíssem emblavísseu emblavíssim emblavíssiu n-occ occ sept val v
azular

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
emblema

emblemàticament /em.bɫeˌma.ti.kaˈmen/ /em.bɫeˌma.ti.kaˈment/ /əm.bɫəˌma.ti.kəˈmen/ /əm.bɫəˌma.ti.kəˈment/ adv
emblemáticamente

embocar /am.boˈka/ /am.buˈka/ /em.boˈka/ /em.boˈkaɾ/ /əm.boˈka/ /əm.buˈka/ alg ant bal cent eiv emboc emboca embocada embocades embocaia embocaien embocaies embocam embocant embocar embocara embocaran embocarem embocaren embocares embocareu embocaria embocarien embocaries embocariva embocariven embocarives embocarà embocaràs embocaré embocaríem embocaríeu embocarívem embocaríveu embocassen embocasses embocassin embocassis embocat embocats embocau embocava embocaven embocaves embocavi embocavo emboco embocos embocà embocàiem embocàieu embocàrem embocàreu embocàs embocàssem embocàsseu embocàssim embocàssiu embocàvem embocàvets embocàveu embocàvom emboque emboqueguem emboqueguessa emboqueguessen emboqueguesses emboquegueu emboquegués emboqueguéssom emboqueguéssou emboquem emboquen emboques emboquessa emboquessen emboquesses emboquessi emboquessin emboquessis emboqueu emboqui emboquin emboquis emboqués emboquéssem emboquésseu emboquéssim emboquéssiu emboquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embocar
(golf) Introduir una bola dintre un forat.

embogir /am.boˈʒi/ /em.boˈd͡ʒi/ /em.boˈd͡ʒiɾ/ /em.boˈʒi/ /əm.boˈʒi/ /əm.buˈʒi/ alg ant bal centr eiv embogeix embogeixa embogeixen embogeixes embogeixi embogeixin embogeixis embogeixo embogeixs embogesc embogesca embogesquen embogesques embogesqui embogesquin embogesquis embogia embogida embogides embogien embogies embogiguem embogiguera embogigueren embogigueres embogiguessen embogiguesses embogiguessin embogiguessis embogigueu embogigueva embogigueven embogigueves embogigué embogiguérem embogiguéreu embogigués embogiguéssem embogiguésseu embogiguéssim embogiguéssiu embogiguévem embogiguéveu embogim embogint embogir embogira embogiran embogirem embogiren embogires embogireu embogiria embogirien embogiries embogiriva embogiriven embogirives embogirà embogiràs embogiré embogiríem embogiríeu embogirívem embogiríveu embogisc embogisca embogisco embogiscos embogisquem embogisquen embogisques embogisqueu embogissa embogissen embogisses embogissi embogissin embogissis embogist embogit embogits embogiu embogiva embogiven embogives embogix embogixa embogixen embogixes embogixi embogixin embogixis embogixo embogixos embogí embogíem embogíets embogíeu embogírem embogíreu embogís embogíscon embogíssem embogísseu embogíssim embogíssiu embogíssom embogíssou embogívem embogíveu embogíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enloquecer

emboirar /am.bojˈɾa/ /em.bojˈɾa/ /em.bojˈɾaɾ/ /əm.bojˈɾa/ /əm.bujˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emboir emboira emboirada emboirades emboiram emboirant emboirar emboirara emboiraran emboirarem emboiraren emboirares emboirareu emboiraria emboirarien emboiraries emboirarà emboiraràs emboiraré emboiraríem emboiraríeu emboirassen emboirasses emboirassin emboirassis emboirat emboirats emboirau emboirava emboiraven emboiraves emboire emboirem emboiren emboires emboiressen emboiresses emboiressin emboiressis emboireu emboiri emboirin emboiris emboiro emboirà emboiràrem emboiràreu emboiràs emboiràssem emboiràsseu emboiràssim emboiràssiu emboiràvem emboiràveu emboirés emboiréssem emboirésseu emboiréssim emboiréssiu emboirí occ sept val v
aneblar

embolar /am.boˈɫa/ /am.buˈɾa/ /em.boˈɫa/ /em.boˈɫaɾ/ /əm.boˈɫa/ /əm.buˈɫa/ alg ant bal cent eiv embol embola embolada embolades embolaia embolaien embolaies embolam embolant embolar embolara embolaran embolarem embolaren embolares embolareu embolaria embolarien embolaries embolariva embolariven embolarives embolarà embolaràs embolaré embolaríem embolaríeu embolarívem embolaríveu embolassen embolasses embolassin embolassis embolat embolats embolau embolava embolaven embolaves embolavi embolavo embole emboleguem emboleguessa emboleguessen emboleguesses embolegueu embolegués emboleguéssom emboleguéssou embolem embolen emboles embolessa embolessen embolesses embolessi embolessin embolessis emboleu emboli embolin embolis embolo embolos embols embolà embolàiem embolàieu embolàrem embolàreu embolàs embolàssem embolàsseu embolàssim embolàssiu embolàvem embolàvets embolàveu embolàvom embolés emboléssem embolésseu emboléssim emboléssiu embolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embolar
Posar boles en les puntes de les banyes dels bous perquè no puguin ferir-se.

embolcall /am.boɫˈkaʎ/ /em.boɫˈkaʎ/ /əm.boɫˈkaʎ/ /əm.buɫˈkaj/ /əm.buɫˈkaʎ/ n masc
envoltorio

embolcar /am.boɫˈka/ /em.boɫˈka/ /em.boɫˈkaɾ/ /əm.boɫˈka/ /əm.buɫˈka/ alg ant bal cent eiv embolc embolca embolcada embolcades embolcaia embolcaien embolcaies embolcam embolcant embolcar embolcara embolcaran embolcarem embolcaren embolcares embolcareu embolcaria embolcarien embolcaries embolcariva embolcariven embolcarives embolcarà embolcaràs embolcaré embolcaríem embolcaríeu embolcarívem embolcaríveu embolcassen embolcasses embolcassin embolcassis embolcat embolcats embolcau embolcava embolcaven embolcaves embolcavi embolcavo embolco embolcos embolcà embolcàiem embolcàieu embolcàrem embolcàreu embolcàs embolcàssem embolcàsseu embolcàssim embolcàssiu embolcàvem embolcàvets embolcàveu embolcàvom embolque embolqueguem embolqueguessa embolqueguessen embolqueguesses embolquegueu embolquegués embolqueguéssom embolqueguéssou embolquem embolquen embolques embolquessa embolquessen embolquesses embolquessi embolquessin embolquessis embolqueu embolqui embolquin embolquis embolqués embolquéssem embolquésseu embolquéssim embolquéssiu embolquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
recubrir

embolic /am.boˈɫik/ /em.boˈɫik/ /əm.boˈɫik/ /əm.buˈɫik/ n masc
laberinto
Qualsevol tipus de complicació.

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embolic embolica embolicada embolicades embolicam embolicant embolicar embolicara embolicaran embolicarem embolicaren embolicares embolicareu embolicaria embolicarien embolicaries embolicarà embolicaràs embolicaré embolicaríem embolicaríeu embolicassen embolicasses embolicassin embolicassis embolicat embolicats embolicau embolicava embolicaven embolicaves embolico embolicà embolicàrem embolicàreu embolicàs embolicàssem embolicàsseu embolicàssim embolicàssiu embolicàvem embolicàveu embolique emboliquem emboliquen emboliques emboliquessen emboliquesses emboliquessin emboliquessis emboliqueu emboliqui emboliquin emboliquis emboliqués emboliquéssem emboliquésseu emboliquéssim emboliquéssiu emboliquí occ sept val v
envolver
Cobrir una o més coses amb un embolcall.
liar
Fer les coses complicades (fer embolics).

embolicar la troca v
enredar la madeja

embolitjar v
embolichar

emborbollar /em.bor.βoˈʎa/ /em.boɾ.boˈʎaɾ/ /em.boɾ.βoˈʎa/ /əm.boɾ.boˈʎa/ /əm.bur.buˈʎa/ alg ant bal cent eiv emborboll emborbolla emborbollada emborbollades emborbollaia emborbollaien emborbollaies emborbollam emborbollant emborbollar emborbollara emborbollaran emborbollarem emborbollaren emborbollares emborbollareu emborbollaria emborbollarien emborbollaries emborbollariva emborbollariven emborbollarives emborbollarà emborbollaràs emborbollaré emborbollaríem emborbollaríeu emborbollarívem emborbollaríveu emborbollassen emborbollasses emborbollassin emborbollassis emborbollat emborbollats emborbollau emborbollava emborbollaven emborbollaves emborbollavi emborbollavo emborbolle emborbolleguem emborbolleguessa emborbolleguessen emborbolleguesses emborbollegueu emborbollegués emborbolleguéssom emborbolleguéssou emborbollem emborbollen emborbolles emborbollessa emborbollessen emborbollesses emborbollessi emborbollessin emborbollessis emborbolleu emborbolli emborbollin emborbollis emborbollo emborbollos emborbolls emborbollà emborbollàiem emborbollàieu emborbollàrem emborbollàreu emborbollàs emborbollàssem emborbollàsseu emborbollàssim emborbollàssiu emborbollàvem emborbollàvets emborbollàveu emborbollàvom emborbollés emborbolléssem emborbollésseu emborbolléssim emborbolléssiu emborbollí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
barbullar
Parlar atropellada i confusament, fent molt soroll.
engarbullar
Confondre, barrejar unes coses amb unes altres.

embornal /em.boɾˈnaɫ/ /əm.boɾˈnaɫ/ /əm.burˈnaɫ/ n masc
imbornal
(obres públiques) Forat en una calçada per a desguassar l’aigua de pluja.

emborniar /em.bor.niˈa/ /em.boɾ.niˈa/ /em.boɾ.niˈaɾ/ /əm.boɾ.niˈa/ /əm.bur.niˈa/ alg bal eiv embornia emborniada emborniades emborniam emborniant emborniar emborniara emborniaran emborniarem emborniaren emborniares emborniareu emborniaria emborniarien emborniaries emborniarà emborniaràs emborniaré emborniaríem emborniaríeu emborniassen emborniasses emborniassin emborniassis emborniat emborniats emborniau emborniava emborniaven emborniaves embornie emborniem embornien embornies emborniessen emborniesses emborniessin emborniessis embornieu embornii embornio embornià emborniàrem emborniàreu emborniàs emborniàssem emborniàsseu emborniàssim emborniàssiu emborniàvem emborniàveu emborniés emborniéssem emborniésseu emborniéssim emborniéssiu embornií emborniï emborniïn emborniïs nota 1 occ sept v.cent val v
entortar

emborratxar /am.bo.raˈt͡ʃa/ /em.bo.raˈt͡ʃa/ /em.bo.raˈt͡ʃaɾ/ /əm.bo.rəˈt͡ʃa/ /əm.bu.rəˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emborratx emborratxa emborratxada emborratxades emborratxam emborratxant emborratxar emborratxara emborratxaran emborratxarem emborratxaren emborratxares emborratxareu emborratxaria emborratxarien emborratxaries emborratxarà emborratxaràs emborratxaré emborratxaríem emborratxaríeu emborratxassen emborratxasses emborratxassin emborratxassis emborratxat emborratxats emborratxau emborratxava emborratxaven emborratxaves emborratxe emborratxem emborratxen emborratxes emborratxessen emborratxesses emborratxessin emborratxessis emborratxeu emborratxi emborratxin emborratxis emborratxo emborratxà emborratxàrem emborratxàreu emborratxàs emborratxàssem emborratxàsseu emborratxàssim emborratxàssiu emborratxàvem emborratxàveu emborratxés emborratxéssem emborratxésseu emborratxéssim emborratxéssiu emborratxí occ sept val v
electrizar
Excitar fortament l'esperit.
emborrachar
Xopar el pa de pessic d'un pastís o d'un dolç en almívar o en licor perquè faci més bon gust.

emborrossar-se /em.bo.roˈsaɾ.se/ /əm.bo.roˈsaɾ.sə/ /əm.bu.ru.sərˈsə/ /əm.bu.ruˈsar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg emborrossa emborrossada emborrossades emborrossant emborrossar emborrossara emborrossaran emborrossarem emborrossaren emborrossares emborrossareu emborrossaria emborrossarien emborrossaries emborrossarà emborrossaràs emborrossaré emborrossaríem emborrossaríeu emborrossassen emborrossasses emborrossat emborrossats emborrossau emborrossava emborrossaven emborrossaves emborrosse emborrossem emborrossen emborrosses emborrossessen emborrossesses emborrossessin emborrossessis emborrosseu emborrossi emborrossin emborrossis emborrosso emborrossà emborrossàrem emborrossàreu emborrossàssem emborrossàsseu emborrossàvem emborrossàveu emborrossés emborrosséssem emborrossésseu emborrosséssim emborrosséssiu emborrossí emborrós occ val val (1) v
embozar

embossament /em.bo.saˈmen/ /em.bo.saˈment/ /əm.bo.səˈment/ /əm.bu.səˈmen/ n masc
embolsamiento

embossar /em.boˈsa/ /em.boˈsaɾ/ /əm.boˈsa/ /əm.buˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) embossa embossada embossades embossam embossant embossar embossara embossaran embossarem embossaren embossares embossareu embossaria embossarien embossaries embossarà embossaràs embossaré embossaríem embossaríeu embossassen embossasses embossassin embossassis embossat embossats embossau embossava embossaven embossaves embosse embossem embossen embosses embossessen embossesses embossessin embossessis embosseu embossi embossin embossis embosso embossà embossàrem embossàreu embossàs embossàssem embossàsseu embossàssim embossàssiu embossàvem embossàveu embossés embosséssem embossésseu embosséssim embosséssiu embossí embós occ sept val v
atascar
Matèria acumulada, obstruir un conducte.
embolsar
Posar a la bossa, embutxacar-se.
atascar jam
Un obstacle, un excés de vehicles, obstruir una via de circulació.

embotellament /em.bo.te.ʎaˈmen/ /em.bo.te.ʎaˈment/ /əm.bo.tə.ʎəˈment/ /əm.bu.tə.ʎəˈmen/ n masc
embotellamiento
Acció d’embotellar, de posar en botelles.

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embotell embotella embotellada embotellades embotellam embotellant embotellar embotellara embotellaran embotellarem embotellaren embotellares embotellareu embotellaria embotellarien embotellaries embotellarà embotellaràs embotellaré embotellaríem embotellaríeu embotellassen embotellasses embotellassin embotellassis embotellat embotellats embotellau embotellava embotellaven embotellaves embotelle embotellem embotellen embotelles embotellessen embotellesses embotellessin embotellessis embotelleu embotelli embotellin embotellis embotello embotellà embotellàrem embotellàreu embotellàs embotellàssem embotellàsseu embotellàssim embotellàssiu embotellàvem embotellàveu embotellés embotelléssem embotellésseu embotelléssim embotelléssiu embotellí occ sept val v
embotellar

embotit /əm.boˈtit/ /əm.buˈtit/ n masc
embutido

embotornar /am.bo.torˈna/ /em.bo.torˈna/ /em.bo.toɾˈna/ /em.bo.toɾˈnaɾ/ /əm.bo.toɾˈna/ /əm.bu.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. embotorna embotornada embotornades embotornant embotornar embotornara embotornaran embotornarem embotornaren embotornares embotornareu embotornaria embotornarien embotornaries embotornarà embotornaràs embotornaré embotornaríem embotornaríeu embotornassen embotornasses embotornat embotornats embotornava embotornaven embotornaves embotorne embotornem embotornen embotornes embotornessen embotornesses embotornessin embotornessis embotorneu embotorni embotornin embotornis embotorno embotornà embotornàrem embotornàreu embotornàssem embotornàsseu embotornàvem embotornàveu embotornés embotornéssem embotornésseu embotornéssim embotornéssiu embotorní occ sept val val (1) v
abotagarse

embotxada de precisió n fem
bochada de precisión

embotxada progressiva n fem
tiro progresivo

embotxada ràpida en dobles n fem
tiro rápido en dobles

emboçar /am.boˈsa/ /em.boˈsa/ /em.boˈsaɾ/ /əm.boˈsa/ /əm.buˈsa/ alg ant bal cent eiv emboce emboceguem emboceguessa emboceguessen emboceguesses embocegueu embocegués emboceguéssom emboceguéssou embocem embocen emboces embocessa embocessen embocesses embocessi embocessin embocessis emboceu emboci embocin embocis embocés embocéssem embocésseu embocéssim embocéssiu embocí emboç emboça emboçada emboçades emboçaia emboçaien emboçaies emboçam emboçant emboçar emboçara emboçaran emboçarem emboçaren emboçares emboçareu emboçaria emboçarien emboçaries emboçariva emboçariven emboçarives emboçarà emboçaràs emboçaré emboçaríem emboçaríeu emboçarívem emboçaríveu emboçassen emboçasses emboçassin emboçassis emboçat emboçats emboçau emboçava emboçaven emboçaves emboçavi emboçavo emboço emboços emboçà emboçàiem emboçàieu emboçàrem emboçàreu emboçàs emboçàssem emboçàsseu emboçàssim emboçàssiu emboçàvem emboçàvets emboçàveu emboçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embozar

embragament /em.bɾa.ɣaˈmen/ /em.bɾa.ɣaˈment/ /əm.bɾə.ɣəˈmen/ /əm.bɾə.ɣəˈment/ n masc
embrage

embragar /am.bɾaˈɣa/ /am.bɾaˈɣaɾ/ /em.bɾaˈɣa/ /em.bɾaˈɣaɾ/ /əm.bɾəˈɣa/ alg bal eiv embrag embraga embragada embragades embragam embragant embragar embragara embragaran embragarem embragaren embragares embragareu embragaria embragarien embragaries embragarà embragaràs embragaré embragaríem embragaríeu embragassen embragasses embragassin embragassis embragat embragats embragau embragava embragaven embragaves embrago embrague embraguem embraguen embragues embraguessen embraguesses embraguessin embraguessis embragueu embragui embraguin embraguis embragués embraguéssem embraguésseu embraguéssim embraguéssiu embraguí embragà embragàrem embragàreu embragàs embragàssem embragàsseu embragàssim embragàssiu embragàvem embragàveu nota 1 occ sept v.cent val v
embragar

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
embrague clutch

embranzida /em.bɾanˈzi.ða/ /əm.bɾənˈzi.ðə/ n fem
impulso

embrear /em.bɾeˈa/ /em.bɾeˈaɾ/ /əm.bɾeˈa/ alg bal eiv embrea embreada embreades embream embreant embrear embreara embrearan embrearem embrearen embreares embreareu embrearia embrearien embrearies embrearà embrearàs embrearé embrearíem embrearíeu embreassen embreasses embreassin embreassis embreat embreats embreau embreava embreaven embreaves embree embreem embreen embrees embreessen embreesses embreessin embreessis embreeu embrei embreo embreà embreàrem embreàreu embreàs embreàssem embreàsseu embreàssim embreàssiu embreàvem embreàveu embreés embreéssem embreésseu embreéssim embreéssiu embreí embreï embreïn embreïs nota 1 occ sept v.cent val v
embrear

embriac /em.bɾiˈak/ embriaga adj masc
borracho

embriagar /em.bɾi.aˈɣa/ /em.bɾi.aˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embriag embriaga embriagada embriagades embriagam embriagant embriagar embriagara embriagaran embriagarem embriagaren embriagares embriagareu embriagaria embriagarien embriagaries embriagarà embriagaràs embriagaré embriagaríem embriagaríeu embriagassen embriagasses embriagassin embriagassis embriagat embriagats embriagau embriagava embriagaven embriagaves embriago embriague embriaguem embriaguen embriagues embriaguessen embriaguesses embriaguessin embriaguessis embriagueu embriagui embriaguin embriaguis embriagués embriaguéssem embriaguésseu embriaguéssim embriaguéssiu embriaguí embriagà embriagàrem embriagàreu embriagàs embriagàssem embriagàsseu embriagàssim embriagàssiu embriagàvem embriagàveu occ sept val v
emborrachar embriagar
Pertorbar les facultats a causa de la ingestió de begudes alcohòliques.

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
embriaguez

embridar /em.bɾiˈða/ /em.bɾiˈðaɾ/ /əm.bɾiˈða/ alg ant bal cent eiv embrid embrida embridada embridades embridaia embridaien embridaies embridam embridant embridar embridara embridaran embridarem embridaren embridares embridareu embridaria embridarien embridaries embridariva embridariven embridarives embridarà embridaràs embridaré embridaríem embridaríeu embridarívem embridaríveu embridassen embridasses embridassin embridassis embridat embridats embridau embridava embridaven embridaves embridavi embridavo embride embrideguem embrideguessa embrideguessen embrideguesses embridegueu embridegués embrideguéssom embrideguéssou embridem embriden embrides embridessa embridessen embridesses embridessi embridessin embridessis embrideu embridi embridin embridis embrido embridos embrids embridà embridàiem embridàieu embridàrem embridàreu embridàs embridàssem embridàsseu embridàssim embridàssiu embridàvem embridàvets embridàveu embridàvom embridés embridéssem embridésseu embridéssim embridéssiu embridí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embridar

embrolladament /em.bɾoˌʎa.ðaˈmen/ /em.bɾoˌʎa.ðaˈment/ /əm.bɾoˌʎa.ðəˈment/ /əm.bɾuˌʎa.ðəˈmen/ adv
embrolladamente

embrollat /em.bɾoˈʎat/ /əm.bɾoˈʎat/ /əm.bɾuˈʎat/ adj masc
embrollado

embromar /am.bɾoˈma/ /em.bɾoˈma/ /em.bɾoˈmaɾ/ /əm.bɾoˈma/ /əm.bɾuˈma/ alg ant bal cent eiv embrom embroma embromada embromades embromaia embromaien embromaies embromam embromant embromar embromara embromaran embromarem embromaren embromares embromareu embromaria embromarien embromaries embromariva embromariven embromarives embromarà embromaràs embromaré embromaríem embromaríeu embromarívem embromaríveu embromassen embromasses embromassin embromassis embromat embromats embromau embromava embromaven embromaves embromavi embromavo embrome embromeguem embromeguessa embromeguessen embromeguesses embromegueu embromegués embromeguéssom embromeguéssou embromem embromen embromes embromessa embromessen embromesses embromessi embromessin embromessis embromeu embromi embromin embromis embromo embromos embroms embromà embromàiem embromàieu embromàrem embromàreu embromàs embromàssem embromàsseu embromàssim embromàssiu embromàvem embromàvets embromàveu embromàvom embromés embroméssem embromésseu embroméssim embroméssiu embromí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nublar

embruix /emˈbɾujʃ/ /əmˈbɾuʃ/ n masc
embrujo

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ alg ant bal cent eiv embruix embruixa embruixada embruixades embruixaia embruixaien embruixaies embruixam embruixant embruixar embruixara embruixaran embruixarem embruixaren embruixares embruixareu embruixaria embruixarien embruixaries embruixariva embruixariven embruixarives embruixarà embruixaràs embruixaré embruixaríem embruixaríeu embruixarívem embruixaríveu embruixassen embruixasses embruixassin embruixassis embruixat embruixats embruixau embruixava embruixaven embruixaves embruixavi embruixavo embruixe embruixeguem embruixeguessa embruixeguessen embruixeguesses embruixegueu embruixegués embruixeguéssom embruixeguéssou embruixem embruixen embruixes embruixessa embruixessen embruixesses embruixessi embruixessin embruixessis embruixeu embruixi embruixin embruixis embruixo embruixos embruixs embruixà embruixàiem embruixàieu embruixàrem embruixàreu embruixàs embruixàssem embruixàsseu embruixàssim embruixàssiu embruixàvem embruixàvets embruixàveu embruixàvom embruixés embruixéssem embruixésseu embruixéssim embruixéssiu embruixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embrujar

embull /emˈbuʎ/ /əmˈbuj/ /əmˈbuʎ/ n masc
amasijo
Conjunt de coses embullades.

embullador /em.bu.ʎaˈðo/ /em.bu.ʎaˈðoɾ/ /əm.bu.jəˈðo/ /əm.bu.ʎəˈðo/ adj masc
embrollador

embullar /em.buˈʎa/ /em.buˈʎaɾ/ /əm.buˈja/ /əm.buˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) embull embulla embullada embullades embullam embullant embullar embullara embullaran embullarem embullaren embullares embullareu embullaria embullarien embullaries embullarà embullaràs embullaré embullaríem embullaríeu embullassen embullasses embullassin embullassis embullat embullats embullau embullava embullaven embullaves embulle embullem embullen embulles embullessen embullesses embullessin embullessis embulleu embulli embullin embullis embullo embullà embullàrem embullàreu embullàs embullàssem embullàsseu embullàssim embullàssiu embullàvem embullàveu embullés embulléssem embullésseu embulléssim embulléssiu embullí occ sept val v
enredar

embullós /em.buˈʎos/ /əm.buˈjos/ /əm.buˈʎos/ adj masc
embrolloso

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
embudo
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.
rodeo
(en plural) Conjunt de circumloquis o expressions confuses i inconnexes.

embutxacar /am.bu.t͡ʃaˈka/ /em.bu.t͡ʃaˈka/ /em.bu.t͡ʃaˈkaɾ/ /əm.bu.t͡ʃəˈka/ /əm.bu.t͡ʃəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embutxac embutxaca embutxacada embutxacades embutxacam embutxacant embutxacar embutxacara embutxacaran embutxacarem embutxacaren embutxacares embutxacareu embutxacaria embutxacarien embutxacaries embutxacarà embutxacaràs embutxacaré embutxacaríem embutxacaríeu embutxacassen embutxacasses embutxacassin embutxacassis embutxacat embutxacats embutxacau embutxacava embutxacaven embutxacaves embutxaco embutxacà embutxacàrem embutxacàreu embutxacàs embutxacàssem embutxacàsseu embutxacàssim embutxacàssiu embutxacàvem embutxacàveu embutxaque embutxaquem embutxaquen embutxaques embutxaquessen embutxaquesses embutxaquessin embutxaquessis embutxaqueu embutxaqui embutxaquin embutxaquis embutxaqués embutxaquéssem embutxaquésseu embutxaquéssim embutxaquéssiu embutxaquí occ sept val v
embolsar

embós /emˈbos/ /əmˈbos/ n masc
atasco
Obstrucció d’un conducte.
retención
Congestió de vehicles que dificulta la circulació normal en una via.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ alg ant bal centr eiv emergeix emergeixa emergeixen emergeixes emergeixi emergeixin emergeixis emergeixo emergeixs emergesc emergesca emergesquen emergesques emergesqui emergesquin emergesquis emergia emergida emergides emergien emergies emergiguem emergiguera emergigueren emergigueres emergiguessen emergiguesses emergiguessin emergiguessis emergigueu emergigueva emergigueven emergigueves emergigué emergiguérem emergiguéreu emergigués emergiguéssem emergiguésseu emergiguéssim emergiguéssiu emergiguévem emergiguéveu emergim emergint emergir emergira emergiran emergirem emergiren emergires emergireu emergiria emergirien emergiries emergiriva emergiriven emergirives emergirà emergiràs emergiré emergiríem emergiríeu emergirívem emergiríveu emergisc emergisca emergisco emergiscos emergisquem emergisquen emergisques emergisqueu emergissa emergissen emergisses emergissi emergissin emergissis emergist emergit emergits emergiu emergiva emergiven emergives emergix emergixa emergixen emergixes emergixi emergixin emergixis emergixo emergixos emergí emergíem emergíets emergíeu emergírem emergíreu emergís emergíscon emergíssem emergísseu emergíssim emergíssiu emergíssom emergíssou emergívem emergíveu emergíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
emerger

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
emergencia
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emfasitzar /eɱ.fa.ziˈd͡za/ /eɱ.fa.ziˈza/ /eɱ.fa.ziˈzaɾ/ /əɱ.fə.ziˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emfasitz emfasitza emfasitzada emfasitzades emfasitzam emfasitzant emfasitzar emfasitzara emfasitzaran emfasitzarem emfasitzaren emfasitzares emfasitzareu emfasitzaria emfasitzarien emfasitzaries emfasitzarà emfasitzaràs emfasitzaré emfasitzaríem emfasitzaríeu emfasitzassen emfasitzasses emfasitzassin emfasitzassis emfasitzat emfasitzats emfasitzau emfasitzava emfasitzaven emfasitzaves emfasitze emfasitzem emfasitzen emfasitzes emfasitzessen emfasitzesses emfasitzessin emfasitzessis emfasitzeu emfasitzi emfasitzin emfasitzis emfasitzo emfasitzà emfasitzàrem emfasitzàreu emfasitzàs emfasitzàssem emfasitzàsseu emfasitzàssim emfasitzàssiu emfasitzàvem emfasitzàveu emfasitzés emfasitzéssem emfasitzésseu emfasitzéssim emfasitzéssiu emfasitzí occ sept val v
enfatizar

emfiteusi /eɱ.fiˈtɛw.zi/ /əɱ.fiˈtɛw.zi/ n masc
enfiteusis

emfiteuta /eɱ.fiˈtɛw.ta/ /eɱ.fiˈtɛw.tɛ/ /əɱ.fiˈtɛw.tə/ n neut
enfiteuta

emfitèutic /eɱ.fiˈtɛw.tik/ /əɱ.fiˈtɛw.tik/ adj masc
enfitéutico

emfàticament /eɱˌfa.ti.kaˈmen/ /eɱˌfa.ti.kaˈment/ /əɱˌfa.ti.kəˈmen/ /əɱˌfa.ti.kəˈment/ adv
enfáticamente

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
emigración

emigrar /e.miˈɣɾa/ /e.miˈɣɾaɾ/ /ə.miˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) emigr emigra emigrada emigrades emigram emigrant emigrar emigrara emigraran emigrarem emigraren emigrares emigrareu emigraria emigrarien emigraries emigrarà emigraràs emigraré emigraríem emigraríeu emigrassen emigrasses emigrassin emigrassis emigrat emigrats emigrau emigrava emigraven emigraves emigre emigrem emigren emigres emigressen emigresses emigressin emigressis emigreu emigri emigrin emigris emigro emigrà emigràrem emigràreu emigràs emigràssem emigràsseu emigràssim emigràssiu emigràvem emigràveu emigrés emigréssem emigrésseu emigréssim emigréssiu emigrí occ sept val v
emigrar

eminent /e.miˈnen/ /e.miˈnent/ /ə.miˈnen/ /ə.miˈnent/ adj
eminente

eminentment /e.miˌnemˈmen/ /e.miˌnemˈment/ /ə.miˌnemˈmen/ /ə.miˌnemˈment/ adv
eminentemente

eminència /e.miˈnɛn.si.a/ /ə.miˈnɛn.si.ə/ n fem
eminencia
Persona capaç de produir una obra genial gràcies a factors com ara l'atzar o la perseverança, sense que el nivell intel·lectual hi representi un factor determinant.
Tractament de respecte per adreçar-se a un cardenal.
Petita elevació darrere situat darrere la pituïtària.

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
emir

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
emisión

emissor /e.miˈso/ /e.miˈsoɾ/ /ə.miˈso/ adj masc
emisor
Que emet.

emissor /e.miˈso/ /e.miˈsoɾ/ /ə.miˈso/ n masc
emisor
Objecte, element, etc que emet.
Persona que produeix un missatge en una comunicació vers el receptor.

emmagatzemar /em.ma.ɣa.d͡zeˈma/ /em.ma.ɣa.d͡zeˈmaɾ/ alg ant bal cent eiv emmagatzem emmagatzema emmagatzemada emmagatzemades emmagatzemaia emmagatzemaien emmagatzemaies emmagatzemam emmagatzemant emmagatzemar emmagatzemara emmagatzemaran emmagatzemarem emmagatzemaren emmagatzemares emmagatzemareu emmagatzemaria emmagatzemarien emmagatzemaries emmagatzemariva emmagatzemariven emmagatzemarives emmagatzemarà emmagatzemaràs emmagatzemaré emmagatzemaríem emmagatzemaríeu emmagatzemarívem emmagatzemaríveu emmagatzemassen emmagatzemasses emmagatzemassin emmagatzemassis emmagatzemat emmagatzemats emmagatzemau emmagatzemava emmagatzemaven emmagatzemaves emmagatzemavi emmagatzemavo emmagatzeme emmagatzemeguem emmagatzemeguessa emmagatzemeguessen emmagatzemeguesses emmagatzemegueu emmagatzemegués emmagatzemeguéssom emmagatzemeguéssou emmagatzemem emmagatzemen emmagatzemes emmagatzemessa emmagatzemessen emmagatzemesses emmagatzemessi emmagatzemessin emmagatzemessis emmagatzemeu emmagatzemi emmagatzemin emmagatzemis emmagatzemo emmagatzemos emmagatzems emmagatzemà emmagatzemàiem emmagatzemàieu emmagatzemàrem emmagatzemàreu emmagatzemàs emmagatzemàssem emmagatzemàsseu emmagatzemàssim emmagatzemàssiu emmagatzemàvem emmagatzemàvets emmagatzemàveu emmagatzemàvom emmagatzemés emmagatzeméssem emmagatzemésseu emmagatzeméssim emmagatzeméssiu emmagatzemí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
almacenar

emmalaltir /em.ma.ɫaɫˈti/ /em.ma.ɫaɫˈtiɾ/ bal emmalalteix emmalalteixen emmalalteixes emmalalteixi emmalalteixin emmalalteixis emmalalteixo emmalaltesc emmalaltesqui emmalaltesquin emmalaltesquis emmalaltia emmalaltida emmalaltides emmalaltien emmalalties emmalaltiguem emmalaltigueu emmalaltim emmalaltint emmalaltir emmalaltira emmalaltiran emmalaltirem emmalaltiren emmalaltires emmalaltireu emmalaltiria emmalaltirien emmalaltiries emmalaltirà emmalaltiràs emmalaltiré emmalaltiríem emmalaltiríeu emmalaltisc emmalaltisca emmalaltisquen emmalaltisques emmalaltissen emmalaltisses emmalaltissin emmalaltissis emmalaltit emmalaltits emmalaltiu emmalaltix emmalaltixen emmalaltixes emmalaltixo emmalaltí emmalaltíem emmalaltíeu emmalaltírem emmalaltíreu emmalaltís emmalaltíssem emmalaltísseu emmalaltíssim emmalaltíssiu n-occ occ sept val v
enfermar
Fer caure malalt.
Caure malalt.

emmanisar /em.ma.niˈza/ /em.ma.niˈzaɾ/ /əm.mə.niˈza/ alg ant bal cent eiv emmanisa emmanisada emmanisades emmanisaia emmanisaien emmanisaies emmanisam emmanisant emmanisar emmanisara emmanisaran emmanisarem emmanisaren emmanisares emmanisareu emmanisaria emmanisarien emmanisaries emmanisariva emmanisariven emmanisarives emmanisarà emmanisaràs emmanisaré emmanisaríem emmanisaríeu emmanisarívem emmanisaríveu emmanisassen emmanisasses emmanisassin emmanisassis emmanisat emmanisats emmanisau emmanisava emmanisaven emmanisaves emmanisavi emmanisavo emmanise emmaniseguem emmaniseguessa emmaniseguessen emmaniseguesses emmanisegueu emmanisegués emmaniseguéssom emmaniseguéssou emmanisem emmanisen emmanises emmanisessa emmanisessen emmanisesses emmanisessi emmanisessin emmanisessis emmaniseu emmanisi emmanisin emmanisis emmaniso emmanisos emmanisà emmanisàiem emmanisàieu emmanisàrem emmanisàreu emmanisàs emmanisàssem emmanisàsseu emmanisàssim emmanisàssiu emmanisàvem emmanisàvets emmanisàveu emmanisàvom emmanisés emmaniséssem emmanisésseu emmaniséssim emmaniséssiu emmanisí emmanís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embaldosar

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ alg ant bal cent eiv emmarc emmarca emmarcada emmarcades emmarcaia emmarcaien emmarcaies emmarcam emmarcant emmarcar emmarcara emmarcaran emmarcarem emmarcaren emmarcares emmarcareu emmarcaria emmarcarien emmarcaries emmarcariva emmarcariven emmarcarives emmarcarà emmarcaràs emmarcaré emmarcaríem emmarcaríeu emmarcarívem emmarcaríveu emmarcassen emmarcasses emmarcassin emmarcassis emmarcat emmarcats emmarcau emmarcava emmarcaven emmarcaves emmarcavi emmarcavo emmarco emmarcos emmarcà emmarcàiem emmarcàieu emmarcàrem emmarcàreu emmarcàs emmarcàssem emmarcàsseu emmarcàssim emmarcàssiu emmarcàvem emmarcàvets emmarcàveu emmarcàvom emmarque emmarqueguem emmarqueguessa emmarqueguessen emmarqueguesses emmarquegueu emmarquegués emmarqueguéssom emmarqueguéssou emmarquem emmarquen emmarques emmarquessa emmarquessen emmarquesses emmarquessi emmarquessin emmarquessis emmarqueu emmarqui emmarquin emmarquis emmarqués emmarquéssem emmarquésseu emmarquéssim emmarquéssiu emmarquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enmarcar

emmascarar /em.mas.kaˈɾa/ /em.mas.kaˈɾaɾ/ /əm.məs.kəˈɾa/ v
tiznar
Fer una emmascara, tacar de mascara, carbó.
enmascarar
Posar una màscara.

emmelangir /em.me.ɫaɲˈd͡ʒi/ /em.me.ɫaɲˈd͡ʒiɾ/ /əm.mə.ɫəɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv emmelangeix emmelangeixa emmelangeixen emmelangeixes emmelangeixi emmelangeixin emmelangeixis emmelangeixo emmelangeixs emmelangesc emmelangesca emmelangesquen emmelangesques emmelangesqui emmelangesquin emmelangesquis emmelangia emmelangida emmelangides emmelangien emmelangies emmelangiguem emmelangiguera emmelangigueren emmelangigueres emmelangiguessen emmelangiguesses emmelangiguessin emmelangiguessis emmelangigueu emmelangigueva emmelangigueven emmelangigueves emmelangigué emmelangiguérem emmelangiguéreu emmelangigués emmelangiguéssem emmelangiguésseu emmelangiguéssim emmelangiguéssiu emmelangiguévem emmelangiguéveu emmelangim emmelangint emmelangir emmelangira emmelangiran emmelangirem emmelangiren emmelangires emmelangireu emmelangiria emmelangirien emmelangiries emmelangiriva emmelangiriven emmelangirives emmelangirà emmelangiràs emmelangiré emmelangiríem emmelangiríeu emmelangirívem emmelangiríveu emmelangisc emmelangisca emmelangisco emmelangiscos emmelangisquem emmelangisquen emmelangisques emmelangisqueu emmelangissa emmelangissen emmelangisses emmelangissi emmelangissin emmelangissis emmelangist emmelangit emmelangits emmelangiu emmelangiva emmelangiven emmelangives emmelangix emmelangixa emmelangixen emmelangixes emmelangixi emmelangixin emmelangixis emmelangixo emmelangixos emmelangí emmelangíem emmelangíets emmelangíeu emmelangírem emmelangíreu emmelangís emmelangíscon emmelangíssem emmelangísseu emmelangíssim emmelangíssiu emmelangíssom emmelangíssou emmelangívem emmelangíveu emmelangíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entristecer

emmenar /em.meˈna/ /em.meˈnaɾ/ /əm.məˈna/ alg ant bal cent eiv emmena emmenada emmenades emmenaia emmenaien emmenaies emmenam emmenant emmenar emmenara emmenaran emmenarem emmenaren emmenares emmenareu emmenaria emmenarien emmenaries emmenariva emmenariven emmenarives emmenarà emmenaràs emmenaré emmenaríem emmenaríeu emmenarívem emmenaríveu emmenassen emmenasses emmenassin emmenassis emmenat emmenats emmenau emmenava emmenaven emmenaves emmenavi emmenavo emmene emmeneguem emmeneguessa emmeneguessen emmeneguesses emmenegueu emmenegués emmeneguéssom emmeneguéssou emmenem emmenen emmenes emmenessa emmenessen emmenesses emmenessi emmenessin emmenessis emmeneu emmeni emmenin emmenis emmeno emmenos emmenà emmenàiem emmenàieu emmenàrem emmenàreu emmenàs emmenàssem emmenàsseu emmenàssim emmenàssiu emmenàvem emmenàvets emmenàveu emmenàvom emmenés emmenéssem emmenésseu emmenéssim emmenéssiu emmení emmèn n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
llevar

emmerdar /em.merˈða/ /em.meɾˈða/ /em.meɾˈðaɾ/ /əm.mərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emmerd emmerda emmerdada emmerdades emmerdam emmerdant emmerdar emmerdara emmerdaran emmerdarem emmerdaren emmerdares emmerdareu emmerdaria emmerdarien emmerdaries emmerdarà emmerdaràs emmerdaré emmerdaríem emmerdaríeu emmerdassen emmerdasses emmerdassin emmerdassis emmerdat emmerdats emmerdau emmerdava emmerdaven emmerdaves emmerde emmerdem emmerden emmerdes emmerdessen emmerdesses emmerdessin emmerdessis emmerdeu emmerdi emmerdin emmerdis emmerdo emmerdà emmerdàrem emmerdàreu emmerdàs emmerdàssem emmerdàsseu emmerdàssim emmerdàssiu emmerdàvem emmerdàveu emmerdés emmerdéssem emmerdésseu emmerdéssim emmerdéssiu emmerdí occ sept val v
emporcar
(col·loquial) Omplir de merda.
enredar
(col·loquial) Enredar algú en un afer.

emmerletat /em.meɾ.ɫeˈtat/ /əm.mər.ɫəˈtat/ adj masc
almenado

emmetxar /em.meˈt͡ʃa/ /em.meˈt͡ʃaɾ/ /əm.məˈt͡ʃa/ alg ant bal cent eiv emmetx emmetxa emmetxada emmetxades emmetxaia emmetxaien emmetxaies emmetxam emmetxant emmetxar emmetxara emmetxaran emmetxarem emmetxaren emmetxares emmetxareu emmetxaria emmetxarien emmetxaries emmetxariva emmetxariven emmetxarives emmetxarà emmetxaràs emmetxaré emmetxaríem emmetxaríeu emmetxarívem emmetxaríveu emmetxassen emmetxasses emmetxassin emmetxassis emmetxat emmetxats emmetxau emmetxava emmetxaven emmetxaves emmetxavi emmetxavo emmetxe emmetxeguem emmetxeguessa emmetxeguessen emmetxeguesses emmetxegueu emmetxegués emmetxeguéssom emmetxeguéssou emmetxem emmetxen emmetxes emmetxessa emmetxessen emmetxesses emmetxessi emmetxessin emmetxessis emmetxeu emmetxi emmetxin emmetxis emmetxo emmetxos emmetxs emmetxà emmetxàiem emmetxàieu emmetxàrem emmetxàreu emmetxàs emmetxàssem emmetxàsseu emmetxàssim emmetxàssiu emmetxàvem emmetxàvets emmetxàveu emmetxàvom emmetxés emmetxéssem emmetxésseu emmetxéssim emmetxéssiu emmetxí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
machihembrar

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ alg ant bal cent eiv emmetzina emmetzinada emmetzinades emmetzinaia emmetzinaien emmetzinaies emmetzinam emmetzinant emmetzinar emmetzinara emmetzinaran emmetzinarem emmetzinaren emmetzinares emmetzinareu emmetzinaria emmetzinarien emmetzinaries emmetzinariva emmetzinariven emmetzinarives emmetzinarà emmetzinaràs emmetzinaré emmetzinaríem emmetzinaríeu emmetzinarívem emmetzinaríveu emmetzinassen emmetzinasses emmetzinassin emmetzinassis emmetzinat emmetzinats emmetzinau emmetzinava emmetzinaven emmetzinaves emmetzinavi emmetzinavo emmetzine emmetzineguem emmetzineguessa emmetzineguessen emmetzineguesses emmetzinegueu emmetzinegués emmetzineguéssom emmetzineguéssou emmetzinem emmetzinen emmetzines emmetzinessa emmetzinessen emmetzinesses emmetzinessi emmetzinessin emmetzinessis emmetzineu emmetzini emmetzinin emmetzinis emmetzino emmetzinos emmetzinà emmetzinàiem emmetzinàieu emmetzinàrem emmetzinàreu emmetzinàs emmetzinàssem emmetzinàsseu emmetzinàssim emmetzinàssiu emmetzinàvem emmetzinàvets emmetzinàveu emmetzinàvom emmetzinés emmetzinéssem emmetzinésseu emmetzinéssim emmetzinéssiu emmetziní emmetzín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
envenenar

emmidonar /em.mi.ðoˈna/ /em.mi.ðoˈnaɾ/ /əm.mi.ðuˈna/ alg ant bal cent eiv emmidon emmidona emmidonada emmidonades emmidonaia emmidonaien emmidonaies emmidonam emmidonant emmidonar emmidonara emmidonaran emmidonarem emmidonaren emmidonares emmidonareu emmidonaria emmidonarien emmidonaries emmidonariva emmidonariven emmidonarives emmidonarà emmidonaràs emmidonaré emmidonaríem emmidonaríeu emmidonarívem emmidonaríveu emmidonassen emmidonasses emmidonassin emmidonassis emmidonat emmidonats emmidonau emmidonava emmidonaven emmidonaves emmidonavi emmidonavo emmidone emmidoneguem emmidoneguessa emmidoneguessen emmidoneguesses emmidonegueu emmidonegués emmidoneguéssom emmidoneguéssou emmidonem emmidonen emmidones emmidonessa emmidonessen emmidonesses emmidonessi emmidonessin emmidonessis emmidoneu emmidoni emmidonin emmidonis emmidono emmidonos emmidons emmidonà emmidonàiem emmidonàieu emmidonàrem emmidonàreu emmidonàs emmidonàssem emmidonàsseu emmidonàssim emmidonàssiu emmidonàvem emmidonàvets emmidonàveu emmidonàvom emmidonés emmidonéssem emmidonésseu emmidonéssim emmidonéssiu emmidoní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
almidonar

emmordassar /em.mor.ðaˈsa/ /em.moɾ.ðaˈsa/ /em.moɾ.ðaˈsaɾ/ /əm.moɾ.ðəˈsa/ /əm.mur.dəˈsa/ /əm.mur.ðəˈsa/ alg ant bal cent eiv emmordassa emmordassada emmordassades emmordassaia emmordassaien emmordassaies emmordassam emmordassant emmordassar emmordassara emmordassaran emmordassarem emmordassaren emmordassares emmordassareu emmordassaria emmordassarien emmordassaries emmordassariva emmordassariven emmordassarives emmordassarà emmordassaràs emmordassaré emmordassaríem emmordassaríeu emmordassarívem emmordassaríveu emmordassassen emmordassasses emmordassassin emmordassassis emmordassat emmordassats emmordassau emmordassava emmordassaven emmordassaves emmordassavi emmordassavo emmordasse emmordasseguem emmordasseguessa emmordasseguessen emmordasseguesses emmordassegueu emmordassegués emmordasseguéssom emmordasseguéssou emmordassem emmordassen emmordasses emmordassessa emmordassessen emmordassesses emmordassessi emmordassessin emmordassessis emmordasseu emmordassi emmordassin emmordassis emmordasso emmordassos emmordassà emmordassàiem emmordassàieu emmordassàrem emmordassàreu emmordassàs emmordassàssem emmordassàsseu emmordassàssim emmordassàssiu emmordassàvem emmordassàvets emmordassàveu emmordassàvom emmordassés emmordasséssem emmordassésseu emmordasséssim emmordasséssiu emmordassí emmordàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
amordazar

emmudir /em.muˈði/ /em.muˈðiɾ/ /əm.muˈði/ alg ant bal centr eiv emmudeix emmudeixa emmudeixen emmudeixes emmudeixi emmudeixin emmudeixis emmudeixo emmudeixs emmudesc emmudesca emmudesquen emmudesques emmudesqui emmudesquin emmudesquis emmudia emmudida emmudides emmudien emmudies emmudiguem emmudiguera emmudigueren emmudigueres emmudiguessen emmudiguesses emmudiguessin emmudiguessis emmudigueu emmudigueva emmudigueven emmudigueves emmudigué emmudiguérem emmudiguéreu emmudigués emmudiguéssem emmudiguésseu emmudiguéssim emmudiguéssiu emmudiguévem emmudiguéveu emmudim emmudint emmudir emmudira emmudiran emmudirem emmudiren emmudires emmudireu emmudiria emmudirien emmudiries emmudiriva emmudiriven emmudirives emmudirà emmudiràs emmudiré emmudiríem emmudiríeu emmudirívem emmudiríveu emmudisc emmudisca emmudisco emmudiscos emmudisquem emmudisquen emmudisques emmudisqueu emmudissa emmudissen emmudisses emmudissi emmudissin emmudissis emmudist emmudit emmudits emmudiu emmudiva emmudiven emmudives emmudix emmudixa emmudixen emmudixes emmudixi emmudixin emmudixis emmudixo emmudixos emmudí emmudíem emmudíets emmudíeu emmudírem emmudíreu emmudís emmudíscon emmudíssem emmudísseu emmudíssim emmudíssiu emmudíssom emmudíssou emmudívem emmudíveu emmudíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enmudecer

emmurallar /em.mu.ɾaˈʎa/ /em.mu.ɾaˈʎaɾ/ /əm.mu.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emmurall emmuralla emmurallada emmurallades emmurallam emmurallant emmurallar emmurallara emmurallaran emmurallarem emmurallaren emmurallares emmurallareu emmurallaria emmurallarien emmurallaries emmurallarà emmurallaràs emmurallaré emmurallaríem emmurallaríeu emmurallassen emmurallasses emmurallassin emmurallassis emmurallat emmurallats emmurallau emmurallava emmurallaven emmurallaves emmuralle emmurallem emmurallen emmuralles emmurallessen emmurallesses emmurallessin emmurallessis emmuralleu emmuralli emmurallin emmurallis emmurallo emmurallà emmurallàrem emmurallàreu emmurallàs emmurallàssem emmurallàsseu emmurallàssim emmurallàssiu emmurallàvem emmurallàveu emmurallés emmuralléssem emmurallésseu emmuralléssim emmuralléssiu emmurallí occ sept val v
amurallar

emmurriar-se /em.mu.riˈaɾ.se/ /əm.mu.ri.ərˈsə/ /əm.mu.riˈar.sə/ /əm.mu.riˈaɾ.sə/ alg bal eiv emmurria emmurriada emmurriades emmurriam emmurriant emmurriar emmurriara emmurriaran emmurriarem emmurriaren emmurriares emmurriareu emmurriaria emmurriarien emmurriaries emmurriarà emmurriaràs emmurriaré emmurriaríem emmurriaríeu emmurriassen emmurriasses emmurriassin emmurriassis emmurriat emmurriats emmurriau emmurriava emmurriaven emmurriaves emmurrie emmurriem emmurrien emmurries emmurriessen emmurriesses emmurriessin emmurriessis emmurrieu emmurrii emmurrio emmurrià emmurriàrem emmurriàreu emmurriàs emmurriàssem emmurriàsseu emmurriàssim emmurriàssiu emmurriàvem emmurriàveu emmurriés emmurriéssem emmurriésseu emmurriéssim emmurriéssiu emmurrií emmurriï emmurriïn emmurriïs nota 1 occ sept v.cent val v
enfurruñarse

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
emoción

emoji /eˈmɔ.d͡ʒi/ /eˈmɔ.ʒi/ /əˈmɔ.ʒi/ n masc
emoji

emoticona /e.mo.tiˈko.na/ /ə.mo.tiˈko.nə/ /ə.mu.tiˈko.nə/ n fem
emoticono

empadronar /em.pa.ðɾoˈna/ /em.pa.ðɾoˈnaɾ/ /əm.pə.ðɾoˈna/ /əm.pə.ðɾuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empadron empadrona empadronada empadronades empadronam empadronant empadronar empadronara empadronaran empadronarem empadronaren empadronares empadronareu empadronaria empadronarien empadronaries empadronarà empadronaràs empadronaré empadronaríem empadronaríeu empadronassen empadronasses empadronassin empadronassis empadronat empadronats empadronau empadronava empadronaven empadronaves empadrone empadronem empadronen empadrones empadronessen empadronesses empadronessin empadronessis empadroneu empadroni empadronin empadronis empadrono empadronà empadronàrem empadronàreu empadronàs empadronàssem empadronàsseu empadronàssim empadronàssiu empadronàvem empadronàveu empadronés empadronéssem empadronésseu empadronéssim empadronéssiu empadroní occ val v
empadronar

empalada n fem
empale

empalar /em.paˈɫa/ /em.paˈɫaɾ/ /əm.pəˈɫa/ alg ant bal cent eiv empal empala empalada empalades empalaia empalaien empalaies empalam empalant empalar empalara empalaran empalarem empalaren empalares empalareu empalaria empalarien empalaries empalariva empalariven empalarives empalarà empalaràs empalaré empalaríem empalaríeu empalarívem empalaríveu empalassen empalasses empalassin empalassis empalat empalats empalau empalava empalaven empalaves empalavi empalavo empale empaleguem empaleguessa empaleguessen empaleguesses empalegueu empalegués empaleguéssom empaleguéssou empalem empalen empales empalessa empalessen empalesses empalessi empalessin empalessis empaleu empali empalin empalis empalo empalos empals empalà empalàiem empalàieu empalàrem empalàreu empalàs empalàssem empalàsseu empalàssim empalàssiu empalàvem empalàvets empalàveu empalàvom empalés empaléssem empalésseu empaléssim empaléssiu empalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empalar
Clavar algú en un pal per l'anus.
centrar
(esports de raqueta) Colpejar la pilota amb el punt d'impacte d'una pala, una paleta o una raqueta.

empallar /em.paˈʎa/ /em.paˈʎaɾ/ /əm.pəˈja/ /əm.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empall empalla empallada empallades empallam empallant empallar empallara empallaran empallarem empallaren empallares empallareu empallaria empallarien empallaries empallarà empallaràs empallaré empallaríem empallaríeu empallassen empallasses empallassin empallassis empallat empallats empallau empallava empallaven empallaves empalle empallem empallen empalles empallessen empallesses empallessin empallessis empalleu empalli empallin empallis empallo empallà empallàrem empallàreu empallàs empallàssem empallàsseu empallàssim empallàssiu empallàvem empallàveu empallés empalléssem empallésseu empalléssim empalléssiu empallí occ sept val v
empajar

empallissador /em.pa.ʎi.saˈðo/ /em.pa.ʎi.saˈðoɾ/ /əm.pə.ji.səˈðo/ /əm.pə.ʎi.səˈðo/ n masc
boquera

empalmada n fem
empalme

empalmar /em.paɫˈma/ /em.paɫˈmaɾ/ /əm.pəɫˈma/ alg ant bal cent eiv empalm empalma empalmada empalmades empalmaia empalmaien empalmaies empalmam empalmant empalmar empalmara empalmaran empalmarem empalmaren empalmares empalmareu empalmaria empalmarien empalmaries empalmariva empalmariven empalmarives empalmarà empalmaràs empalmaré empalmaríem empalmaríeu empalmarívem empalmaríveu empalmassen empalmasses empalmassin empalmassis empalmat empalmats empalmau empalmava empalmaven empalmaves empalmavi empalmavo empalme empalmeguem empalmeguessa empalmeguessen empalmeguesses empalmegueu empalmegués empalmeguéssom empalmeguéssou empalmem empalmen empalmes empalmessa empalmessen empalmesses empalmessi empalmessin empalmessis empalmeu empalmi empalmin empalmis empalmo empalmos empalms empalmà empalmàiem empalmàieu empalmàrem empalmàreu empalmàs empalmàssem empalmàsseu empalmàssim empalmàssiu empalmàvem empalmàvets empalmàveu empalmàvom empalmés empalméssem empalmésseu empalméssim empalméssiu empalmí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empalmar
Ajuntar o connectar els extrems.
(pilota basca) Colpejar la pilota amb el palmell de la mà.

empal·liada /em.pa.ɫiˈa.ða/ /em.paɫ.ɫiˈa.ða/ /əm.pə.ɫiˈa.ðə/ /əm.pəɫ.ɫiˈa.ðə/ n fem
colgadura

empal·liar /em.pa.ɫiˈa/ /em.paɫ.ɫiˈa/ /em.paɫ.ɫiˈaɾ/ /əm.pə.ɫiˈa/ /əm.pəɫ.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empal·lia empal·liada empal·liades empal·liam empal·liant empal·liar empal·liara empal·liaran empal·liarem empal·liaren empal·liares empal·liareu empal·liaria empal·liarien empal·liaries empal·liarà empal·liaràs empal·liaré empal·liaríem empal·liaríeu empal·liassen empal·liasses empal·liassin empal·liassis empal·liat empal·liats empal·liau empal·liava empal·liaven empal·liaves empal·lie empal·liem empal·lien empal·lies empal·liessen empal·liesses empal·liessin empal·liessis empal·lieu empal·lii empal·lio empal·lià empal·liàrem empal·liàreu empal·liàs empal·liàssem empal·liàsseu empal·liàssim empal·liàssiu empal·liàvem empal·liàveu empal·liés empal·liéssem empal·liésseu empal·liéssim empal·liéssiu empal·lií empal·liï empal·liïn empal·liïs occ sept val v
cubrir com colgaduras

empanissar /em.pa.niˈsa/ /em.pa.niˈsaɾ/ /əm.pə.niˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empanissa empanissada empanissades empanissam empanissant empanissar empanissara empanissaran empanissarem empanissaren empanissares empanissareu empanissaria empanissarien empanissaries empanissarà empanissaràs empanissaré empanissaríem empanissaríeu empanissassen empanissasses empanissassin empanissassis empanissat empanissats empanissau empanissava empanissaven empanissaves empanisse empanissem empanissen empanisses empanissessen empanissesses empanissessin empanissessis empanisseu empanissi empanissin empanissis empanisso empanissà empanissàrem empanissàreu empanissàs empanissàssem empanissàsseu empanissàssim empanissàssiu empanissàvem empanissàveu empanissés empanisséssem empanissésseu empanisséssim empanisséssiu empanissí empanís occ sept val v
empanizar

empantanegar /em.pan.ta.neˈɣa/ /em.pan.ta.neˈɣaɾ/ alg bal eiv empantaneg empantanega empantanegada empantanegades empantanegam empantanegant empantanegar empantanegara empantanegaran empantanegarem empantanegaren empantanegares empantanegareu empantanegaria empantanegarien empantanegaries empantanegarà empantanegaràs empantanegaré empantanegaríem empantanegaríeu empantanegassen empantanegasses empantanegassin empantanegassis empantanegat empantanegats empantanegau empantanegava empantanegaven empantanegaves empantanego empantanegue empantaneguem empantaneguen empantanegues empantaneguessen empantaneguesses empantaneguessin empantaneguessis empantanegueu empantanegui empantaneguin empantaneguis empantanegués empantaneguéssem empantaneguésseu empantaneguéssim empantaneguéssiu empantaneguí empantanegà empantanegàrem empantanegàreu empantanegàs empantanegàssem empantanegàsseu empantanegàssim empantanegàssiu empantanegàvem empantanegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
estancar

empaperar /em.pa.peˈɾa/ /em.pa.peˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv empaper empapera empaperada empaperades empaperaia empaperaien empaperaies empaperam empaperant empaperar empaperara empaperaran empaperarem empaperaren empaperares empaperareu empaperaria empaperarien empaperaries empaperariva empaperariven empaperarives empaperarà empaperaràs empaperaré empaperaríem empaperaríeu empaperarívem empaperaríveu empaperassen empaperasses empaperassin empaperassis empaperat empaperats empaperau empaperava empaperaven empaperaves empaperavi empaperavo empapere empapereguem empapereguessa empapereguessen empapereguesses empaperegueu empaperegués empapereguéssom empapereguéssou empaperem empaperen empaperes empaperessa empaperessen empaperesses empaperessi empaperessin empaperessis empapereu empaperi empaperin empaperis empapero empaperos empapers empaperà empaperàiem empaperàieu empaperàrem empaperàreu empaperàs empaperàssem empaperàsseu empaperàssim empaperàssiu empaperàvem empaperàvets empaperàveu empaperàvom empaperés empaperéssem empaperésseu empaperéssim empaperéssiu empaperí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empapelar

empapussar /em.pa.puˈsa/ /em.pa.puˈsaɾ/ /əm.pə.puˈsa/ alg ant bal cent eiv empapussa empapussada empapussades empapussaia empapussaien empapussaies empapussam empapussant empapussar empapussara empapussaran empapussarem empapussaren empapussares empapussareu empapussaria empapussarien empapussaries empapussariva empapussariven empapussarives empapussarà empapussaràs empapussaré empapussaríem empapussaríeu empapussarívem empapussaríveu empapussassen empapussasses empapussassin empapussassis empapussat empapussats empapussau empapussava empapussaven empapussaves empapussavi empapussavo empapusse empapusseguem empapusseguessa empapusseguessen empapusseguesses empapussegueu empapussegués empapusseguéssom empapusseguéssou empapussem empapussen empapusses empapussessa empapussessen empapussesses empapussessi empapussessin empapussessis empapusseu empapussi empapussin empapussis empapusso empapussos empapussà empapussàiem empapussàieu empapussàrem empapussàreu empapussàs empapussàssem empapussàsseu empapussàssim empapussàssiu empapussàvem empapussàvets empapussàveu empapussàvom empapussés empapusséssem empapussésseu empapusséssim empapusséssiu empapussí empapús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empapuzar

empara /amˈpa.ɾa/ /emˈpa.ɾa/ /əmˈpa.ɾə/ n fem
amparo

emparar /am.paˈɾa/ /am.paˈɾaɾ/ /em.paˈɾa/ /em.paˈɾaɾ/ /əm.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empar empara emparada emparades emparam emparant emparar emparara empararan empararem empararen emparares emparareu empararia empararien empararies empararà empararàs empararé empararíem empararíeu emparassen emparasses emparassin emparassis emparat emparats emparau emparava emparaven emparaves empare emparem emparen empares emparessen emparesses emparessin emparessis empareu empari emparin emparis emparo emparà emparàrem emparàreu emparàs emparàssem emparàsseu emparàssim emparàssiu emparàvem emparàveu emparés emparéssem emparésseu emparéssim emparéssiu emparí occ sept val v
amparar
Proporcionar protecció i ajuda contra el perill.

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tragar

empassar-se /em.paˈsaɾ.se/ /əm.pə.sərˈsə/ /əm.pəˈsar.sə/ /əm.pəˈsaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tragar
Fer passar una cosa que es menja de la gola cap a l'estómac.

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ n masc
empate

empatar /em.paˈta/ /em.paˈtaɾ/ /əm.pəˈta/ alg ant bal cent eiv empat empata empatada empatades empataia empataien empataies empatam empatant empatar empatara empataran empatarem empataren empatares empatareu empataria empatarien empataries empatariva empatariven empatarives empatarà empataràs empataré empataríem empataríeu empatarívem empataríveu empatassen empatasses empatassin empatassis empatat empatats empatau empatava empataven empataves empatavi empatavo empate empateguem empateguessa empateguessen empateguesses empategueu empategués empateguéssom empateguéssou empatem empaten empates empatessa empatessen empatesses empatessi empatessin empatessis empateu empati empatin empatis empato empatos empats empatà empatàiem empatàieu empatàrem empatàreu empatàs empatàssem empatàsseu empatàssim empatàssiu empatàvem empatàvets empatàveu empatàvom empatés empatéssem empatésseu empatéssim empatéssiu empatí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empatar

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empatía

empatitzar /em.pa.tiˈd͡za/ /em.pa.tiˈza/ /em.pa.tiˈzaɾ/ /əm.pə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empatitz empatitza empatitzada empatitzades empatitzam empatitzant empatitzar empatitzara empatitzaran empatitzarem empatitzaren empatitzares empatitzareu empatitzaria empatitzarien empatitzaries empatitzarà empatitzaràs empatitzaré empatitzaríem empatitzaríeu empatitzassen empatitzasses empatitzassin empatitzassis empatitzat empatitzats empatitzau empatitzava empatitzaven empatitzaves empatitze empatitzem empatitzen empatitzes empatitzessen empatitzesses empatitzessin empatitzessis empatitzeu empatitzi empatitzin empatitzis empatitzo empatitzà empatitzàrem empatitzàreu empatitzàs empatitzàssem empatitzàsseu empatitzàssim empatitzàssiu empatitzàvem empatitzàveu empatitzés empatitzéssem empatitzésseu empatitzéssim empatitzéssiu empatitzí occ sept val v
empatizar

empatx /amˈpat͡ʃ/ /emˈpat͡ʃ/ /əmˈpat͡ʃ/ n masc
empacho
Estat en el qual una persona no digereix bé, sovint per un excés d'ingestió.

empatxar /em.paˈt͡ʃa/ /em.paˈt͡ʃaɾ/ /əm.pəˈt͡ʃa/ alg ant bal cent eiv empatx empatxa empatxada empatxades empatxaia empatxaien empatxaies empatxam empatxant empatxar empatxara empatxaran empatxarem empatxaren empatxares empatxareu empatxaria empatxarien empatxaries empatxariva empatxariven empatxarives empatxarà empatxaràs empatxaré empatxaríem empatxaríeu empatxarívem empatxaríveu empatxassen empatxasses empatxassin empatxassis empatxat empatxats empatxau empatxava empatxaven empatxaves empatxavi empatxavo empatxe empatxeguem empatxeguessa empatxeguessen empatxeguesses empatxegueu empatxegués empatxeguéssom empatxeguéssou empatxem empatxen empatxes empatxessa empatxessen empatxesses empatxessi empatxessin empatxessis empatxeu empatxi empatxin empatxis empatxo empatxos empatxs empatxà empatxàiem empatxàieu empatxàrem empatxàreu empatxàs empatxàssem empatxàsseu empatxàssim empatxàssiu empatxàvem empatxàvets empatxàveu empatxàvom empatxés empatxéssem empatxésseu empatxéssim empatxéssiu empatxí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empachar

empavonar /em.pa.voˈnaɾ/ /em.pa.βoˈna/ /əm.pə.voˈna/ /əm.pə.vuˈna/ /əm.pə.βuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empavon empavona empavonada empavonades empavonam empavonant empavonar empavonaran empavonarem empavonaren empavonares empavonareu empavonaria empavonarien empavonaries empavonarà empavonaràs empavonaré empavonaríem empavonaríeu empavonassen empavonasses empavonassin empavonassis empavonat empavonats empavonau empavonava empavonaven empavonaves empavonem empavonen empavones empavonessen empavonesses empavonessin empavonessis empavoneu empavoni empavonin empavonis empavono empavonà empavonàrem empavonàreu empavonàs empavonàssem empavonàsseu empavonàssim empavonàssiu empavonàvem empavonàveu empavonés empavonéssem empavonésseu empavonéssim empavonéssiu empavoní v
pavonar

empellar /em.peˈʎa/ /em.peˈʎaɾ/ /əm.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empell empella empellada empellades empellam empellant empellar empellara empellaran empellarem empellaren empellares empellareu empellaria empellarien empellaries empellarà empellaràs empellaré empellaríem empellaríeu empellassen empellasses empellassin empellassis empellat empellats empellau empellava empellaven empellaves empelle empellem empellen empelles empellessen empellesses empellessin empellessis empelleu empelli empellin empellis empello empellà empellàrem empellàreu empellàs empellàssem empellàsseu empellàssim empellàssiu empellàvem empellàveu empellés empelléssem empellésseu empelléssim empelléssiu empellí occ sept val v
encorar

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
injerto

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ alg ant bal cent eiv empelt empelta empeltada empeltades empeltaia empeltaien empeltaies empeltam empeltant empeltar empeltara empeltaran empeltarem empeltaren empeltares empeltareu empeltaria empeltarien empeltaries empeltariva empeltariven empeltarives empeltarà empeltaràs empeltaré empeltaríem empeltaríeu empeltarívem empeltaríveu empeltassen empeltasses empeltassin empeltassis empeltat empeltats empeltau empeltava empeltaven empeltaves empeltavi empeltavo empelte empelteguem empelteguessa empelteguessen empelteguesses empeltegueu empeltegués empelteguéssom empelteguéssou empeltem empelten empeltes empeltessa empeltessen empeltesses empeltessi empeltessin empeltessis empelteu empelti empeltin empeltis empelto empeltos empelts empeltà empeltàiem empeltàieu empeltàrem empeltàreu empeltàs empeltàssem empeltàsseu empeltàssim empeltàssiu empeltàvem empeltàvets empeltàveu empeltàvom empeltés empeltéssem empeltésseu empeltéssim empeltéssiu empeltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
injertar

empenta /amˈpen.ta/ /emˈpen.ta/ /əmˈpən.tə/ /əmˈpɛn.tə/ n fem
empujón
Cop donat a una persona, animal o cosa, per impel·lir-li moviment, normalment per a fer-la avançar o perquè perdi l'equilibri, quan és per fer-la avançar el cop és pel darrere, per tant, quan és a una persona és a l'esquena.
empuje
(hoquei sobre herba) Llançament executat amb un moviment d'acompanyament de l'estic en què la bola surt projectada arran de terra.

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ alg ant bal cent eiv empent empenta empentada empentades empentaia empentaien empentaies empentam empentant empentar empentara empentaran empentarem empentaren empentares empentareu empentaria empentarien empentaries empentariva empentariven empentarives empentarà empentaràs empentaré empentaríem empentaríeu empentarívem empentaríveu empentassen empentasses empentassin empentassis empentat empentats empentau empentava empentaven empentaves empentavi empentavo empente empenteguem empenteguessa empenteguessen empenteguesses empentegueu empentegués empenteguéssom empenteguéssou empentem empenten empentes empentessa empentessen empentesses empentessi empentessin empentessis empenteu empenti empentin empentis empento empentos empents empentà empentàiem empentàieu empentàrem empentàreu empentàs empentàssem empentàsseu empentàssim empentàssiu empentàvem empentàvets empentàveu empentàvom empentés empentéssem empentésseu empentéssim empentéssiu empentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empujar
Donar una empenta.
(rugbi) Empènyer amb els braços un adversari que duu la pilota.

empenya /amˈpe.ɲa/ /emˈpe.ɲa/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ n fem
empeine
Part superior del peu des del turmell fins als dits.
Part superior del calçat.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empenyor empenyora empenyorada empenyorades empenyoram empenyorant empenyorar empenyorara empenyoraran empenyorarem empenyoraren empenyorares empenyorareu empenyoraria empenyorarien empenyoraries empenyorarà empenyoraràs empenyoraré empenyoraríem empenyoraríeu empenyorassen empenyorasses empenyorassin empenyorassis empenyorat empenyorats empenyorau empenyorava empenyoraven empenyoraves empenyore empenyorem empenyoren empenyores empenyoressen empenyoresses empenyoressin empenyoressis empenyoreu empenyori empenyorin empenyoris empenyoro empenyorà empenyoràrem empenyoràreu empenyoràs empenyoràssem empenyoràsseu empenyoràssim empenyoràssiu empenyoràvem empenyoràveu empenyorés empenyoréssem empenyorésseu empenyoréssim empenyoréssiu empenyorí occ sept val v
empeñar
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
emperador
Cap d'un imperi.
(peixos) Peix teleosti de la família dels xífids, amb el maxil·lar prolongat en forma d’espasa, fort i ràpid i de costums pelàgics (Xiphias gladius).

empesa /emˈpe.za/ /əmˈpə.zə/ /əmˈpɛ.zə/ n fem
apresto

empesador /em.pe.zaˈðo/ /em.pe.zaˈðoɾ/ /əm.pə.zəˈðo/ n masc
empesador

empetitir /em.pe.tiˈti/ /em.pe.tiˈtiɾ/ /əm.pə.tiˈti/ bal empetiteix empetiteixen empetiteixes empetiteixi empetiteixin empetiteixis empetiteixo empetitesc empetitesqui empetitesquin empetitesquis empetitia empetitida empetitides empetitien empetities empetitiguem empetitigueu empetitim empetitint empetitir empetitira empetitiran empetitirem empetitiren empetitires empetitireu empetitiria empetitirien empetitiries empetitirà empetitiràs empetitiré empetitiríem empetitiríeu empetitisc empetitisca empetitisquen empetitisques empetitissen empetitisses empetitissin empetitissis empetitit empetitits empetitiu empetitix empetitixen empetitixes empetitixo empetití empetitíem empetitíeu empetitírem empetitíreu empetitís empetitíssem empetitísseu empetitíssim empetitíssiu n-occ occ sept val v
empequeñecer

empipador /am.pi.paˈðo/ /am.pi.paˈðoɾ/ /em.pi.paˈðo/ /em.pi.paˈðoɾ/ /əm.pi.pəˈðo/ adj masc
enojoso

empipament /em.pi.paˈmen/ /em.pi.paˈment/ /əm.pi.pəˈmen/ /əm.pi.pəˈment/ n masc
molestia

empipar /em.piˈpa/ /em.piˈpaɾ/ /əm.piˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empip empipa empipada empipades empipam empipant empipar empipara empiparan empiparem empiparen empipares empipareu empiparia empiparien empiparies empiparà empiparàs empiparé empiparíem empiparíeu empipassen empipasses empipassin empipassis empipat empipats empipau empipava empipaven empipaves empipe empipem empipen empipes empipessen empipesses empipessin empipessis empipeu empipi empipin empipis empipo empipà empipàrem empipàreu empipàs empipàssem empipàsseu empipàssim empipàssiu empipàvem empipàveu empipés empipéssem empipésseu empipéssim empipéssiu empipí occ sept val v
fastidiar

empirisme /em.piˈɾiz.me/ /əm.piˈɾiz.mə/ n masc
empirismo

empit /emˈpit/ n masc
repecho

empitjorar /am.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾaɾ/ /əm.pi.d͡ʒoˈɾa/ /əm.pi.d͡ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empitjor empitjora empitjorada empitjorades empitjoram empitjorant empitjorar empitjorara empitjoraran empitjorarem empitjoraren empitjorares empitjorareu empitjoraria empitjorarien empitjoraries empitjorarà empitjoraràs empitjoraré empitjoraríem empitjoraríeu empitjorassen empitjorasses empitjorassin empitjorassis empitjorat empitjorats empitjorau empitjorava empitjoraven empitjoraves empitjore empitjorem empitjoren empitjores empitjoressen empitjoresses empitjoressin empitjoressis empitjoreu empitjori empitjorin empitjoris empitjoro empitjorà empitjoràrem empitjoràreu empitjoràs empitjoràssem empitjoràsseu empitjoràssim empitjoràssiu empitjoràvem empitjoràveu empitjorés empitjoréssem empitjorésseu empitjoréssim empitjoréssiu empitjorí occ sept val v
empeorar

emplatar /em.pɫaˈta/ /em.pɫaˈtaɾ/ /əm.pɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. emplata emplatada emplatades emplatant emplatar emplatara emplataran emplatarem emplataren emplatares emplatareu emplataria emplatarien emplataries emplatarà emplataràs emplataré emplataríem emplataríeu emplatassen emplatasses emplatat emplatats emplatava emplataven emplataves emplate emplatem emplaten emplates emplatessen emplatesses emplatessin emplatessis emplateu emplati emplatin emplatis emplato emplatà emplatàrem emplatàreu emplatàssem emplatàsseu emplatàvem emplatàveu emplatés emplatéssem emplatésseu emplatéssim emplatéssiu emplatí occ val val (1) v
emplatar

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emplena emplenada emplenades emplenam emplenant emplenar emplenara emplenaran emplenarem emplenaren emplenares emplenareu emplenaria emplenarien emplenaries emplenarà emplenaràs emplenaré emplenaríem emplenaríeu emplenassen emplenasses emplenassin emplenassis emplenat emplenats emplenau emplenava emplenaven emplenaves emplene emplenem emplenen emplenes emplenessen emplenesses emplenessin emplenessis empleneu empleni emplenin emplenis empleno emplenà emplenàrem emplenàreu emplenàs emplenàssem emplenàsseu emplenàssim emplenàssiu emplenàvem emplenàveu emplenés emplenéssem emplenésseu emplenéssim emplenéssiu emplení emplèn occ sept val v
rellenar
Completar un document amb les dades demanades.

empobrir /am.poˈβɾi/ /am.pɾuˈβi/ /em.poˈbɾiɾ/ /em.poˈβɾi/ /əm.poˈbɾi/ /əm.puˈbɾi/ /əm.puˈβɾi/ bal empobreix empobreixen empobreixes empobreixi empobreixin empobreixis empobreixo empobresc empobresqui empobresquin empobresquis empobria empobrida empobrides empobrien empobries empobriguem empobrigueu empobrim empobrint empobrir empobrira empobriran empobrirem empobriren empobrires empobrireu empobriria empobririen empobriries empobrirà empobriràs empobriré empobriríem empobriríeu empobrisc empobrisca empobrisquen empobrisques empobrissen empobrisses empobrissin empobrissis empobrit empobrits empobriu empobrix empobrixen empobrixes empobrixo empobrí empobríem empobríeu empobrírem empobríreu empobrís empobríssem empobrísseu empobríssim empobríssiu n-occ occ sept val v
empobrecer

empoderament /em.po.ðe.ɾaˈmen/ /em.po.ðe.ɾaˈment/ /əm.po.ðə.ɾəˈment/ /əm.pu.ðə.ɾəˈmen/ n masc
capacitación

empoderar /em.po.ðeˈɾa/ /em.po.ðeˈɾaɾ/ /əm.po.ðəˈɾa/ /əm.pu.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empoder empodera empoderada empoderades empoderam empoderant empoderar empoderara empoderaran empoderarem empoderaren empoderares empoderareu empoderaria empoderarien empoderaries empoderarà empoderaràs empoderaré empoderaríem empoderaríeu empoderassen empoderasses empoderassin empoderassis empoderat empoderats empoderau empoderava empoderaven empoderaves empodere empoderem empoderen empoderes empoderessen empoderesses empoderessin empoderessis empodereu empoderi empoderin empoderis empodero empoderà empoderàrem empoderàreu empoderàs empoderàssem empoderàsseu empoderàssim empoderàssiu empoderàvem empoderàveu empoderés empoderéssem empoderésseu empoderéssim empoderéssiu empoderí occ sept val v
empoderar

empolsegar /am.poɫ.seˈɣa/ /am.poɫ.seˈɣaɾ/ /em.poɫ.seˈɣa/ /em.poɫ.seˈɣaɾ/ /əm.poɫ.səˈɣa/ /əm.puɫ.səˈɣa/ alg bal eiv empolseg empolsega empolsegada empolsegades empolsegam empolsegant empolsegar empolsegara empolsegaran empolsegarem empolsegaren empolsegares empolsegareu empolsegaria empolsegarien empolsegaries empolsegarà empolsegaràs empolsegaré empolsegaríem empolsegaríeu empolsegassen empolsegasses empolsegassin empolsegassis empolsegat empolsegats empolsegau empolsegava empolsegaven empolsegaves empolsego empolsegue empolseguem empolseguen empolsegues empolseguessen empolseguesses empolseguessin empolseguessis empolsegueu empolsegui empolseguin empolseguis empolsegués empolseguéssem empolseguésseu empolseguéssim empolseguéssiu empolseguí empolsegà empolsegàrem empolsegàreu empolsegàs empolsegàssem empolsegàsseu empolsegàssim empolsegàssiu empolsegàvem empolsegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
empolvar

emporprar /em.porˈpɾa/ /em.poɾˈpɾa/ /em.poɾˈpɾaɾ/ /əm.poɾˈpɾa/ /əm.purˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emporpr emporpra emporprada emporprades emporpram emporprant emporprar emporprara emporpraran emporprarem emporpraren emporprares emporprareu emporpraria emporprarien emporpraries emporprarà emporpraràs emporpraré emporpraríem emporpraríeu emporprassen emporprasses emporprassin emporprassis emporprat emporprats emporprau emporprava emporpraven emporpraves emporpre emporprem emporpren emporpres emporpressen emporpresses emporpressin emporpressis emporpreu emporpri emporprin emporpris emporpro emporprà emporpràrem emporpràreu emporpràs emporpràssem emporpràsseu emporpràssim emporpràssiu emporpràvem emporpràveu emporprés emporpréssem emporprésseu emporpréssim emporpréssiu emporprí occ sept val v
purpurar

emportar-se /am.poɾˈtaɾ.se/ /em.poɾˈtaɾ.se/ /əm.poɾˈtaɾ.sə/ /əm.pur.tərˈsə/ /əm.purˈtar.sə/ alg ant bal cent eiv emport emporta emportada emportades emportaia emportaien emportaies emportam emportant emportar emportara emportaran emportarem emportaren emportares emportareu emportaria emportarien emportaries emportariva emportariven emportarives emportarà emportaràs emportaré emportaríem emportaríeu emportarívem emportaríveu emportassen emportasses emportassin emportassis emportat emportats emportau emportava emportaven emportaves emportavi emportavo emporte emporteguem emporteguessa emporteguessen emporteguesses emportegueu emportegués emporteguéssom emporteguéssou emportem emporten emportes emportessa emportessen emportesses emportessi emportessin emportessis emporteu emporti emportin emportis emporto emportos emports emportà emportàiem emportàieu emportàrem emportàreu emportàs emportàssem emportàsseu emportàssim emportàssiu emportàvem emportàvets emportàveu emportàvom emportés emportéssem emportésseu emportéssim emportéssiu emportí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
llevarse

emportar-se un adversari v
llevarse a un adversario

empostissar /am.pos.tiˈsa/ /am.pos.tiˈsaɾ/ /em.pos.tiˈsa/ /em.pos.tiˈsaɾ/ /əm.pos.tiˈsa/ /əm.pus.tiˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empostissa empostissada empostissades empostissam empostissant empostissar empostissara empostissaran empostissarem empostissaren empostissares empostissareu empostissaria empostissarien empostissaries empostissarà empostissaràs empostissaré empostissaríem empostissaríeu empostissassen empostissasses empostissassin empostissassis empostissat empostissats empostissau empostissava empostissaven empostissaves empostisse empostissem empostissen empostisses empostissessen empostissesses empostissessin empostissessis empostisseu empostissi empostissin empostissis empostisso empostissà empostissàrem empostissàreu empostissàs empostissàssem empostissàsseu empostissàssim empostissàssiu empostissàvem empostissàveu empostissés empostisséssem empostissésseu empostisséssim empostisséssiu empostissí empostís occ sept val v
entablar

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
huella

empremtar /em.pɾemˈta/ /em.pɾemˈtaɾ/ /əm.pɾəmˈta/ alg ant bal cent eiv empremt empremta empremtada empremtades empremtaia empremtaien empremtaies empremtam empremtant empremtar empremtara empremtaran empremtarem empremtaren empremtares empremtareu empremtaria empremtarien empremtaries empremtariva empremtariven empremtarives empremtarà empremtaràs empremtaré empremtaríem empremtaríeu empremtarívem empremtaríveu empremtassen empremtasses empremtassin empremtassis empremtat empremtats empremtau empremtava empremtaven empremtaves empremtavi empremtavo empremte empremteguem empremteguessa empremteguessen empremteguesses empremtegueu empremtegués empremteguéssom empremteguéssou empremtem empremten empremtes empremtessa empremtessen empremtesses empremtessi empremtessin empremtessis empremteu empremti empremtin empremtis empremto empremtos empremts empremtà empremtàiem empremtàieu empremtàrem empremtàreu empremtàs empremtàssem empremtàsseu empremtàssim empremtàssiu empremtàvem empremtàvets empremtàveu empremtàvom empremtés empremtéssem empremtésseu empremtéssim empremtéssiu empremtí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
hollar

emprendre /amˈpen.dɾe/ /emˈpen.dɾe/ /əmˈpən.dɾə/ /əmˈpɛn.dɾə/ bal emprenc emprendran emprendre emprendrem emprendreu emprendria emprendrien emprendries emprendrà emprendràs emprendré emprendríem emprendríeu emprenem emprenen emprenent empreneu emprenga emprenguem emprenguen emprenguera emprengueren emprengueres emprengues emprenguessen emprenguesses emprenguessin emprenguessis emprengueu emprengui emprenguin emprenguis emprengué emprenguérem emprenguéreu emprengués emprenguéssem emprenguésseu emprenguéssim emprenguéssiu emprenguí emprenia emprenien emprenies emprens empreníem empreníeu empresa empreses empresos emprèn emprès emprén emprés occ val v
emprender

emprenyament /em.pɾe.ɲaˈmen/ /em.pɾe.ɲaˈment/ /əm.pɾə.ɲəˈmen/ /əm.pɾə.ɲəˈment/ n masc
enfado
(col·loquial) Acte o efecte d'emprenyar o d'emprenyar-se.

emprenyar /am.pɾaˈɲa/ /am.pɾeˈɲa/ /em.pɾeˈɲa/ /em.pɾeˈɲaɾ/ /əm.pɾəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empreny emprenya emprenyada emprenyades emprenyam emprenyant emprenyar emprenyara emprenyaran emprenyarem emprenyaren emprenyares emprenyareu emprenyaria emprenyarien emprenyaries emprenyarà emprenyaràs emprenyaré emprenyaríem emprenyaríeu emprenyassen emprenyasses emprenyassin emprenyassis emprenyat emprenyats emprenyau emprenyava emprenyaven emprenyaves emprenye emprenyem emprenyen emprenyes emprenyessen emprenyesses emprenyessin emprenyessis emprenyeu emprenyi emprenyin emprenyis emprenyo emprenyà emprenyàrem emprenyàreu emprenyàs emprenyàssem emprenyàsseu emprenyàssim emprenyàssiu emprenyàvem emprenyàveu emprenyés emprenyéssem emprenyésseu emprenyéssim emprenyéssiu emprenyí occ sept val v
cabrear

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
empresa

empresa matriu n fem
empresa matriz

empresari /em.pɾeˈza.ɾi/ /əm.pɾəˈza.ɾi/ n masc
empresario

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
encarcelamiento

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empreson empresona empresonada empresonades empresonam empresonant empresonar empresonara empresonaran empresonarem empresonaren empresonares empresonareu empresonaria empresonarien empresonaries empresonarà empresonaràs empresonaré empresonaríem empresonaríeu empresonassen empresonasses empresonassin empresonassis empresonat empresonats empresonau empresonava empresonaven empresonaves empresone empresonem empresonen empresones empresonessen empresonesses empresonessin empresonessis empresoneu empresoni empresonin empresonis empresono empresonà empresonàrem empresonàreu empresonàs empresonàssem empresonàsseu empresonàssim empresonàssiu empresonàvem empresonàveu empresonés empresonéssem empresonésseu empresonéssim empresonéssiu empresoní occ sept val v
encarcelar

empriu /amˈpɾiw/ /emˈpɾiw/ /əmˈpɾiw/ n masc
ejido

emprovar /em.pɾoˈvaɾ/ /em.pɾoˈβa/ /əm.pɾoˈva/ /əm.pɾuˈva/ /əm.pɾuˈβa/ alg ant bal cent eiv emprou emprous emprov emprova emprovada emprovades emprovaia emprovaien emprovaies emprovaieu emprovam emprovant emprovar emprovara emprovaran emprovarem emprovaren emprovares emprovareu emprovaria emprovarien emprovaries emprovariva emprovariven emprovarives emprovarà emprovaràs emprovaré emprovaríem emprovaríeu emprovarívem emprovaríveu emprovassen emprovasses emprovassin emprovassis emprovat emprovats emprovau emprovava emprovaven emprovaves emprovavi emprovavo emprove emproveguem emproveguessa emproveguessen emproveguesses emprovegueu emprovegués emproveguéssom emproveguéssou emprovem emproven emproves emprovessa emprovessen emprovesses emprovessi emprovessin emprovessis emproveu emprovi emprovin emprovis emprovo emprovos emprovà emprovàiem emprovàrem emprovàreu emprovàs emprovàssem emprovàsseu emprovàssim emprovàssiu emprovàvem emprovàvets emprovàveu emprovàvom emprovés emprovéssem emprovésseu emprovéssim emprovéssiu emproví n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
probar

empudegar /am.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣaɾ/ /əm.pu.ðəˈɣa/ alg bal eiv empudeg empudega empudegada empudegades empudegam empudegant empudegar empudegara empudegaran empudegarem empudegaren empudegares empudegareu empudegaria empudegarien empudegaries empudegarà empudegaràs empudegaré empudegaríem empudegaríeu empudegassen empudegasses empudegassin empudegassis empudegat empudegats empudegau empudegava empudegaven empudegaves empudego empudegue empudeguem empudeguen empudegues empudeguessen empudeguesses empudeguessin empudeguessis empudegueu empudegui empudeguin empudeguis empudegués empudeguéssem empudeguésseu empudeguéssim empudeguéssiu empudeguí empudegà empudegàrem empudegàreu empudegàs empudegàssem empudegàsseu empudegàssim empudegàssiu empudegàvem empudegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
apestar
Omplir de males olors.
fastidiar
Importunar una persona amb peticions o xerrameca incessant.

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ bal empenc empenguem empengueren empengueres empenguessin empenguessis empengueu empengui empenguin empenguis empengué empenguérem empenguéreu empengués empenguéssim empenguéssiu empenguí empeny empenya empenyem empenyen empenyent empenyera empenyeran empenyerem empenyeren empenyeres empenyereu empenyeria empenyerien empenyeries empenyerà empenyeràs empenyeré empenyeríem empenyeríeu empenyes empenyessen empenyesses empenyessin empenyessis empenyeu empenyi empenyia empenyien empenyies empenyin empenyis empenyo empenys empenyé empenyérem empenyéreu empenyés empenyéssem empenyésseu empenyéssim empenyéssiu empenyí empenyíem empenyíeu empesa empeses empesos empènyer empès empés occ sept val v
empujar
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.
(rugbi) Fer avançar una melé ordenada o una melé espontània obligant l'equip adversari a recular cap a la zona d'assaig que li és pròpia.

empíricament /emˌpi.ɾi.kaˈmen/ /emˌpi.ɾi.kaˈment/ /əmˌpi.ɾi.kəˈmen/ /əmˌpi.ɾi.kəˈment/ adv
empíricamente

emulador /e.mu.ɫaˈðo/ /e.mu.ɫaˈðoɾ/ /ə.mu.ɫəˈðo/ n masc
emulador

emulgent /e.muɫˈd͡ʒen/ /e.muɫˈd͡ʒent/ /ə.muɫˈʒen/ /ə.muɫˈʒent/ /ə.muʎˈʒen/ n masc
emulgente

emèrit /eˈmɛ.ɾit/ /əˈmɛ.ɾit/ emèrita adj masc
emérito

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ article
el
Article personal masculí que s’empra exclusivament davant noms, cognoms i sobrenoms de persona.

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
en
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
La manera.
El temps.
Preposició que denota mitjà; mitjançant.
Preposició que denota situació o estat.

en Pau, en Pere i en Berenguera pn
Fulano, Mengano y Zutano

en avant adv
más adelante

en breu adv
en breve

en cas que conjunction
caso que

en conill adj
en cueros

en efecte adv
en efecto

en excés adv
en exceso

en joc adv
en juego
(esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.
(rugbi) En una posició que no és un fora de joc.

en lloc de preposition
en lugar de

en línia /en adj
en linea

en pau descansi idiom
descanse en paz

en pilotes adv
en pelota

en poques paraules adv
en pocas palabras

en punta adv
en punta

en qüestió /en /ən adj
en cuestión

en resum /en.reˈzum/ adv
en resumen

en un moment adv
al momento

en vigor adv
en vigor

ena /ˈe.na/ /ˈe.nə/ n fem
ene

enagos /eˈna.ɣos/ /əˈna.ɣos/ /əˈna.ɣus/ n masc
enaguas

enaiguar /a.najˈɣa/ /e.najˈɣwa/ /e.najˈɣwaɾ/ /ə.nəjˈɣa/ /ə.nəjˈɣwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. enaigua enaiguada enaiguades enaiguant enaiguar enaiguara enaiguaran enaiguarem enaiguaren enaiguares enaiguareu enaiguaria enaiguarien enaiguaries enaiguarà enaiguaràs enaiguaré enaiguaríem enaiguaríeu enaiguassen enaiguasses enaiguat enaiguats enaiguava enaiguaven enaiguaves enaiguo enaiguà enaiguàrem enaiguàreu enaiguàssem enaiguàsseu enaiguàvem enaiguàveu enaigüe enaigüem enaigüen enaigües enaigüessen enaigüesses enaigüessin enaigüessis enaigüeu enaigüi enaigüin enaigüis enaigüés enaigüéssem enaigüésseu enaigüéssim enaigüéssiu enaigüí occ sept val val (1) v
anegar
Cobrir d’aigua

enaltiment /e.naɫ.tiˈmen/ /e.naɫ.tiˈment/ /ə.nəɫ.tiˈmen/ /ə.nəɫ.tiˈment/ n masc
enaltecimiento

enaltir /e.naɫˈti/ /e.naɫˈtiɾ/ bal enalteix enalteixen enalteixes enalteixi enalteixin enalteixis enalteixo enaltesc enaltesqui enaltesquin enaltesquis enaltia enaltida enaltides enaltien enalties enaltiguem enaltigueu enaltim enaltint enaltir enaltira enaltiran enaltirem enaltiren enaltires enaltireu enaltiria enaltirien enaltiries enaltirà enaltiràs enaltiré enaltiríem enaltiríeu enaltisc enaltisca enaltisquen enaltisques enaltissen enaltisses enaltissin enaltissis enaltit enaltits enaltiu enaltix enaltixen enaltixes enaltixo enaltí enaltíem enaltíeu enaltírem enaltíreu enaltís enaltíssem enaltísseu enaltíssim enaltíssiu n-occ occ sept val v
enaltecer

enamorament /e.na.mo.ɾaˈmen/ /e.na.mo.ɾaˈment/ /ə.nə.mo.ɾəˈment/ /ə.nə.mu.ɾəˈmen/ n masc
enamoramiento

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enamor enamora enamorada enamorades enamoram enamorant enamorar enamorara enamoraran enamorarem enamoraren enamorares enamorareu enamoraria enamorarien enamoraries enamorarà enamoraràs enamoraré enamoraríem enamoraríeu enamorassen enamorasses enamorassin enamorassis enamorat enamorats enamorau enamorava enamoraven enamoraves enamore enamorem enamoren enamores enamoressen enamoresses enamoressin enamoressis enamoreu enamori enamorin enamoris enamoro enamorà enamoràrem enamoràreu enamoràs enamoràssem enamoràsseu enamoràssim enamoràssiu enamoràvem enamoràveu enamorés enamoréssem enamorésseu enamoréssim enamoréssiu enamorí occ sept val v
enamorar
Fer sorgir amor a algú.
enamorarse
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

enarborar /e.nar.βoˈɾa/ /e.naɾ.boˈɾaɾ/ /e.naɾ.βoˈɾa/ /ə.nər.buˈɾa/ /ə.nəɾ.boˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enarbor enarbora enarborada enarborades enarboram enarborant enarborar enarborara enarboraran enarborarem enarboraren enarborares enarborareu enarboraria enarborarien enarboraries enarborarà enarboraràs enarboraré enarboraríem enarboraríeu enarborassen enarborasses enarborassin enarborassis enarborat enarborats enarborau enarborava enarboraven enarboraves enarbore enarborem enarboren enarbores enarboressen enarboresses enarboressin enarboressis enarboreu enarbori enarborin enarboris enarboro enarborà enarboràrem enarboràreu enarboràs enarboràssem enarboràsseu enarboràssim enarboràssiu enarboràvem enarboràveu enarborés enarboréssem enarborésseu enarboréssim enarboréssiu enarborí occ sept val v
enarbolar

enarbrar /en.arˈβɾa/ /en.aɾˈbɾaɾ/ /en.aɾˈβɾa/ /ən.ərˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enarbr enarbra enarbrada enarbrades enarbram enarbrant enarbrar enarbrara enarbraran enarbrarem enarbraren enarbrares enarbrareu enarbraria enarbrarien enarbraries enarbrarà enarbraràs enarbraré enarbraríem enarbraríeu enarbrassen enarbrasses enarbrassin enarbrassis enarbrat enarbrats enarbrau enarbrava enarbraven enarbraves enarbre enarbrem enarbren enarbres enarbressen enarbresses enarbressin enarbressis enarbreu enarbri enarbrin enarbris enarbro enarbrà enarbràrem enarbràreu enarbràs enarbràssem enarbràsseu enarbràssim enarbràssiu enarbràvem enarbràveu enarbrés enarbréssem enarbrésseu enarbréssim enarbréssiu enarbrí occ sept val v
emparrarse
(pronominal) Una planta, enfilar-se pels arbres.

enardir /e.narˈði/ /e.naɾˈði/ /e.naɾˈðiɾ/ /ə.nərˈdi/ bal enardeix enardeixen enardeixes enardeixi enardeixin enardeixis enardeixo enardesc enardesqui enardesquin enardesquis enardia enardida enardides enardien enardies enardiguem enardigueu enardim enardint enardir enardira enardiran enardirem enardiren enardires enardireu enardiria enardirien enardiries enardirà enardiràs enardiré enardiríem enardiríeu enardisc enardisca enardisquen enardisques enardissen enardisses enardissin enardissis enardit enardits enardiu enardix enardixen enardixes enardixo enardí enardíem enardíeu enardírem enardíreu enardís enardíssem enardísseu enardíssim enardíssiu n-occ occ sept val v
enardecer

enartar /e.narˈta/ /e.naɾˈta/ /e.naɾˈtaɾ/ /ə.nərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. enarta enartada enartades enartant enartar enartara enartaran enartarem enartaren enartares enartareu enartaria enartarien enartaries enartarà enartaràs enartaré enartaríem enartaríeu enartassen enartasses enartat enartats enartava enartaven enartaves enarte enartem enarten enartes enartessen enartesses enartessin enartessis enarteu enarti enartin enartis enarto enartà enartàrem enartàreu enartàssem enartàsseu enartàvem enartàveu enartés enartéssem enartésseu enartéssim enartéssiu enartí occ sept val val (1) v
enartar

encabir /aŋ.kaˈβi/ /eŋ.kaˈbiɾ/ /eŋ.kaˈβi/ /əŋ.kəˈβi/ alg ant bal centr eiv encabeix encabeixa encabeixen encabeixes encabeixi encabeixin encabeixis encabeixo encabeixs encabesc encabesca encabesquen encabesques encabesqui encabesquin encabesquis encabia encabida encabides encabien encabies encabiguem encabiguera encabigueren encabigueres encabiguessen encabiguesses encabiguessin encabiguessis encabigueu encabigueva encabigueven encabigueves encabigué encabiguérem encabiguéreu encabigués encabiguéssem encabiguésseu encabiguéssim encabiguéssiu encabiguévem encabiguéveu encabim encabint encabir encabira encabiran encabirem encabiren encabires encabireu encabiria encabirien encabiries encabiriva encabiriven encabirives encabirà encabiràs encabiré encabiríem encabiríeu encabirívem encabiríveu encabisc encabisca encabisco encabiscos encabisquem encabisquen encabisques encabisqueu encabissa encabissen encabisses encabissi encabissin encabissis encabist encabit encabits encabiu encabiva encabiven encabives encabix encabixa encabixen encabixes encabixi encabixin encabixis encabixo encabixos encabí encabíem encabíets encabíeu encabírem encabíreu encabís encabíscon encabíssem encabísseu encabíssim encabíssiu encabíssom encabíssou encabívem encabíveu encabíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
meter

encaboriar /aŋ.ka.βo.ɾiˈa/ /eŋ.ka.bo.ɾiˈaɾ/ /eŋ.ka.βo.ɾiˈa/ /əŋ.kə.bo.ɾiˈa/ /əŋ.kə.bu.ɾiˈa/ /əŋ.kə.βu.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encaboria encaboriada encaboriades encaboriant encaboriar encaboriara encaboriaran encaboriarem encaboriaren encaboriares encaboriareu encaboriaria encaboriarien encaboriaries encaboriarà encaboriaràs encaboriaré encaboriaríem encaboriaríeu encaboriassen encaboriasses encaboriat encaboriats encaboriava encaboriaven encaboriaves encaborie encaboriem encaborien encabories encaboriessen encaboriesses encaboriessin encaboriessis encaborieu encaborio encaborià encaboriàrem encaboriàreu encaboriàssem encaboriàsseu encaboriàvem encaboriàveu encaboriés encaboriéssem encaboriésseu encaboriéssim encaboriéssiu encaborií encaboriï encaboriïn encaboriïs occ sept val val (1) v
preocupar

encabritar-se /aŋ.ka.βɾiˈtaɾ.se/ /eŋ.ka.bɾiˈtaɾ.se/ /əŋ.kə.bɾi.tərˈsə/ /əŋ.kə.bɾiˈtaɾ.sə/ /əŋ.kə.βɾiˈtar.sə/ alg ant bal cent eiv encabrit encabrita encabritada encabritades encabritaia encabritaien encabritaies encabritam encabritant encabritar encabritara encabritaran encabritarem encabritaren encabritares encabritareu encabritaria encabritarien encabritaries encabritariva encabritariven encabritarives encabritarà encabritaràs encabritaré encabritaríem encabritaríeu encabritarívem encabritaríveu encabritassen encabritasses encabritassin encabritassis encabritat encabritats encabritau encabritava encabritaven encabritaves encabritavi encabritavo encabrite encabriteguem encabriteguessa encabriteguessen encabriteguesses encabritegueu encabritegués encabriteguéssom encabriteguéssou encabritem encabriten encabrites encabritessa encabritessen encabritesses encabritessi encabritessin encabritessis encabriteu encabriti encabritin encabritis encabrito encabritos encabrits encabrità encabritàiem encabritàieu encabritàrem encabritàreu encabritàs encabritàssem encabritàsseu encabritàssim encabritàssiu encabritàvem encabritàvets encabritàveu encabritàvom encabrités encabritéssem encabritésseu encabritéssim encabritéssiu encabrití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encabritarse

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ alg ant bal cent eiv encaix encaixa encaixada encaixades encaixaia encaixaien encaixaies encaixam encaixant encaixar encaixara encaixaran encaixarem encaixaren encaixares encaixareu encaixaria encaixarien encaixaries encaixariva encaixariven encaixarives encaixarà encaixaràs encaixaré encaixaríem encaixaríeu encaixarívem encaixaríveu encaixassen encaixasses encaixassin encaixassis encaixat encaixats encaixau encaixava encaixaven encaixaves encaixavi encaixavo encaixe encaixeguem encaixeguessa encaixeguessen encaixeguesses encaixegueu encaixegués encaixeguéssom encaixeguéssou encaixem encaixen encaixes encaixessa encaixessen encaixesses encaixessi encaixessin encaixessis encaixeu encaixi encaixin encaixis encaixo encaixos encaixs encaixà encaixàiem encaixàieu encaixàrem encaixàreu encaixàs encaixàssem encaixàsseu encaixàssim encaixàssiu encaixàvem encaixàvets encaixàveu encaixàvom encaixés encaixéssem encaixésseu encaixéssim encaixéssiu encaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encajar
Col·locar en caixes.
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.
(figuradament) Adaptar-se una persona a un context nou.
(esports de pilota) Rebre un gol.

encaixar-se /eŋ.kajˈʃar.se/ /eŋ.kajˈʃaɾ.se/ /eŋ.kaˈʃaɾ.se/ /əŋ.kə.ʃərˈsə/ /əŋ.kəˈʃar.sə/ /əŋ.kəˈʃaɾ.sə/ v
entrar en contacto
(rugbi) Entrar en contacte ajupits, els jugadors de la primera línia de cada equip d'una melé ordenada, amb el cap i les espatlles a l'altura dels malucs o per sobre, agafats pels braços i amb les espatlles tocant els adversaris, quan l'àrbitre ho indica.

encalar /eŋ.kaˈɫa/ /eŋ.kaˈɫaɾ/ /əŋ.kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encala encalada encalades encalant encalar encalara encalaran encalarem encalaren encalares encalareu encalaria encalarien encalaries encalarà encalaràs encalaré encalaríem encalaríeu encalassen encalasses encalat encalats encalava encalaven encalaves encale encalem encalen encales encaleu encalà encalàrem encalàreu encalàssem encalàsseu encalàvem encalàveu encalí occ val val (1) v
encalar

encalmar-se /aŋ.kaɫˈmaɾ.se/ /eŋ.kaɫˈmaɾ.se/ /əŋ.kəɫ.mərˈsə/ /əŋ.kəɫˈmar.sə/ /əŋ.kəɫˈmaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv encalm encalma encalmada encalmades encalmaia encalmaien encalmaies encalmam encalmant encalmar encalmara encalmaran encalmarem encalmaren encalmares encalmareu encalmaria encalmarien encalmaries encalmariva encalmariven encalmarives encalmarà encalmaràs encalmaré encalmaríem encalmaríeu encalmarívem encalmaríveu encalmassen encalmasses encalmassin encalmassis encalmat encalmats encalmau encalmava encalmaven encalmaves encalmavi encalmavo encalme encalmeguem encalmeguessa encalmeguessen encalmeguesses encalmegueu encalmegués encalmeguéssom encalmeguéssou encalmem encalmen encalmes encalmessa encalmessen encalmesses encalmessi encalmessin encalmessis encalmeu encalmi encalmin encalmis encalmo encalmos encalms encalmà encalmàiem encalmàieu encalmàrem encalmàreu encalmàs encalmàssem encalmàsseu encalmàssim encalmàssiu encalmàvem encalmàvets encalmàveu encalmàvom encalmés encalméssem encalmésseu encalméssim encalméssiu encalmí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encalmarse

encalostrar-se /aŋ.ka.lusˈtɾaɾ.se/ /eŋ.ka.ɫosˈtɾaɾ.se/ /əŋ.kə.ɫosˈtɾaɾ.sə/ /əŋ.kə.ɫus.tɾərˈsə/ /əŋ.kə.ɫusˈtɾar.sə/ alg ant bal cent eiv encalostr encalostra encalostrada encalostrades encalostraia encalostraien encalostraies encalostram encalostrant encalostrar encalostrara encalostraran encalostrarem encalostraren encalostrares encalostrareu encalostraria encalostrarien encalostraries encalostrariva encalostrariven encalostrarives encalostrarà encalostraràs encalostraré encalostraríem encalostraríeu encalostrarívem encalostraríveu encalostrassen encalostrasses encalostrassin encalostrassis encalostrat encalostrats encalostrau encalostrava encalostraven encalostraves encalostravi encalostravo encalostre encalostreguem encalostreguessa encalostreguessen encalostreguesses encalostregueu encalostregués encalostreguéssom encalostreguéssou encalostrem encalostren encalostres encalostressa encalostressen encalostresses encalostressi encalostressin encalostressis encalostreu encalostri encalostrin encalostris encalostro encalostros encalostrs encalostrà encalostràiem encalostràieu encalostràrem encalostràreu encalostràs encalostràssem encalostràsseu encalostràssim encalostràssiu encalostràvem encalostràvets encalostràveu encalostràvom encalostrés encalostréssem encalostrésseu encalostréssim encalostréssiu encalostrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encalostrarse

encalçar /aŋ.kaɫˈsa/ /eŋ.kaɫˈsa/ /eŋ.kaɫˈsaɾ/ /əŋ.kəɫˈsa/ alg ant bal cent eiv encalce encalceguem encalceguessa encalceguessen encalceguesses encalcegueu encalcegués encalceguéssom encalceguéssou encalcem encalcen encalces encalcessa encalcessen encalcesses encalcessi encalcessin encalcessis encalceu encalci encalcin encalcis encalcés encalcéssem encalcésseu encalcéssim encalcéssiu encalcí encalç encalça encalçada encalçades encalçaia encalçaien encalçaies encalçam encalçant encalçar encalçara encalçaran encalçarem encalçaren encalçares encalçareu encalçaria encalçarien encalçaries encalçariva encalçariven encalçarives encalçarà encalçaràs encalçaré encalçaríem encalçaríeu encalçarívem encalçaríveu encalçassen encalçasses encalçassin encalçassis encalçat encalçats encalçau encalçava encalçaven encalçaves encalçavi encalçavo encalço encalços encalçà encalçàiem encalçàieu encalçàrem encalçàreu encalçàs encalçàssem encalçàsseu encalçàssim encalçàssiu encalçàvem encalçàvets encalçàveu encalçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
hostigar

encaminador /eŋ.ka.mi.naˈðo/ /eŋ.ka.mi.naˈðoɾ/ /əŋ.kə.mi.nəˈðo/ n masc
enrutador

encanonar /aŋ.ka.noˈna/ /aŋ.ka.noˈnaɾ/ /eŋ.ka.noˈna/ /eŋ.ka.noˈnaɾ/ /əŋ.kə.noˈna/ /əŋ.kə.nuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encanon encanona encanonada encanonades encanonam encanonant encanonar encanonara encanonaran encanonarem encanonaren encanonares encanonareu encanonaria encanonarien encanonaries encanonarà encanonaràs encanonaré encanonaríem encanonaríeu encanonassen encanonasses encanonassin encanonassis encanonat encanonats encanonau encanonava encanonaven encanonaves encanone encanonem encanonen encanones encanonessen encanonesses encanonessin encanonessis encanoneu encanoni encanonin encanonis encanono encanonà encanonàrem encanonàreu encanonàs encanonàssem encanonàsseu encanonàssim encanonàssiu encanonàvem encanonàveu encanonés encanonéssem encanonésseu encanonéssim encanonéssiu encanoní occ sept val v
encañonar entubar
(valencià) canonar (canons de ploma)

encantar /aŋ.kanˈta/ /aŋ.kanˈtaɾ/ /eŋ.kanˈta/ /eŋ.kanˈtaɾ/ /əŋ.kənˈta/ alg ant bal cent eiv encant encanta encantada encantades encantaia encantaien encantaies encantam encantant encantar encantara encantaran encantarem encantaren encantares encantareu encantaria encantarien encantaries encantariva encantariven encantarives encantarà encantaràs encantaré encantaríem encantaríeu encantarívem encantaríveu encantassen encantasses encantassin encantassis encantat encantats encantau encantava encantaven encantaves encantavi encantavo encante encanteguem encanteguessa encanteguessen encanteguesses encantegueu encantegués encanteguéssom encanteguéssou encantem encanten encantes encantessa encantessen encantesses encantessi encantessin encantessis encanteu encanti encantin encantis encanto encantos encants encantà encantàiem encantàieu encantàrem encantàreu encantàs encantàssem encantàsseu encantàssim encantàssiu encantàvem encantàvets encantàveu encantàvom encantés encantéssem encantésseu encantéssim encantéssiu encantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encantar
Manipular usant fórmules màgiques, encanteris.
(figurat) Agradar amb plaer o admiració.
(intransitiu) Restar aturat pensant o veient alguna cosa.

encantat /eŋ.kanˈtat/ /əŋ.kənˈtat/ adj masc
encantado
Que està sempre distret, que no para atenció.
atascado
Un afer, un fet, un fenomen, que es troba paralitzat.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
encantamiento

encanudir /eŋ.ka.nuˈði/ /eŋ.ka.nuˈðiɾ/ /əŋ.kə.nuˈði/ encanudeix encanudeixen encanudeixes encanudeixi encanudeixin encanudeixis encanudeixo encanudia encanudida encanudides encanudien encanudies encanudim encanudint encanudir encanudira encanudiran encanudirem encanudiren encanudires encanudireu encanudiria encanudirien encanudiries encanudirà encanudiràs encanudiré encanudiríem encanudiríeu encanudisc encanudisca encanudisquen encanudisques encanudissen encanudisses encanudissin encanudissis encanudit encanudits encanudiu encanudix encanudixen encanudixes encanudí encanudíem encanudíeu encanudírem encanudíreu encanudís encanudíssem encanudísseu encanudíssim encanudíssiu occ sept val v
encanecer

encanyissar /aŋ.ka.ɲiˈsa/ /aŋ.ka.ɲiˈsaɾ/ /eŋ.ka.ɲiˈsa/ /eŋ.ka.ɲiˈsaɾ/ /əŋ.kə.ɲiˈsa/ alg ant bal cent eiv encanyissa encanyissada encanyissades encanyissaia encanyissaien encanyissaies encanyissam encanyissant encanyissar encanyissara encanyissaran encanyissarem encanyissaren encanyissares encanyissareu encanyissaria encanyissarien encanyissaries encanyissariva encanyissariven encanyissarives encanyissarà encanyissaràs encanyissaré encanyissaríem encanyissaríeu encanyissarívem encanyissaríveu encanyissassen encanyissasses encanyissassin encanyissassis encanyissat encanyissats encanyissau encanyissava encanyissaven encanyissaves encanyissavi encanyissavo encanyisse encanyisseguem encanyisseguessa encanyisseguessen encanyisseguesses encanyissegueu encanyissegués encanyisseguéssom encanyisseguéssou encanyissem encanyissen encanyisses encanyissessa encanyissessen encanyissesses encanyissessi encanyissessin encanyissessis encanyisseu encanyissi encanyissin encanyissis encanyisso encanyissos encanyissà encanyissàiem encanyissàieu encanyissàrem encanyissàreu encanyissàs encanyissàssem encanyissàsseu encanyissàssim encanyissàssiu encanyissàvem encanyissàvets encanyissàveu encanyissàvom encanyissés encanyisséssem encanyissésseu encanyisséssim encanyisséssiu encanyissí encanyís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encañar

encapçalar /aŋ.kap.saˈɫa/ /aŋ.kap.saˈɫaɾ/ /eŋ.kap.saˈɫa/ /eŋ.kap.saˈɫaɾ/ /əŋ.kəp.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encapçal encapçala encapçalada encapçalades encapçalam encapçalant encapçalar encapçalara encapçalaran encapçalarem encapçalaren encapçalares encapçalareu encapçalaria encapçalarien encapçalaries encapçalarà encapçalaràs encapçalaré encapçalaríem encapçalaríeu encapçalassen encapçalasses encapçalassin encapçalassis encapçalat encapçalats encapçalau encapçalava encapçalaven encapçalaves encapçale encapçalem encapçalen encapçales encapçalessen encapçalesses encapçalessin encapçalessis encapçaleu encapçali encapçalin encapçalis encapçalo encapçalà encapçalàrem encapçalàreu encapçalàs encapçalàssem encapçalàsseu encapçalàssim encapçalàssiu encapçalàvem encapçalàveu encapçalés encapçaléssem encapçalésseu encapçaléssim encapçaléssiu encapçalí occ sept val v
encabezar

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
todavía aún

encara bo adv
ainde bem menos mal

encara que conjunction
aunque

encaramel·lar /aŋ.ka.ɾa.meˈɫa/ /aŋ.ka.ɾa.meˈɫaɾ/ /eŋ.ka.ɾa.meɫˈɫa/ /eŋ.ka.ɾa.meɫˈɫaɾ/ /eŋ.ka.ɾa.meˈɫa/ /əŋ.kə.ɾə.məɫˈɫa/ /əŋ.kə.ɾə.məˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encaramel encaramel·la encaramel·lada encaramel·lades encaramel·lam encaramel·lant encaramel·lar encaramel·lara encaramel·laran encaramel·larem encaramel·laren encaramel·lares encaramel·lareu encaramel·laria encaramel·larien encaramel·laries encaramel·larà encaramel·laràs encaramel·laré encaramel·laríem encaramel·laríeu encaramel·lassen encaramel·lasses encaramel·lassin encaramel·lassis encaramel·lat encaramel·lats encaramel·lau encaramel·lava encaramel·laven encaramel·laves encaramel·le encaramel·lem encaramel·len encaramel·les encaramel·lessen encaramel·lesses encaramel·lessin encaramel·lessis encaramel·leu encaramel·li encaramel·lin encaramel·lis encaramel·lo encaramel·là encaramel·làrem encaramel·làreu encaramel·làs encaramel·làssem encaramel·làsseu encaramel·làssim encaramel·làssiu encaramel·làvem encaramel·làveu encaramel·lés encaramel·léssem encaramel·lésseu encaramel·léssim encaramel·léssiu encaramel·lí occ sept val v
acaramelar

encaridament /eŋ.kaˌɾi.ðaˈmen/ /eŋ.kaˌɾi.ðaˈment/ /əŋ.kəˌɾi.ðəˈmen/ /əŋ.kəˌɾi.ðəˈment/ adv
encarecidamente

encarir /aŋ.kaˈɾi/ /aŋ.kaˈɾiɾ/ /eŋ.kaˈɾi/ /eŋ.kaˈɾiɾ/ /əŋ.kəˈɾi/ /əŋ.kəˈɾi/ bal encareix encareixen encareixes encareixi encareixin encareixis encareixo encaresc encaresqui encaresquin encaresquis encaria encarida encarides encarien encaries encariguem encarigueu encarim encarint encarir encarira encariran encarirem encariren encarires encarireu encariria encaririen encariries encarirà encariràs encariré encariríem encariríeu encarisc encarisca encarisquen encarisques encarissen encarisses encarissin encarissis encarit encarits encariu encarix encarixen encarixes encarixo encarí encaríem encaríeu encarírem encaríreu encarís encaríssem encarísseu encaríssim encaríssiu n-occ occ sept val v
encarecer
Pujar de preu, fer cara alguna cosa.
Metafòricament, ponderar, exagerar, alabar molt alguna cosa.

encarregat /eŋ.ka.reˈɣat/ /əŋ.kə.rəˈɣat/ n masc
encargado

encarregat del camp n masc
cuidador del campo

encarrilar /aŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫaɾ/ /əŋ.kə.riˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encarril encarrila encarrilada encarrilades encarrilam encarrilant encarrilar encarrilara encarrilaran encarrilarem encarrilaren encarrilares encarrilareu encarrilaria encarrilarien encarrilaries encarrilarà encarrilaràs encarrilaré encarrilaríem encarrilaríeu encarrilassen encarrilasses encarrilassin encarrilassis encarrilat encarrilats encarrilau encarrilava encarrilaven encarrilaves encarrile encarrilem encarrilen encarriles encarrilessen encarrilesses encarrilessin encarrilessis encarrileu encarrili encarrilin encarrilis encarrilo encarrilà encarrilàrem encarrilàreu encarrilàs encarrilàssem encarrilàsseu encarrilàssim encarrilàssiu encarrilàvem encarrilàveu encarrilés encarriléssem encarrilésseu encarriléssim encarriléssiu encarrilí occ sept val v
encarrilar
Col·locar un vehicle sobre els carrils o el camí a seguir.
Dur a bon terme un afer, una empresa, que s’ha separat del bon camí.

encasellar /eŋ.ka.zeˈʎa/ /eŋ.ka.zeˈʎaɾ/ /əŋ.kə.zəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encasell encasella encasellada encasellades encasellam encasellant encasellar encasellara encasellaran encasellarem encasellaren encasellares encasellareu encasellaria encasellarien encasellaries encasellarà encasellaràs encasellaré encasellaríem encasellaríeu encasellassen encasellasses encasellassin encasellassis encasellat encasellats encasellau encasellava encasellaven encasellaves encaselle encasellem encasellen encaselles encasellessen encasellesses encasellessin encasellessis encaselleu encaselli encasellin encasellis encasello encasellà encasellàrem encasellàreu encasellàs encasellàssem encasellàsseu encasellàssim encasellàssiu encasellàvem encasellàveu encasellés encaselléssem encasellésseu encaselléssim encaselléssiu encasellí occ sept val v
encasillar

encastar /eŋ.kasˈta/ /eŋ.kasˈtaɾ/ /əŋ.kəsˈta/ alg ant bal cent eiv encast encasta encastada encastades encastaia encastaien encastaies encastam encastant encastar encastara encastaran encastarem encastaren encastares encastareu encastaria encastarien encastaries encastariva encastariven encastarives encastarà encastaràs encastaré encastaríem encastaríeu encastarívem encastaríveu encastassen encastasses encastassin encastassis encastat encastats encastau encastava encastaven encastaves encastavi encastavo encaste encasteguem encasteguessa encasteguessen encasteguesses encastegueu encastegués encasteguéssom encasteguéssou encastem encasten encastes encastessa encastessen encastesses encastessi encastessin encastessis encasteu encasti encastin encastis encasto encastos encasts encastà encastàiem encastàieu encastàrem encastàreu encastàs encastàssem encastàsseu encastàssim encastàssiu encastàvem encastàvets encastàveu encastàvom encastés encastéssem encastésseu encastéssim encastéssiu encastí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
engastar

encausar /eŋ.kawˈza/ /eŋ.kawˈzaɾ/ /əŋ.kəwˈza/ alg ant bal cent eiv encausa encausada encausades encausaia encausaien encausaies encausam encausant encausar encausara encausaran encausarem encausaren encausares encausareu encausaria encausarien encausaries encausariva encausariven encausarives encausarà encausaràs encausaré encausaríem encausaríeu encausarívem encausaríveu encausassen encausasses encausassin encausassis encausat encausats encausau encausava encausaven encausaves encausavi encausavo encause encauseguem encauseguessa encauseguessen encauseguesses encausegueu encausegués encauseguéssom encauseguéssou encausem encausen encauses encausessa encausessen encausesses encausessi encausessin encausessis encauseu encausi encausin encausis encauso encausos encausà encausàiem encausàieu encausàrem encausàreu encausàs encausàssem encausàsseu encausàssim encausàssiu encausàvem encausàvets encausàveu encausàvom encausés encauséssem encausésseu encauséssim encauséssiu encausí encaús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encausar

encavallar /aŋ.ka.βaˈʎa/ /eŋ.ka.vaˈʎaɾ/ /eŋ.ka.βaˈʎa/ /əŋ.kə.vəˈʎa/ /əŋ.kə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encavalla encavallada encavallades encavallant encavallar encavallara encavallaran encavallarem encavallaren encavallares encavallareu encavallaria encavallarien encavallaries encavallarà encavallaràs encavallaré encavallaríem encavallaríeu encavallassen encavallasses encavallat encavallats encavallava encavallaven encavallaves encavalle encavallem encavallen encavalles encavallessen encavallesses encavallessin encavallessis encavalleu encavalli encavallin encavallis encavallo encavallà encavallàrem encavallàreu encavallàssem encavallàsseu encavallàvem encavallàveu encavallés encavalléssem encavallésseu encavalléssim encavalléssiu encavallí occ sept val val (1) v
encaballar
Encavalcar, posar a cavall
(pronominal) Sobreposar-se parcialment dues coses en un rengle.

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ n fem
encefalitis

encefalo- prefix
encefalo-

encenall /en.seˈnaʎ/ /ən.səˈnaj/ /ən.səˈnaʎ/ n masc
fajina
Objecte combustible que s’usa per a encendre foc.
viruta
Full prim i caragolat que es desprèn quan es treballa la fusta.

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ bal encenc encendran encendre encendrem encendreu encendria encendrien encendries encendrà encendràs encendré encendríem encendríeu encenem encenen encenent enceneu encenga encenguem encenguen encenguera encengueren encengueres encengues encenguessen encenguesses encenguessin encenguessis encengueu encengui encenguin encenguis encengué encenguérem encenguéreu encengués encenguéssem encenguésseu encenguéssim encenguéssiu encenguí encenia encenien encenies encens enceníem enceníeu encesa enceses encesos encès encén encés occ val v
encender light
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.
encender
Incitar passions, sentiments.
Accionar i posar en funcionament un circuit elèctric, un aparell, una màquina...

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
mechero encendedor

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
incienso

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encercla encerclada encerclades encerclant encerclar encerclara encerclaran encerclarem encerclaren encerclares encerclareu encerclaria encerclarien encerclaries encerclarà encerclaràs encerclaré encerclaríem encerclaríeu encerclassen encerclasses encerclat encerclats encerclava encerclaven encerclaves encercle encerclem encerclen encercles encerclessen encerclesses encerclessin encerclessis encercleu encercli encerclin encerclis encerclo encerclà encerclàrem encerclàreu encerclàssem encerclàsseu encerclàvem encerclàveu encerclés encercléssem encerclésseu encercléssim encercléssiu encerclí occ sept val val (1) v
rodear

encercolar /an.ser.koˈɫa/ /an.seɾ.koˈɫaɾ/ /en.ser.koˈɫa/ /en.seɾ.koˈɫa/ /en.seɾ.koˈɫaɾ/ /ən.sər.kuˈɫa/ /ən.səɾ.koˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encercol encercola encercolada encercolades encercolam encercolant encercolar encercolara encercolaran encercolarem encercolaren encercolares encercolareu encercolaria encercolarien encercolaries encercolarà encercolaràs encercolaré encercolaríem encercolaríeu encercolassen encercolasses encercolassin encercolassis encercolat encercolats encercolau encercolava encercolaven encercolaves encercole encercolem encercolen encercoles encercolessen encercolesses encercolessin encercolessis encercoleu encercoli encercolin encercolis encercolo encercolà encercolàrem encercolàreu encercolàs encercolàssem encercolàsseu encercolàssim encercolàssiu encercolàvem encercolàveu encercolés encercoléssem encercolésseu encercoléssim encercoléssiu encercolí occ sept val v
enarcar

encerrosar /en.se.roˈza/ /en.se.roˈzaɾ/ /ən.sə.roˈza/ /ən.sə.ruˈza/ encerrosa encerrosada encerrosades encerrosant encerrosar encerrosaran encerrosarem encerrosaren encerrosares encerrosareu encerrosaria encerrosarien encerrosaries encerrosarà encerrosaràs encerrosaré encerrosaríem encerrosaríeu encerrosat encerrosats encerrosava encerrosaven encerrosaves encerrosem encerrosen encerroses encerrosessen encerrosesses encerrosessin encerrosessis encerroseu encerrosi encerrosin encerrosis encerroso encerrosà encerrosàrem encerrosàreu encerrosàvem encerrosàveu encerrosés encerroséssem encerrosésseu encerroséssim encerroséssiu encerrosí v
enrocar

encertadament /an.seɾˌta.ðaˈment/ /en.serˌta.ðaˈmen/ /en.seɾˌta.ðaˈmen/ /en.seɾˌta.ðaˈment/ /ən.sərˌta.ðəˈmen/ /ən.səɾˌta.ðəˈment/ adv
acertadamente

encestada /en.sesˈta.ða/ /ən.səsˈta.ðə/ n fem
enceste

encestar /en.sesˈta/ /en.sesˈtaɾ/ /ən.səsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encest encesta encestada encestades encestam encestant encestar encestara encestaran encestarem encestaren encestares encestareu encestaria encestarien encestaries encestarà encestaràs encestaré encestaríem encestaríeu encestassen encestasses encestassin encestassis encestat encestats encestau encestava encestaven encestaves enceste encestem encesten encestes encestessen encestesses encestessin encestessis encesteu encesti encestin encestis encesto encestà encestàrem encestàreu encestàs encestàssem encestàsseu encestàssim encestàssiu encestàvem encestàveu encestés encestéssem encestésseu encestéssim encestéssiu encestí occ sept val v
encestar

encetall /en.seˈtaʎ/ /ən.səˈtaj/ /ən.səˈtaʎ/ n masc
devanador

encetar /an.seˈta/ /en.seˈta/ /en.seˈtaɾ/ /ən.səˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encet enceta encetada encetades encetam encetant encetar encetara encetaran encetarem encetaren encetares encetareu encetaria encetarien encetaries encetarà encetaràs encetaré encetaríem encetaríeu encetassen encetasses encetassin encetassis encetat encetats encetau encetava encetaven encetaves encete encetem enceten encetes encetessen encetesses encetessin encetessis enceteu enceti encetin encetis enceto encetà encetàrem encetàreu encetàs encetàssem encetàsseu encetàssim encetàssiu encetàvem encetàveu encetés encetéssem encetésseu encetéssim encetéssiu encetí occ sept val v
empezar

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
lechuga
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
enciclopedia

enciclopèdia electrònica n fem
enciclopedia electrónica

encimbellament /en.sim.be.ʎaˈmen/ /en.sim.be.ʎaˈment/ /ən.sim.bə.ʎəˈmen/ /ən.sim.bə.ʎəˈment/ n masc
hilltopping
Comportament reproductiu dels individus mascles d'alguns grups d'artròpodes consistent a establir i defensar un territori propi dalt d'un turó, o a les parts altes d'un terreny, per poder-se aparellar amb alguna de les femelles que hi acudeixen.

encintar /en.sinˈta/ /en.sinˈtaɾ/ /ən.sinˈta/ alg ant bal cent eiv encint encinta encintada encintades encintaia encintaien encintaies encintam encintant encintar encintara encintaran encintarem encintaren encintares encintareu encintaria encintarien encintaries encintariva encintariven encintarives encintarà encintaràs encintaré encintaríem encintaríeu encintarívem encintaríveu encintassen encintasses encintassin encintassis encintat encintats encintau encintava encintaven encintaves encintavi encintavo encinte encinteguem encinteguessa encinteguessen encinteguesses encintegueu encintegués encinteguéssom encinteguéssou encintem encinten encintes encintessa encintessen encintesses encintessi encintessin encintessis encinteu encinti encintin encintis encinto encintos encints encintà encintàiem encintàieu encintàrem encintàreu encintàs encintàssem encintàsseu encintàssim encintàssiu encintàvem encintàvets encintàveu encintàvom encintés encintéssem encintésseu encintéssim encintéssiu encintí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encintar
Posar cintes.
(pilota basca) Envoltar l'empunyadura d'una pala o una paleta amb cinta adhesiva.

encistellador /en.sis.te.ʎaˈðo/ /en.sis.te.ʎaˈðoɾ/ /ən.sis.tə.ʎəˈðo/ n masc
anotador

encistellar /en.sis.teˈʎa/ /en.sis.teˈʎaɾ/ /ən.sis.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv encistell encistella encistellada encistellades encistellaia encistellaien encistellaies encistellam encistellant encistellar encistellara encistellaran encistellarem encistellaren encistellares encistellareu encistellaria encistellarien encistellaries encistellariva encistellariven encistellarives encistellarà encistellaràs encistellaré encistellaríem encistellaríeu encistellarívem encistellaríveu encistellassen encistellasses encistellassin encistellassis encistellat encistellats encistellau encistellava encistellaven encistellaves encistellavi encistellavo encistelle encistelleguem encistelleguessa encistelleguessen encistelleguesses encistellegueu encistellegués encistelleguéssom encistelleguéssou encistellem encistellen encistelles encistellessa encistellessen encistellesses encistellessi encistellessin encistellessis encistelleu encistelli encistellin encistellis encistello encistellos encistells encistellà encistellàiem encistellàieu encistellàrem encistellàreu encistellàs encistellàssem encistellàsseu encistellàssim encistellàssiu encistellàvem encistellàvets encistellàveu encistellàvom encistellés encistelléssem encistellésseu encistelléssim encistelléssiu encistellí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encestar
Posar dins d'un cistell.
conseguir un cesto
(basquetbol) Introduir la pilota a la cistella.

enclavament /aŋ.kɫa.βaˈmen/ /aŋ.kɫa.βaˈment/ /eŋ.kɫa.vaˈment/ /eŋ.kɫa.βaˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈment/ /əŋ.kɫə.βəˈmen/ n masc
enclave

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
yunque
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
Os de l'oïda de molts vertebrats.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ adj masc
enclítico

encobrir /en.koˈβɾi/ /en.koˈβɾiɾ/ /ən.kuˈβɾi/ alg ant bal centr eiv encobert encoberta encobertes encoberts encobreix encobreixa encobreixen encobreixes encobreixi encobreixin encobreixis encobreixo encobreixs encobresc encobresca encobresquen encobresques encobresqui encobresquin encobresquis encobria encobrien encobries encobriguem encobriguera encobrigueren encobrigueres encobriguessen encobriguesses encobriguessin encobriguessis encobrigueu encobrigueva encobrigueven encobrigueves encobrigué encobriguérem encobriguéreu encobrigués encobriguéssem encobriguésseu encobriguéssim encobriguéssiu encobriguévem encobriguéveu encobrim encobrint encobrir encobrira encobriran encobrirem encobriren encobrires encobrireu encobriria encobririen encobriries encobririva encobririven encobririves encobrirà encobriràs encobriré encobriríem encobriríeu encobrirívem encobriríveu encobrisc encobrisca encobrisco encobriscos encobrisquem encobrisquen encobrisques encobrisqueu encobrissa encobrissen encobrisses encobrissi encobrissin encobrissis encobrist encobrits encobriu encobriva encobriven encobrives encobrix encobrixa encobrixen encobrixes encobrixi encobrixin encobrixis encobrixo encobrixos encobrí encobríem encobríets encobríeu encobrírem encobríreu encobrís encobríscon encobríssem encobrísseu encobríssim encobríssiu encobríssom encobríssou encobrívem encobríveu encobríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encubrir

encoixinar /eŋ.ko.ʃiˈna/ /eŋ.koj.ʃiˈna/ /eŋ.koj.ʃiˈnaɾ/ /əŋ.ko.ʃiˈna/ /əŋ.ku.ʃiˈna/ alg ant bal cent eiv encoixina encoixinada encoixinades encoixinaia encoixinaien encoixinaies encoixinam encoixinant encoixinar encoixinara encoixinaran encoixinarem encoixinaren encoixinares encoixinareu encoixinaria encoixinarien encoixinaries encoixinariva encoixinariven encoixinarives encoixinarà encoixinaràs encoixinaré encoixinaríem encoixinaríeu encoixinarívem encoixinaríveu encoixinassen encoixinasses encoixinassin encoixinassis encoixinat encoixinats encoixinau encoixinava encoixinaven encoixinaves encoixinavi encoixinavo encoixine encoixineguem encoixineguessa encoixineguessen encoixineguesses encoixinegueu encoixinegués encoixineguéssom encoixineguéssou encoixinem encoixinen encoixines encoixinessa encoixinessen encoixinesses encoixinessi encoixinessin encoixinessis encoixineu encoixini encoixinin encoixinis encoixino encoixinos encoixinà encoixinàiem encoixinàieu encoixinàrem encoixinàreu encoixinàs encoixinàssem encoixinàsseu encoixinàssim encoixinàssiu encoixinàvem encoixinàvets encoixinàveu encoixinàvom encoixinés encoixinéssem encoixinésseu encoixinéssim encoixinéssiu encoixiní encoixín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
acolchar

encomanar /aŋ.ko.maˈna/ /aŋ.ko.maˈnaɾ/ /eŋ.ko.maˈna/ /eŋ.ko.maˈnaɾ/ /əŋ.ko.məˈna/ /əŋ.ku.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encoman encomana encomanada encomanades encomanam encomanant encomanar encomanara encomanaran encomanarem encomanaren encomanares encomanareu encomanaria encomanarien encomanaries encomanarà encomanaràs encomanaré encomanaríem encomanaríeu encomanassen encomanasses encomanassin encomanassis encomanat encomanats encomanau encomanava encomanaven encomanaves encomane encomanem encomanen encomanes encomanessen encomanesses encomanessin encomanessis encomaneu encomani encomanin encomanis encomano encomanà encomanàrem encomanàreu encomanàs encomanàssem encomanàsseu encomanàssim encomanàssiu encomanàvem encomanàveu encomanés encomanéssem encomanésseu encomanéssim encomanéssiu encomaní occ sept val v
transmitir apelar encargar
Confiar una responsabilitat a algú.
encargar
(oriental) infectar
Posar-se sota la tutela d'algú.

encomi /eŋˈkɔ.mi/ /əŋˈkɔ.mi/ n masc
encomio

encongidament /eŋ.koɲˌd͡ʒi.ðaˈmen/ /eŋ.koɲˌd͡ʒi.ðaˈment/ /əŋ.koɲˌʒi.ðəˈment/ /əŋ.kuɲˌʒi.ðəˈmen/ adv
encogidamente

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv encongeix encongeixa encongeixen encongeixes encongeixi encongeixin encongeixis encongeixo encongeixs encongesc encongesca encongesquen encongesques encongesqui encongesquin encongesquis encongia encongida encongides encongien encongies encongiguem encongiguera encongigueren encongigueres encongiguessen encongiguesses encongiguessin encongiguessis encongigueu encongigueva encongigueven encongigueves encongigué encongiguérem encongiguéreu encongigués encongiguéssem encongiguésseu encongiguéssim encongiguéssiu encongiguévem encongiguéveu encongim encongint encongir encongira encongiran encongirem encongiren encongires encongireu encongiria encongirien encongiries encongiriva encongiriven encongirives encongirà encongiràs encongiré encongiríem encongiríeu encongirívem encongiríveu encongisc encongisca encongisco encongiscos encongisquem encongisquen encongisques encongisqueu encongissa encongissen encongisses encongissi encongissin encongissis encongist encongit encongits encongiu encongiva encongiven encongives encongix encongixa encongixen encongixes encongixi encongixin encongixis encongixo encongixos encongí encongíem encongíets encongíeu encongírem encongíreu encongís encongíscon encongíssem encongísseu encongíssim encongíssiu encongíssom encongíssou encongívem encongíveu encongíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encoger

encontrar /aŋ.konˈtɾa/ /eŋ.konˈtɾa/ /eŋ.konˈtɾaɾ/ /əŋ.konˈtɾa/ /əŋ.kunˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encontr encontra encontrada encontrades encontram encontrant encontrar encontrara encontraran encontrarem encontraren encontrares encontrareu encontraria encontrarien encontraries encontrarà encontraràs encontraré encontraríem encontraríeu encontrassen encontrasses encontrassin encontrassis encontrat encontrats encontrau encontrava encontraven encontraves encontre encontrem encontren encontres encontressen encontresses encontressin encontressis encontreu encontri encontrin encontris encontro encontrà encontràrem encontràreu encontràs encontràssem encontràsseu encontràssim encontràssiu encontràvem encontràveu encontrés encontréssem encontrésseu encontréssim encontréssiu encontrí occ sept val v
encontrar
Topar per casualitat amb una persona que surt al pas o una cosa que es mou.
encontrarse
(pronominal) Topar hostilment.

encontre /aŋˈkɔn.tɾe/ /eŋˈkon.tɾe/ /əŋˈkɔn.tɾə/ n masc
encuentro

encopresi /eŋ.koˈpɾɛ.zi/ /əŋ.koˈpɾɛ.zi/ /əŋ.kuˈpɾɛ.zi/ n fem
encopresis

encoratjador /eŋ.ko.ɾa.d͡ʒaˈðo/ /eŋ.ko.ɾa.d͡ʒaˈðoɾ/ /əŋ.ko.ɾə.d͡ʒəˈðo/ /əŋ.ku.ɾə.d͡ʒəˈðo/ adj masc
alentador

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv encoratge encoratgeguem encoratgeguessa encoratgeguessen encoratgeguesses encoratgegueu encoratgegués encoratgeguéssom encoratgeguéssou encoratgem encoratgen encoratges encoratgessa encoratgessen encoratgesses encoratgessi encoratgessin encoratgessis encoratgeu encoratgi encoratgin encoratgis encoratgés encoratgéssem encoratgésseu encoratgéssim encoratgéssiu encoratgí encoratj encoratja encoratjada encoratjades encoratjaia encoratjaien encoratjaies encoratjaieu encoratjam encoratjant encoratjar encoratjara encoratjaran encoratjarem encoratjaren encoratjares encoratjareu encoratjaria encoratjarien encoratjaries encoratjariva encoratjariven encoratjarives encoratjarà encoratjaràs encoratjaré encoratjaríem encoratjaríeu encoratjarívem encoratjaríveu encoratjassen encoratjasses encoratjassin encoratjassis encoratjat encoratjats encoratjau encoratjava encoratjaven encoratjaves encoratjavi encoratjavo encoratjo encoratjos encoratjà encoratjàiem encoratjàrem encoratjàreu encoratjàs encoratjàssem encoratjàsseu encoratjàssim encoratjàssiu encoratjàvem encoratjàveu encoratjàvom n-occ nota1 occ sept v.cent val v
alentar

encorsetador /eŋ.kor.se.taˈðo/ /eŋ.koɾ.se.taˈðoɾ/ /əŋ.koɾ.sə.təˈðo/ /əŋ.kur.sə.təˈðo/ adj masc
encorsetador

encotillar /eŋ.ko.tiˈʎa/ /eŋ.ko.tiˈʎaɾ/ /əŋ.ko.tiˈʎa/ /əŋ.ku.tiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encotill encotilla encotillada encotillades encotillam encotillant encotillar encotillara encotillaran encotillarem encotillaren encotillares encotillareu encotillaria encotillarien encotillaries encotillarà encotillaràs encotillaré encotillaríem encotillaríeu encotillassen encotillasses encotillassin encotillassis encotillat encotillats encotillau encotillava encotillaven encotillaves encotille encotillem encotillen encotilles encotillessen encotillesses encotillessin encotillessis encotilleu encotilli encotillin encotillis encotillo encotillà encotillàrem encotillàreu encotillàs encotillàssem encotillàsseu encotillàssim encotillàssiu encotillàvem encotillàveu encotillés encotilléssem encotillésseu encotilléssim encotilléssiu encotillí occ val v
encorsetar

encotxar /aŋ.kuˈt͡ʃa/ /eŋ.koˈt͡ʃa/ /eŋ.koˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.koˈt͡ʃa/ /əŋ.kuˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encotx encotxa encotxada encotxades encotxam encotxant encotxar encotxaran encotxarem encotxaren encotxares encotxareu encotxaria encotxarien encotxaries encotxarà encotxaràs encotxaré encotxaríem encotxaríeu encotxassen encotxasses encotxassin encotxassis encotxat encotxats encotxau encotxava encotxaven encotxaves encotxe encotxem encotxen encotxes encotxessen encotxesses encotxessin encotxessis encotxeu encotxi encotxin encotxis encotxo encotxà encotxàrem encotxàreu encotxàs encotxàssem encotxàsseu encotxàssim encotxàssiu encotxàvem encotxàveu encotxés encotxéssem encotxésseu encotxéssim encotxéssiu encotxí occ sept v
meter en un coche
Ficar dins un cotxe.
(pronominal) Pujar al cotxe.

encrespar /aŋ.kɾesˈpa/ /aŋ.kɾesˈpaɾ/ /eŋ.kɾesˈpa/ /eŋ.kɾesˈpaɾ/ /əŋ.kɾəsˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encresp encrespa encrespada encrespades encrespam encrespant encrespar encrespara encresparan encresparem encresparen encrespares encrespareu encresparia encresparien encresparies encresparà encresparàs encresparé encresparíem encresparíeu encrespassen encrespasses encrespassin encrespassis encrespat encrespats encrespau encrespava encrespaven encrespaves encrespe encrespem encrespen encrespes encrespessen encrespesses encrespessin encrespessis encrespeu encrespi encrespin encrespis encrespo encrespà encrespàrem encrespàreu encrespàs encrespàssem encrespàsseu encrespàssim encrespàssiu encrespàvem encrespàveu encrespés encrespéssem encrespésseu encrespéssim encrespéssiu encrespí occ sept val v
encrespar
El vent, alçar onades.

encreuament /eŋ.kɾe.waˈmen/ /eŋ.kɾe.waˈment/ /əŋ.kɾə.wəˈmen/ /əŋ.kɾə.wəˈment/ n masc
cruce
Acció i efecte d’encreuar.
(futbol, handbol, hoquei) Acció dels atacants d'intercanviar-se les posicions per trencar el marcatge dels defensors.

encreuament de cames n masc
cruce de piernas

encrostar /aŋ.kɾosˈta/ /aŋ.kɾosˈtaɾ/ /eŋ.kɾosˈta/ /eŋ.kɾosˈtaɾ/ /əŋ.kɾosˈta/ /əŋ.kɾusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encrost encrosta encrostada encrostades encrostam encrostant encrostar encrostara encrostaran encrostarem encrostaren encrostares encrostareu encrostaria encrostarien encrostaries encrostarà encrostaràs encrostaré encrostaríem encrostaríeu encrostassen encrostasses encrostassin encrostassis encrostat encrostats encrostau encrostava encrostaven encrostaves encroste encrostem encrosten encrostes encrostessen encrostesses encrostessin encrostessis encrosteu encrosti encrostin encrostis encrosto encrostà encrostàrem encrostàreu encrostàs encrostàssem encrostàsseu encrostàssim encrostàssiu encrostàvem encrostàveu encrostés encrostéssem encrostésseu encrostéssim encrostéssiu encrostí occ sept val v
encostrar

encruelir /eŋ.kɾu.eˈli/ /eŋ.kɾu.eˈliɾ/ /əŋ.kɾu.əˈɫi/ bal encrueleix encrueleixen encrueleixes encrueleixi encrueleixin encrueleixis encrueleixo encruelesc encruelesqui encruelesquin encruelesquis encruelia encruelida encruelides encruelien encruelies encrueliguem encrueligueu encruelim encruelint encruelir encruelira encrueliran encruelirem encrueliren encruelires encruelireu encrueliria encruelirien encrueliries encruelirà encrueliràs encrueliré encrueliríem encrueliríeu encruelisc encruelisca encruelisquen encruelisques encruelissen encruelisses encruelissin encruelissis encruelit encruelits encrueliu encruelix encruelixen encruelixes encruelixo encruelí encruelíem encruelíeu encruelírem encruelíreu encruelís encruelíssem encruelísseu encruelíssim encruelíssiu n-occ occ sept val v
ensañarse
(pronominal) Manifestar-se cruel contra algú, trobant gust en el que perjudica la seva vida, opinió o interessos.

encunyació /aŋ.ku.ɲa.siˈo/ /eŋ.ku.ɲa.siˈo/ /əŋ.ku.ɲə.siˈo/ n fem
acuñación

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encuny encunya encunyada encunyades encunyam encunyant encunyar encunyara encunyaran encunyarem encunyaren encunyares encunyareu encunyaria encunyarien encunyaries encunyarà encunyaràs encunyaré encunyaríem encunyaríeu encunyassen encunyasses encunyassin encunyassis encunyat encunyats encunyau encunyava encunyaven encunyaves encunye encunyem encunyen encunyes encunyessen encunyesses encunyessin encunyessis encunyeu encunyi encunyin encunyis encunyo encunyà encunyàrem encunyàreu encunyàs encunyàssem encunyàsseu encunyàssim encunyàssiu encunyàvem encunyàveu encunyés encunyéssem encunyésseu encunyéssim encunyéssiu encunyí occ sept val v
acuñar
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

encàrrec /eŋˈka.rek/ /əŋˈka.rek/ /əŋˈka.rək/ n masc
encargo

encèfal /enˈsɛ.faɫ/ /ənˈsɛ.fəɫ/ n masc
encéfalo

endalt /anˈdaɫ/ /enˈdaɫ/ /enˈdaɫt/ /ənˈdaɫ/ /ənˈdaɫt/ adv
arriba

endarrere /en.daˈre.ɾe/ /ən.dəˈre.ɾə/ adv
atrás
En direcció a la banda del darrere.
Cap al temps passat, abans.

endarrerir /an.da.reˈɾi/ /en.da.reˈɾi/ /en.da.reˈɾiɾ/ /ən.də.rəˈɾi/ alg ant bal centr eiv endarrereix endarrereixa endarrereixen endarrereixes endarrereixi endarrereixin endarrereixis endarrereixo endarrereixs endarreresc endarreresca endarreresquen endarreresques endarreresqui endarreresquin endarreresquis endarreria endarrerida endarrerides endarrerien endarreries endarreriguem endarreriguera endarrerigueren endarrerigueres endarreriguessen endarreriguesses endarreriguessin endarreriguessis endarrerigueu endarrerigueva endarrerigueven endarrerigueves endarrerigué endarreriguérem endarreriguéreu endarrerigués endarreriguéssem endarreriguésseu endarreriguéssim endarreriguéssiu endarreriguévem endarreriguéveu endarrerim endarrerint endarrerir endarrerira endarreriran endarrerirem endarreriren endarrerires endarrerireu endarreriria endarreririen endarreriries endarreririva endarreririven endarreririves endarrerirà endarreriràs endarreriré endarreriríem endarreriríeu endarrerirívem endarreriríveu endarrerisc endarrerisca endarrerisco endarreriscos endarrerisquem endarrerisquen endarrerisques endarrerisqueu endarrerissa endarrerissen endarrerisses endarrerissi endarrerissin endarrerissis endarrerist endarrerit endarrerits endarreriu endarreriva endarreriven endarrerives endarrerix endarrerixa endarrerixen endarrerixes endarrerixi endarrerixin endarrerixis endarrerixo endarrerixos endarrerí endarreríem endarreríets endarreríeu endarrerírem endarreríreu endarrerís endarreríscon endarreríssem endarrerísseu endarreríssim endarreríssiu endarreríssom endarreríssou endarrerívem endarreríveu endarreríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
atrasar
Deixar per més tard.
(pilota basca) Llançar la pilota amb força contra el frontis per fer-la arribar als quadres posteriors.
retrasar
(hoquei sobre patins) Passar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip situat més lluny de la porteria contrària.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ Interjection
adelante
Encoratjament a prosseguir.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
adelante
En direcció a la banda del davant.
En un temps futur.

endavant les atxes Interjection
adelante con los faroles

endemà /en.daˈma/ /en.deˈma/ /ən.dəˈma/ /ən.dəˈma/ n masc
el día siguiente

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enderroc enderroca enderrocada enderrocades enderrocam enderrocant enderrocar enderrocara enderrocaran enderrocarem enderrocaren enderrocares enderrocareu enderrocaria enderrocarien enderrocaries enderrocarà enderrocaràs enderrocaré enderrocaríem enderrocaríeu enderrocassen enderrocasses enderrocassin enderrocassis enderrocat enderrocats enderrocau enderrocava enderrocaven enderrocaves enderroco enderrocà enderrocàrem enderrocàreu enderrocàs enderrocàssem enderrocàsseu enderrocàssim enderrocàssiu enderrocàvem enderrocàveu enderroque enderroquem enderroquen enderroques enderroquessen enderroquesses enderroquessin enderroquessis enderroqueu enderroqui enderroquin enderroquis enderroqués enderroquéssem enderroquésseu enderroquéssim enderroquéssiu enderroquí occ sept val v
derribar
Destruir totalment o parcialment una edificació.
Per extensió fer caure un govern.

endevinació /an.de.βi.na.siˈo/ /en.de.vi.na.siˈo/ /en.de.βi.na.siˈo/ /ən.də.vi.nə.siˈo/ /ən.də.βi.nə.siˈo/ n fem
adivinación

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
adivinanza acertijo

endimoniadament /an.di.mo.niˌa.ðaˈment/ /en.di.mo.niˌa.ðaˈmen/ /en.di.mo.niˌa.ðaˈment/ /ən.di.mo.niˌa.ðəˈment/ /ən.di.mu.niˌa.ðəˈmen/ adv
endiabladamente

endimoniat /an.di.mo.niˈat/ /en.di.mo.niˈat/ /ən.di.mo.niˈat/ /ən.di.mu.niˈat/ adj masc
endemoniado

endins /enˈdins/ /ənˈdins/ adv
adentro

endinyar /an.diˈɲa/ /an.diˈɲaɾ/ /en.diˈɲa/ /en.diˈɲaɾ/ /ən.diˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. endinya endinyada endinyades endinyant endinyar endinyara endinyaran endinyarem endinyaren endinyares endinyareu endinyaria endinyarien endinyaries endinyarà endinyaràs endinyaré endinyaríem endinyaríeu endinyassen endinyasses endinyat endinyats endinyava endinyaven endinyaves endinye endinyem endinyen endinyes endinyessen endinyesses endinyessin endinyessis endinyeu endinyi endinyin endinyis endinyo endinyà endinyàrem endinyàreu endinyàssem endinyàsseu endinyàvem endinyàveu endinyés endinyéssem endinyésseu endinyéssim endinyéssiu endinyí occ sept val val (1) v
endiñar
(col·loquial) Etzibar, llançar amb violència contra algú.
(col·loquial) Endossar, donar una cosa dolenta fent-la passar com a bona.
diñar
(col·loquial) Deixar anar.

endiot /en.diˈɔt/ /ən.diˈɔt/ n masc
pavo

endiumenjar /an.diw.meɲˈd͡ʒaɾ/ /an.diw.meɲˈʒa/ /en.diw.meɲˈd͡ʒa/ /en.diw.meɲˈd͡ʒaɾ/ /ən.diw.məɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) endiumenge endiumengem endiumengen endiumenges endiumengessen endiumengesses endiumengessin endiumengessis endiumengeu endiumengi endiumengin endiumengis endiumengés endiumengéssem endiumengésseu endiumengéssim endiumengéssiu endiumengí endiumenj endiumenja endiumenjada endiumenjades endiumenjam endiumenjant endiumenjar endiumenjara endiumenjaran endiumenjarem endiumenjaren endiumenjares endiumenjareu endiumenjaria endiumenjarien endiumenjaries endiumenjarà endiumenjaràs endiumenjaré endiumenjaríem endiumenjaríeu endiumenjassen endiumenjasses endiumenjassin endiumenjassis endiumenjat endiumenjats endiumenjau endiumenjava endiumenjaven endiumenjaves endiumenjo endiumenjà endiumenjàrem endiumenjàreu endiumenjàs endiumenjàssem endiumenjàsseu endiumenjàssim endiumenjàssiu endiumenjàvem endiumenjàveu occ sept val v
endomingarse

endocardi /en.doˈkaɾ.ði/ /ən.duˈkar.di/ n masc
endocardio

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
endocarditis

endolar /an.doˈɫa/ /an.doˈɫaɾ/ /en.doˈɫa/ /en.doˈɫaɾ/ /ən.doˈɫa/ /ən.duˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) endol endola endolada endolades endolam endolant endolar endolara endolaran endolarem endolaren endolares endolareu endolaria endolarien endolaries endolarà endolaràs endolaré endolaríem endolaríeu endolassen endolasses endolassin endolassis endolat endolats endolau endolava endolaven endolaves endole endolem endolen endoles endolessen endolesses endolessin endolessis endoleu endoli endolin endolis endolo endolà endolàrem endolàreu endolàs endolàssem endolàsseu endolàssim endolàssiu endolàvem endolàveu endolés endoléssem endolésseu endoléssim endoléssiu endolí occ sept val v
enlutar

endolat /en.doˈɫat/ /ən.doˈɫat/ /ən.duˈɫat/ adj masc
enlutado

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ bal endolceix endolceixen endolceixes endolceixi endolceixin endolceixis endolceixo endolcesc endolcesqui endolcesquin endolcesquis endolcia endolcida endolcides endolcien endolcies endolciguem endolcigueu endolcim endolcint endolcir endolcira endolciran endolcirem endolciren endolcires endolcireu endolciria endolcirien endolciries endolcirà endolciràs endolciré endolciríem endolciríeu endolcisc endolcisca endolcisquen endolcisques endolcissen endolcisses endolcissin endolcissis endolcit endolcits endolciu endolcix endolcixen endolcixes endolcixo endolcí endolcíem endolcíeu endolcírem endolcíreu endolcís endolcíssem endolcísseu endolcíssim endolcíssiu n-occ occ sept val v
endulzar

endolimfàtic /en.do.ɫiɱˈfa.tik/ /ən.du.ɫiɱˈfa.tik/ adj masc
endolinfático

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
clavija
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.
enchufe
Dispositiu a les parets d'un edifici per a connectar-hi aparells elèctrics.

endollar /en.doˈʎa/ /en.doˈʎaɾ/ /ən.doˈʎa/ /ən.duˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) endoll endolla endollada endollades endollam endollant endollar endollara endollaran endollarem endollaren endollares endollareu endollaria endollarien endollaries endollarà endollaràs endollaré endollaríem endollaríeu endollassen endollasses endollassin endollassis endollat endollats endollau endollava endollaven endollaves endolle endollem endollen endolles endollessen endollesses endollessin endollessis endolleu endolli endollin endollis endollo endollà endollàrem endollàreu endollàs endollàssem endollàsseu endollàssim endollàssiu endollàvem endollàveu endollés endolléssem endollésseu endolléssim endolléssiu endollí occ sept val v
enchufar

endometri /en.doˈmɛ.tɾi/ /ən.doˈmɛ.tɾi/ /ən.duˈmɛ.tɾi/ n masc
endometrio

endormiscat /en.doɾ.misˈkat/ /ən.doɾ.misˈkat/ /ən.dur.misˈkat/ adj
semidormido

endosquelet /en.dos.keˈɫet/ /ən.dos.kəˈɫət/ /ən.dus.kəˈɫɛt/ n masc
endoesqueleto

endossar /en.doˈsa/ /en.doˈsaɾ/ /ən.doˈsa/ /ən.duˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) endossa endossada endossades endossam endossant endossar endossara endossaran endossarem endossaren endossares endossareu endossaria endossarien endossaries endossarà endossaràs endossaré endossaríem endossaríeu endossassen endossasses endossassin endossassis endossat endossats endossau endossava endossaven endossaves endosse endossem endossen endosses endossessen endossesses endossessin endossessis endosseu endossi endossin endossis endosso endossà endossàrem endossàreu endossàs endossàssem endossàsseu endossàssim endossàssiu endossàvem endossàveu endossés endosséssem endossésseu endosséssim endosséssiu endossí endós occ sept val v
poner
Posar una peça d’abrigar que cobreixi l’esquena.
endosar
Desempallegar-se d’alguna cosa encarregant-la a algú altre.
Cedir un document mercantil o financer negociable a favor d’algú fent-ho constar al dors.

endreç /enˈdɾes/ /ənˈdɾes/ /ənˈdɾəs/ /ənˈdɾɛs/ n masc
arreglo

endreça /anˈdɾe.sa/ /anˈdɾe.sɛ/ /enˈdɾe.sa/ /ənˈdɾe.sə/ /ənˈdɾə.sə/ /ənˈdɾɛ.sə/ n fem
arreglo

endreçadament /en.dɾeˌsa.ðaˈmen/ /en.dɾeˌsa.ðaˈment/ /ən.dɾəˌsa.ðəˈmen/ /ən.dɾəˌsa.ðəˈment/ adv
ordenadamente

endreçar /an.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) endrece endrecem endrecen endreces endrecessen endrecesses endrecessin endrecessis endreceu endreci endrecin endrecis endrecés endrecéssem endrecésseu endrecéssim endrecéssiu endrecí endreç endreça endreçada endreçades endreçam endreçant endreçar endreçara endreçaran endreçarem endreçaren endreçares endreçareu endreçaria endreçarien endreçaries endreçarà endreçaràs endreçaré endreçaríem endreçaríeu endreçassen endreçasses endreçassin endreçassis endreçat endreçats endreçau endreçava endreçaven endreçaves endreço endreçà endreçàrem endreçàreu endreçàs endreçàssem endreçàsseu endreçàssim endreçàssiu endreçàvem endreçàveu occ sept val v
arreglar

endropir /an.dɾoˈpi/ /en.dɾoˈpi/ /en.dɾoˈpiɾ/ /ən.dɾoˈpi/ /ən.dɾuˈpi/ alg ant bal centr eiv endropeix endropeixa endropeixen endropeixes endropeixi endropeixin endropeixis endropeixo endropeixs endropesc endropesca endropesquen endropesques endropesqui endropesquin endropesquis endropia endropida endropides endropien endropies endropiguem endropiguera endropigueren endropigueres endropiguessen endropiguesses endropiguessin endropiguessis endropigueu endropigueva endropigueven endropigueves endropigué endropiguérem endropiguéreu endropigués endropiguéssem endropiguésseu endropiguéssim endropiguéssiu endropiguévem endropiguéveu endropim endropint endropir endropira endropiran endropirem endropiren endropires endropireu endropiria endropirien endropiries endropiriva endropiriven endropirives endropirà endropiràs endropiré endropiríem endropiríeu endropirívem endropiríveu endropisc endropisca endropisco endropiscos endropisquem endropisquen endropisques endropisqueu endropissa endropissen endropisses endropissi endropissin endropissis endropist endropit endropits endropiu endropiva endropiven endropives endropix endropixa endropixen endropixes endropixi endropixin endropixis endropixo endropixos endropí endropíem endropíets endropíeu endropírem endropíreu endropís endropíscon endropíssem endropísseu endropíssim endropíssiu endropíssom endropíssou endropívem endropíveu endropíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
repanchigarse

endur-se /anˈduɾ.se/ /enˈduɾ.se/ /ən.durˈsə/ /ənˈduɾ.sə/ bal enduc enduem enduen enduent endueu enduga enduguem enduguen enduguera endugueren endugueres endugues enduguessen enduguesses enduguessin enduguessis endugueu endugui enduguin enduguis endugué enduguérem enduguéreu endugués enduguéssem enduguésseu enduguéssim enduguéssiu enduguí enduia enduien enduies enduim enduis enduit enduita enduites enduits endur enduran endurem endureu enduria endurien enduries endurà enduràs enduré enduríem enduríeu endut enduta endutes enduts enduu enduus endú endúiem endúieu endús occ val v
llevarse

enduriment /en.du.ɾiˈmen/ /en.du.ɾiˈment/ /ən.du.ɾiˈmen/ /ən.du.ɾiˈment/ n masc
endurecimiento

enemic /e.neˈmik/ n masc
enemigo

enemic final n masc
jefe

enemistar /e.ne.misˈta/ /e.ne.misˈtaɾ/ /ə.nə.misˈta/ alg ant bal cent eiv enemist enemista enemistada enemistades enemistaia enemistaien enemistaies enemistam enemistant enemistar enemistara enemistaran enemistarem enemistaren enemistares enemistareu enemistaria enemistarien enemistaries enemistariva enemistariven enemistarives enemistarà enemistaràs enemistaré enemistaríem enemistaríeu enemistarívem enemistaríveu enemistassen enemistasses enemistassin enemistassis enemistat enemistats enemistau enemistava enemistaven enemistaves enemistavi enemistavo enemiste enemisteguem enemisteguessa enemisteguessen enemisteguesses enemistegueu enemistegués enemisteguéssom enemisteguéssou enemistem enemisten enemistes enemistessa enemistessen enemistesses enemistessi enemistessin enemistessis enemisteu enemisti enemistin enemistis enemisto enemistos enemists enemistà enemistàiem enemistàieu enemistàrem enemistàreu enemistàs enemistàssem enemistàsseu enemistàssim enemistàssiu enemistàvem enemistàvets enemistàveu enemistàvom enemistés enemistéssem enemistésseu enemistéssim enemistéssiu enemistí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enemistar

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
energía

energia renovable n fem
energía renovable

energumen /e.neɾˈɣu.men/ /ə.nərˈɡu.mən/ n masc
energúmeno

enfadosament /eɱ.faˌðo.zaˈmen/ /eɱ.faˌðo.zaˈment/ /əɱ.fəˌðo.zəˈmen/ /əɱ.fəˌðo.zəˈment/ adv
enojosamente

enfangar /aɱ.faŋˈɡa/ /aɱ.faŋˈɡaɾ/ /eɱ.faŋˈɡa/ /eɱ.faŋˈɡaɾ/ /əɱ.fəŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfang enfanga enfangada enfangades enfangam enfangant enfangar enfangara enfangaran enfangarem enfangaren enfangares enfangareu enfangaria enfangarien enfangaries enfangarà enfangaràs enfangaré enfangaríem enfangaríeu enfangassen enfangasses enfangassin enfangassis enfangat enfangats enfangau enfangava enfangaven enfangaves enfango enfangue enfanguem enfanguen enfangues enfanguessen enfanguesses enfanguessin enfanguessis enfangueu enfangui enfanguin enfanguis enfangués enfanguéssem enfanguésseu enfanguéssim enfanguéssiu enfanguí enfangà enfangàrem enfangàreu enfangàs enfangàssem enfangàsseu enfangàssim enfangàssiu enfangàvem enfangàveu occ sept val v
enfangar
Omplir de fang.
liarse
(figurat, pronominal) Ficar-se en una situació difícil de sortir-se’n.

enfastidir /eɱ.fas.tiˈði/ /eɱ.fas.tiˈðiɾ/ /əɱ.fəs.tiˈði/ enfastideix enfastideixen enfastideixes enfastideixi enfastideixin enfastideixis enfastideixo enfastidia enfastidida enfastidides enfastidien enfastidies enfastidim enfastidint enfastidir enfastidiran enfastidirem enfastidiren enfastidires enfastidireu enfastidiria enfastidirien enfastidiries enfastidirà enfastidiràs enfastidiré enfastidiríem enfastidiríeu enfastidissen enfastidisses enfastidissin enfastidissis enfastidit enfastidits enfastidiu enfastidí enfastidíem enfastidíeu enfastidírem enfastidíreu enfastidís enfastidíssem enfastidísseu enfastidíssim enfastidíssiu sept v
hastiar

enfereir-se /eɱ.fe.ɾeˈiɾ.se/ /əɱ.fə.ɾə.irˈsə/ /əɱ.fə.ɾəˈir.sə/ /əɱ.fə.ɾəˈiɾ.sə/ alg bal eiv enfereeix enfereeixen enfereeixes enfereeixi enfereeixin enfereeixis enfereeixo enfereeixs enfereesc enfereesca enfereesquen enfereesques enfereesqui enfereesquin enfereesquis enfereint enfereir enfereiran enfereirem enfereireu enfereiria enfereirien enfereiries enfereirà enfereiràs enfereiré enfereiríem enfereiríeu enfereí enfereíem enfereíeu enfereírem enfereíreu enfereís enfereíssem enfereísseu enfereíssim enfereíssiu enfereïa enfereïda enfereïdes enfereïen enfereïes enfereïguem enfereïgueu enfereïm enfereïra enfereïren enfereïres enfereïsc enfereïsca enfereïsquen enfereïsques enfereïssen enfereïsses enfereïssin enfereïssis enfereït enfereïts enfereïu enfereïx enfereïxen enfereïxes enfereïxo mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
feroz

enferir /eɱ.feˈɾi/ /eɱ.feˈɾiɾ/ /əɱ.fəˈɾi/ bal enfereix enfereixen enfereixes enfereixi enfereixin enfereixis enfereixo enferesc enferesqui enferesquin enferesquis enferia enferida enferides enferien enferies enferiguem enferigueu enferim enferint enferir enferiran enferirem enferiren enferires enferireu enferiria enferirien enferiries enferirà enferiràs enferiré enferiríem enferiríeu enferissen enferisses enferissin enferissis enferit enferits enferiu enferí enferíem enferíeu enferírem enferíreu enferís enferíssem enferísseu enferíssim enferíssiu v
entalingar
(nàutica, barceloní) Unir l’àncora a la cadena mitjançant un grilló.

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ alg ant bal cent eiv enfil enfila enfilada enfilades enfilaia enfilaien enfilaies enfilam enfilant enfilar enfilara enfilaran enfilarem enfilaren enfilares enfilareu enfilaria enfilarien enfilaries enfilariva enfilariven enfilarives enfilarà enfilaràs enfilaré enfilaríem enfilaríeu enfilarívem enfilaríveu enfilassen enfilasses enfilassin enfilassis enfilat enfilats enfilau enfilava enfilaven enfilaves enfilavi enfilavo enfile enfileguem enfileguessa enfileguessen enfileguesses enfilegueu enfilegués enfileguéssom enfileguéssou enfilem enfilen enfiles enfilessa enfilessen enfilesses enfilessi enfilessin enfilessis enfileu enfili enfilin enfilis enfilo enfilos enfils enfilà enfilàiem enfilàieu enfilàrem enfilàreu enfilàs enfilàssem enfilàsseu enfilàssim enfilàssiu enfilàvem enfilàvets enfilàveu enfilàvom enfilés enfiléssem enfilésseu enfiléssim enfiléssiu enfilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enhebrar
Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.
ensartar
Unir coses passant un fil pel seu interior.
enfilar
Emprendre un camí, iniciar una marxa.

enfilar-se a la paret v
trepar por el muro

enfit /aɱˈfit/ /eɱˈfit/ /əɱˈfit/ n masc
ahito

enfits n masc
ahitos

enfocament comunicatiu n masc
método comunicativo

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enfoc enfoca enfocada enfocades enfocam enfocant enfocar enfocara enfocaran enfocarem enfocaren enfocares enfocareu enfocaria enfocarien enfocaries enfocarà enfocaràs enfocaré enfocaríem enfocaríeu enfocassen enfocasses enfocassin enfocassis enfocat enfocats enfocau enfocava enfocaven enfocaves enfoco enfocà enfocàrem enfocàreu enfocàs enfocàssem enfocàsseu enfocàssim enfocàssiu enfocàvem enfocàveu enfoque enfoquem enfoquen enfoques enfoquessen enfoquesses enfoquessin enfoquessis enfoqueu enfoqui enfoquin enfoquis enfoqués enfoquéssem enfoquésseu enfoquéssim enfoquéssiu enfoquí occ sept val v
enfocar
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfons enfonsa enfonsada enfonsades enfonsam enfonsant enfonsar enfonsara enfonsaran enfonsarem enfonsaren enfonsares enfonsareu enfonsaria enfonsarien enfonsaries enfonsarà enfonsaràs enfonsaré enfonsaríem enfonsaríeu enfonsassen enfonsasses enfonsassin enfonsassis enfonsat enfonsats enfonsau enfonsava enfonsaven enfonsaves enfonse enfonsem enfonsen enfonses enfonsessen enfonsesses enfonsessin enfonsessis enfonseu enfonsi enfonsin enfonsis enfonso enfonsà enfonsàrem enfonsàreu enfonsàs enfonsàssem enfonsàsseu enfonsàssim enfonsàssiu enfonsàvem enfonsàveu enfonsés enfonséssem enfonsésseu enfonséssim enfonséssiu enfonsí occ sept val v
hundir
Posar, fer anar, al fons.
derrumbar
(rugbi) Cometre una falta, els jugadors de la primera línia d'un equip, consistent a fer caure una melé ordenada, una melé espontània o un mol per haver-se ajupit fins a perdre l'equilibri, intencionadament o empesos pels jugadors de la segona i la tercera línia.

enfora /eɱˈfɔ.ɾa/ /eɱˈfɔ.ɾɔ/ /əɱˈfɔ.ɾə/ adv
afuera

enfornar /aɱ.forˈna/ /eɱ.forˈna/ /eɱ.foɾˈna/ /eɱ.foɾˈnaɾ/ /əɱ.foɾˈna/ /əɱ.furˈna/ alg ant bal cent eiv enforn enforna enfornada enfornades enfornaia enfornaien enfornaies enfornam enfornant enfornar enfornara enfornaran enfornarem enfornaren enfornares enfornareu enfornaria enfornarien enfornaries enfornariva enfornariven enfornarives enfornarà enfornaràs enfornaré enfornaríem enfornaríeu enfornarívem enfornaríveu enfornassen enfornasses enfornassin enfornassis enfornat enfornats enfornau enfornava enfornaven enfornaves enfornavi enfornavo enforne enforneguem enforneguessa enforneguessen enforneguesses enfornegueu enfornegués enforneguéssom enforneguéssou enfornem enfornen enfornes enfornessa enfornessen enfornesses enfornessi enfornessin enfornessis enforneu enforni enfornin enfornis enforno enfornos enforns enfornà enfornàiem enfornàieu enfornàrem enfornàreu enfornàs enfornàssem enfornàsseu enfornàssim enfornàssiu enfornàvem enfornàvets enfornàveu enfornàvom enfornés enfornéssem enfornésseu enfornéssim enfornéssiu enforní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
hornear

engabiar /aŋ.ɡa.βiˈa/ /aŋ.ɡa.βiˈaɾ/ /eŋ.ɡa.biˈaɾ/ /eŋ.ɡa.βiˈa/ /əŋ.ɡə.βiˈa/ alg bal eiv engabia engabiada engabiades engabiam engabiant engabiar engabiara engabiaran engabiarem engabiaren engabiares engabiareu engabiaria engabiarien engabiaries engabiarà engabiaràs engabiaré engabiaríem engabiaríeu engabiassen engabiasses engabiassin engabiassis engabiat engabiats engabiau engabiava engabiaven engabiaves engabie engabiem engabien engabies engabiessen engabiesses engabiessin engabiessis engabieu engabii engabio engabià engabiàrem engabiàreu engabiàs engabiàssem engabiàsseu engabiàssim engabiàssiu engabiàvem engabiàveu engabiés engabiéssem engabiésseu engabiéssim engabiéssiu engabií engabiï engabiïn engabiïs nota 1 occ sept v.cent val v
enjaular

engalipador /eŋ.ga.li.paˈðo/ /eŋ.ga.li.paˈðoɾ/ /əŋ.gə.ɫi.pəˈðo/ adj masc
embaucador

engalipar /aŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpaɾ/ /əŋ.ɡə.ɫiˈpa/ engalipa engalipada engalipades engalipant engalipar engaliparan engaliparem engaliparen engalipares engalipareu engaliparia engaliparien engaliparies engaliparà engaliparàs engaliparé engaliparíem engaliparíeu engalipat engalipats engalipava engalipaven engalipaves engalipe engalipem engalipen engalipes engalipessen engalipesses engalipessin engalipessis engalipeu engalipi engalipin engalipis engalipo engalipà engalipàrem engalipàreu engalipàvem engalipàveu engalipés engalipéssem engalipésseu engalipéssim engalipéssiu engalipí occ sept v
embaucar

engallinar /eŋ.ɡa.ʎiˈna/ /eŋ.ɡa.ʎiˈnaɾ/ /əŋ.ɡə.ʎiˈna/ engallina engallinada engallinades engallinant engallinar engallinaran engallinarem engallinaren engallinares engallinareu engallinaria engallinarien engallinaries engallinarà engallinaràs engallinaré engallinaríem engallinaríeu engallinat engallinats engallinava engallinaven engallinaves engallinem engallinen engallines engallinessen engallinesses engallinessin engallinessis engallineu engallini engallinin engallinis engallino engallinà engallinàrem engallinàreu engallinàvem engallinàveu engallinés engallinéssem engallinésseu engallinéssim engallinéssiu engalliní sept v
encorralar

enganxada /aŋ.gaɲˈt͡ʃa.ðɛ/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa.ða/ /əŋ.ɡəɲˈʃa.ðə/ n fem
enganche

enganxador /eŋ.ɡaɲ.t͡ʃaˈðo/ /eŋ.ɡaɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /əŋ.ɡəɲ.ʃəˈðo/ adj masc
enganchador
Que enganxa.

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ alg ant bal cent eiv enganx enganxa enganxada enganxades enganxaia enganxaien enganxaies enganxam enganxant enganxar enganxara enganxaran enganxarem enganxaren enganxares enganxareu enganxaria enganxarien enganxaries enganxariva enganxariven enganxarives enganxarà enganxaràs enganxaré enganxaríem enganxaríeu enganxarívem enganxaríveu enganxassen enganxasses enganxassin enganxassis enganxat enganxats enganxau enganxava enganxaven enganxaves enganxavi enganxavo enganxe enganxeguem enganxeguessa enganxeguessen enganxeguesses enganxegueu enganxegués enganxeguéssom enganxeguéssou enganxem enganxen enganxes enganxessa enganxessen enganxesses enganxessi enganxessin enganxessis enganxeu enganxi enganxin enganxis enganxo enganxos enganxs enganxà enganxàiem enganxàieu enganxàrem enganxàreu enganxàs enganxàssem enganxàsseu enganxàssim enganxàssiu enganxàvem enganxàvets enganxàveu enganxàvom enganxés enganxéssem enganxésseu enganxéssim enganxéssiu enganxí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enganchar asirse
Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.
enganchar
Atreure a algú a que assenti plaça de soldat donant-li diners.
pegar
Agafar, apegar.
asirse
(pronominal) Agafar-se, topar una cosa amb una altra que la deté o l'embulla.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
engaño

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) engany enganya enganyada enganyades enganyam enganyant enganyar enganyara enganyaran enganyarem enganyaren enganyares enganyareu enganyaria enganyarien enganyaries enganyarà enganyaràs enganyaré enganyaríem enganyaríeu enganyassen enganyasses enganyassin enganyassis enganyat enganyats enganyau enganyava enganyaven enganyaves enganye enganyem enganyen enganyes enganyessen enganyesses enganyessin enganyessis enganyeu enganyi enganyin enganyis enganyo enganyà enganyàrem enganyàreu enganyàs enganyàssem enganyàsseu enganyàssim enganyàssiu enganyàvem enganyàveu enganyés enganyéssem enganyésseu enganyéssim enganyéssiu enganyí occ sept val v
engañar

enganyifa /eŋ.ɡaˈɲi.fa/ /əŋ.ɡəˈɲi.fə/ n fem
engañifa

enganyosament /aŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈment/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈmen/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈment/ adv
engañosamente

enganyós /eŋ.ɡaˈɲos/ /əŋ.ɡəˈɲos/ adj masc
engañoso

engargussar /eŋ.ɡar.ɣuˈsa/ /eŋ.ɡaɾ.ɣuˈsaɾ/ /əŋ.ɡər.ɡuˈsa/ alg ant bal cent eiv engargussa engargussada engargussades engargussaia engargussaien engargussaies engargussam engargussant engargussar engargussara engargussaran engargussarem engargussaren engargussares engargussareu engargussaria engargussarien engargussaries engargussariva engargussariven engargussarives engargussarà engargussaràs engargussaré engargussaríem engargussaríeu engargussarívem engargussaríveu engargussassen engargussasses engargussassin engargussassis engargussat engargussats engargussau engargussava engargussaven engargussaves engargussavi engargussavo engargusse engargusseguem engargusseguessa engargusseguessen engargusseguesses engargussegueu engargussegués engargusseguéssom engargusseguéssou engargussem engargussen engargusses engargussessa engargussessen engargussesses engargussessi engargussessin engargussessis engargusseu engargussi engargussin engargussis engargusso engargussos engargussà engargussàiem engargussàieu engargussàrem engargussàreu engargussàs engargussàssem engargussàsseu engargussàssim engargussàssiu engargussàvem engargussàvets engargussàveu engargussàvom engargussés engargusséssem engargussésseu engargusséssim engargusséssiu engargussí engargús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
atragantarse

engarjolar /aŋ.ɡaɾ.d͡ʒoˈɫa/ /eŋ.ɡar.d͡ʒoˈɫa/ /eŋ.ɡaɾ.d͡ʒoˈɫa/ /eŋ.ɡaɾ.d͡ʒoˈɫaɾ/ /əŋ.ɡər.ʒuˈɫa/ /əŋ.ɡəɾ.ʒoˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. engarjola engarjolada engarjolades engarjolant engarjolar engarjolara engarjolaran engarjolarem engarjolaren engarjolares engarjolareu engarjolaria engarjolarien engarjolaries engarjolarà engarjolaràs engarjolaré engarjolaríem engarjolaríeu engarjolassen engarjolasses engarjolat engarjolats engarjolava engarjolaven engarjolaves engarjole engarjolem engarjolen engarjoles engarjolessen engarjolesses engarjolessin engarjolessis engarjoleu engarjoli engarjolin engarjolis engarjolo engarjolà engarjolàrem engarjolàreu engarjolàssem engarjolàsseu engarjolàvem engarjolàveu engarjolés engarjoléssem engarjolésseu engarjoléssim engarjoléssiu engarjolí occ sept val val (1) v
enchironar

engatar /aŋ.ɡaˈta/ /eŋ.ɡaˈta/ /eŋ.ɡaˈtaɾ/ /əŋ.ɡəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) engat engata engatada engatades engatam engatant engatar engatara engataran engatarem engataren engatares engatareu engataria engatarien engataries engatarà engataràs engataré engataríem engataríeu engatassen engatasses engatassin engatassis engatat engatats engatau engatava engataven engataves engate engatem engaten engates engatessen engatesses engatessin engatessis engateu engati engatin engatis engato engatà engatàrem engatàreu engatàs engatàssem engatàsseu engatàssim engatàssiu engatàvem engatàveu engatés engatéssem engatésseu engatéssim engatéssiu engatí occ sept val v
amonarse

engatjar /eŋ.ɡaˈd͡ʒa/ /eŋ.ɡaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ɡəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) engatge engatgem engatgen engatges engatgessen engatgesses engatgessin engatgessis engatgeu engatgi engatgin engatgis engatgés engatgéssem engatgésseu engatgéssim engatgéssiu engatgí engatj engatja engatjada engatjades engatjam engatjant engatjar engatjara engatjaran engatjarem engatjaren engatjares engatjareu engatjaria engatjarien engatjaries engatjarà engatjaràs engatjaré engatjaríem engatjaríeu engatjassen engatjasses engatjassin engatjassis engatjat engatjats engatjau engatjava engatjaven engatjaves engatjo engatjà engatjàrem engatjàreu engatjàs engatjàssem engatjàsseu engatjàssim engatjàssiu engatjàvem engatjàveu occ sept val v
empeñar

engegar /aɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣaɾ/ /əɲ.ʒəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) engeg engega engegada engegades engegam engegant engegar engegara engegaran engegarem engegaren engegares engegareu engegaria engegarien engegaries engegarà engegaràs engegaré engegaríem engegaríeu engegassen engegasses engegassin engegassis engegat engegats engegau engegava engegaven engegaves engego engegue engeguem engeguen engegues engeguessen engeguesses engeguessin engeguessis engegueu engegui engeguin engeguis engegués engeguéssem engeguésseu engeguéssim engeguéssiu engeguí engegà engegàrem engegàreu engegàs engegàssem engegàsseu engegàssim engegàssiu engegàvem engegàveu occ sept val v
poner en marxa
Posar en marxa, iniciar el funcionament.
echar
Desfer-se de la presència d'algú, sense consideracions, insultant.

engegar a passeig v
mandar a paseo

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ alg ant bal cent eiv engendr engendra engendrada engendrades engendraia engendraien engendraies engendram engendrant engendrar engendrara engendraran engendrarem engendraren engendrares engendrareu engendraria engendrarien engendraries engendrariva engendrariven engendrarives engendrarà engendraràs engendraré engendraríem engendraríeu engendrarívem engendraríveu engendrassen engendrasses engendrassin engendrassis engendrat engendrats engendrau engendrava engendraven engendraves engendravi engendravo engendre engendreguem engendreguessa engendreguessen engendreguesses engendregueu engendregués engendreguéssom engendreguéssou engendrem engendren engendres engendressa engendressen engendresses engendressi engendressin engendressis engendreu engendri engendrin engendris engendro engendros engendrs engendrà engendràiem engendràieu engendràrem engendràreu engendràs engendràssem engendràsseu engendràssim engendràssiu engendràvem engendràvets engendràveu engendràvom engendrés engendréssem engendrésseu engendréssim engendréssiu engendrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
engendrar

enginy /anˈd͡ʒiɲ/ /eɲˈd͡ʒiɲ/ /əɲˈʒiɲ/ n masc
ingenio

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
ingeniero

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
ingeniería

enginyosament /eɲ.d͡ʒiˌɲo.zaˈmen/ /eɲ.d͡ʒiˌɲo.zaˈment/ /əɲ.ʒiˌɲo.zəˈmen/ /əɲ.ʒiˌɲo.zəˈment/ adv
ingeniosamente

enginyós /aɲ.d͡ʒiˈɲos/ /aɲ.ʒiˈɲos/ /eɲ.d͡ʒiˈɲos/ adj masc
ingenioso

engolir /aŋ.ɡoˈɫi/ /aŋ.ɡuˈɫiɾ/ /eŋ.ɡoˈɫi/ /eŋ.ɡoˈɫiɾ/ /eŋ.ɡuˈɫi/ /əŋ.ɡoˈɫi/ /əŋ.ɡuˈɫi/ alg bal eiv engoleix engoleixen engoleixes engoleixi engoleixin engoleixis engoleixo engoleixs engolesc engolesca engolesquen engolesques engolesqui engolesquin engolesquis engolia engolida engolides engolien engolies engoliguem engoligueu engolim engolint engolir engolira engoliran engolirem engoliren engolires engolireu engoliria engolirien engoliries engolirà engoliràs engoliré engoliríem engoliríeu engolisc engolisca engolisquen engolisques engolissen engolisses engolissin engolissis engolit engolits engoliu engolix engolixen engolixes engolixo engolí engolíem engolíeu engolírem engolíreu engolís engolíssem engolísseu engolíssim engolíssiu engul engula engulen engules enguls mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
engullir
Passar alguna cosa per la gola.

engranatge /eŋ.ɡɾaˈna.d͡ʒe/ /əŋ.ɡɾəˈna.d͡ʒə/ n masc
engranaje
Sistema de peces dentades que engranen de forma que transmeten el moviment.

engrescar /aŋ.ɡɾesˈka/ /aŋ.ɡɾesˈkaɾ/ /eŋ.ɡɾesˈka/ /eŋ.ɡɾesˈkaɾ/ /əŋ.ɡɾəsˈka/ alg ant bal cent eiv engresc engresca engrescada engrescades engrescaia engrescaien engrescaies engrescam engrescant engrescar engrescara engrescaran engrescarem engrescaren engrescares engrescareu engrescaria engrescarien engrescaries engrescariva engrescariven engrescarives engrescarà engrescaràs engrescaré engrescaríem engrescaríeu engrescarívem engrescaríveu engrescassen engrescasses engrescassin engrescassis engrescat engrescats engrescau engrescava engrescaven engrescaves engrescavi engrescavo engresco engrescos engrescà engrescàiem engrescàieu engrescàrem engrescàreu engrescàs engrescàssem engrescàsseu engrescàssim engrescàssiu engrescàvem engrescàvets engrescàveu engrescàvom engresque engresqueguem engresqueguessa engresqueguessen engresqueguesses engresquegueu engresquegués engresqueguéssom engresqueguéssou engresquem engresquen engresques engresquessa engresquessen engresquesses engresquessi engresquessin engresquessis engresqueu engresqui engresquin engresquis engresqués engresquéssem engresquésseu engresquéssim engresquéssiu engresquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entusiasmar
Desvetllar les ganes per fer una cosa.
Ficar-se amb gran atenció en un assumpte.
encenderse entusiasmar
Sentir l'impuls irreprimible de participar en una baralla.

engrillonar /aŋ.gɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈnaɾ/ /əŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /əŋ.ɡɾi.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) engrillon engrillona engrillonada engrillonades engrillonam engrillonant engrillonar engrillonara engrillonaran engrillonarem engrillonaren engrillonares engrillonareu engrillonaria engrillonarien engrillonaries engrillonarà engrillonaràs engrillonaré engrillonaríem engrillonaríeu engrillonassen engrillonasses engrillonassin engrillonassis engrillonat engrillonats engrillonau engrillonava engrillonaven engrillonaves engrillone engrillonem engrillonen engrillones engrillonessen engrillonesses engrillonessin engrillonessis engrilloneu engrilloni engrillonin engrillonis engrillono engrillonà engrillonàrem engrillonàreu engrillonàs engrillonàssem engrillonàsseu engrillonàssim engrillonàssiu engrillonàvem engrillonàveu engrillonés engrillonéssem engrillonésseu engrillonéssim engrillonéssiu engrilloní occ sept val v
engrillar

engripat /eŋ.gɾiˈpat/ /əŋ.gɾiˈpat/ adj masc
griposo

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ adv
este año hogaño

enguerxir /eŋ.ɡerˈt͡ʃi/ /eŋ.ɡeɾˈt͡ʃi/ /eŋ.ɡeɾˈt͡ʃiɾ/ /əŋ.ɡərˈʃi/ enguerxeix enguerxeixen enguerxeixes enguerxeixi enguerxeixin enguerxeixis enguerxeixo enguerxia enguerxida enguerxides enguerxien enguerxies enguerxim enguerxint enguerxir enguerxiran enguerxirem enguerxiren enguerxires enguerxireu enguerxiria enguerxirien enguerxiries enguerxirà enguerxiràs enguerxiré enguerxiríem enguerxiríeu enguerxissen enguerxisses enguerxissin enguerxissis enguerxit enguerxits enguerxiu enguerxí enguerxíem enguerxíeu enguerxírem enguerxíreu enguerxís enguerxíssem enguerxísseu enguerxíssim enguerxíssiu sept v
torcer

enguixar /aŋ.ɡiˈʃa/ /aŋ.ɡiˈʃaɾ/ /eŋ.ɡiˈʃa/ /eŋ.ɡiˈʃaɾ/ /əŋ.ɡiˈʃa/ alg ant bal cent eiv enguix enguixa enguixada enguixades enguixaia enguixaien enguixaies enguixam enguixant enguixar enguixara enguixaran enguixarem enguixaren enguixares enguixareu enguixaria enguixarien enguixaries enguixariva enguixariven enguixarives enguixarà enguixaràs enguixaré enguixaríem enguixaríeu enguixarívem enguixaríveu enguixassen enguixasses enguixassin enguixassis enguixat enguixats enguixau enguixava enguixaven enguixaves enguixavi enguixavo enguixe enguixeguem enguixeguessa enguixeguessen enguixeguesses enguixegueu enguixegués enguixeguéssom enguixeguéssou enguixem enguixen enguixes enguixessa enguixessen enguixesses enguixessi enguixessin enguixessis enguixeu enguixi enguixin enguixis enguixo enguixos enguixs enguixà enguixàiem enguixàieu enguixàrem enguixàreu enguixàs enguixàssem enguixàsseu enguixàssim enguixàssiu enguixàvem enguixàvets enguixàveu enguixàvom enguixés enguixéssem enguixésseu enguixéssim enguixéssiu enguixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enyesar
Cobrir alguna superfície amb guix, especialment les parets.
Posar guix en algun lloc.
escayolar
Posar una capa de guix a una part del cos per evitar-ne el moviment, en especial per tractar trencadures d'ossos i dislocacions.

enhorabona /eˌnɔ.ɾaˈbɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.nɔ/ /əˌnɔ.ɾəˈβɔ.nə/ Interjection
enhorabuena
Felicitació per un bon succés.

enhorabona /eˌnɔ.ɾaˈbɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.nɔ/ /əˌnɔ.ɾəˈβɔ.nə/ n fem
enhorabuena
felicitació

enigma n masc
enigma

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
enigmático

enigmàticament /e.niɡˌma.ti.kaˈmen/ /e.niɡˌma.ti.kaˈment/ /ə.niɡˌma.ti.kəˈmen/ /ə.niɡˌma.ti.kəˈment/ adv
enigmáticamente

enjogassadament /eɲ.d͡ʒo.ɣaˌsa.ðaˈmen/ /eɲ.d͡ʒo.ɣaˌsa.ðaˈment/ /əɲ.ʒo.ɣəˌsa.ðəˈment/ /əɲ.ʒu.ɣəˌsa.ðəˈmen/ adv
juguetonamente

enjogassat /an.d͡ʒo.ɣaˈsat/ /an.ʒo.ɣaˈsat/ /eɲ.d͡ʒo.ɣaˈsat/ /əɲ.ʒo.ɣəˈsat/ /əɲ.ʒu.ɣəˈsat/ adj masc
retozón

enjondre /eɲˈd͡ʒon.dɾe/ /əɲˈʒɔn.dɾə/ adv
en otra parte

enjòlit /eɲˈd͡ʒɔ.ɫit/ /əɲˈʒɔ.ɫit/ adv
en vilo
En suspensió, amb poc equilibri.

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
despegue

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enlair enlaira enlairada enlairades enlairam enlairant enlairar enlairara enlairaran enlairarem enlairaren enlairares enlairareu enlairaria enlairarien enlairaries enlairarà enlairaràs enlairaré enlairaríem enlairaríeu enlairassen enlairasses enlairassin enlairassis enlairat enlairats enlairau enlairava enlairaven enlairaves enlaire enlairem enlairen enlaires enlairessen enlairesses enlairessin enlairessis enlaireu enlairi enlairin enlairis enlairo enlairà enlairàrem enlairàreu enlairàs enlairàssem enlairàsseu enlairàssim enlairàssiu enlairàvem enlairàveu enlairés enlairéssem enlairésseu enlairéssim enlairéssiu enlairí occ sept val v
despegar

enlaire /enˈɫaj.ɾe/ /ənˈɫaj.ɾə/ adv
alto
Cap amunt respecte a terra.
en el aire
En suspens, sense resoldre.

enllaç /eɲˈʎas/ /əɲˈʎas/ n masc
enlace
Element en un document, generalment d'hipertext, que permet de connectar amb una part del mateix document, amb un altre document o amb una part d'un altre document.

enllaçar /eɲ.ʎaˈsa/ /eɲ.ʎaˈsaɾ/ /əɲ.ʎəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enllace enllacem enllacen enllaces enllacessen enllacesses enllacessin enllacessis enllaceu enllaci enllacin enllacis enllacés enllacéssem enllacésseu enllacéssim enllacéssiu enllací enllaç enllaça enllaçada enllaçades enllaçam enllaçant enllaçar enllaçara enllaçaran enllaçarem enllaçaren enllaçares enllaçareu enllaçaria enllaçarien enllaçaries enllaçarà enllaçaràs enllaçaré enllaçaríem enllaçaríeu enllaçassen enllaçasses enllaçassin enllaçassis enllaçat enllaçats enllaçau enllaçava enllaçaven enllaçaves enllaço enllaçà enllaçàrem enllaçàreu enllaçàs enllaçàssem enllaçàsseu enllaçàssim enllaçàssiu enllaçàvem enllaçàveu occ sept val v
enlazar
Vincular amb una relació.
(informàtica) Connectar un document amb un altre.
Agafar amb un llaç, especialment un animal indòmit.

enlletgir /aɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /aɲ.ʎeˈt͡ʃiɾ/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /əɲ.ʎəˈd͡ʒi/ bal enlletgeix enlletgeixen enlletgeixes enlletgeixi enlletgeixin enlletgeixis enlletgeixo enlletgesc enlletgesqui enlletgesquin enlletgesquis enlletgia enlletgida enlletgides enlletgien enlletgies enlletgiguem enlletgigueu enlletgim enlletgint enlletgir enlletgira enlletgiran enlletgirem enlletgiren enlletgires enlletgireu enlletgiria enlletgirien enlletgiries enlletgirà enlletgiràs enlletgiré enlletgiríem enlletgiríeu enlletgisc enlletgisca enlletgisquen enlletgisques enlletgissen enlletgisses enlletgissin enlletgissis enlletgit enlletgits enlletgiu enlletgix enlletgixen enlletgixes enlletgixo enlletgí enlletgíem enlletgíeu enlletgírem enlletgíreu enlletgís enlletgíssem enlletgísseu enlletgíssim enlletgíssiu n-occ occ sept val v
afear

enllitar /aɲ.ʎiˈta/ /eɲ.ʎiˈta/ /eɲ.ʎiˈtaɾ/ /əɲ.ʎiˈta/ alg ant bal cent eiv enllit enllita enllitada enllitades enllitaia enllitaien enllitaies enllitam enllitant enllitar enllitara enllitaran enllitarem enllitaren enllitares enllitareu enllitaria enllitarien enllitaries enllitariva enllitariven enllitarives enllitarà enllitaràs enllitaré enllitaríem enllitaríeu enllitarívem enllitaríveu enllitassen enllitasses enllitassin enllitassis enllitat enllitats enllitau enllitava enllitaven enllitaves enllitavi enllitavo enllite enlliteguem enlliteguessa enlliteguessen enlliteguesses enllitegueu enllitegués enlliteguéssom enlliteguéssou enllitem enlliten enllites enllitessa enllitessen enllitesses enllitessi enllitessin enllitessis enlliteu enlliti enllitin enllitis enllito enllitos enllits enllità enllitàiem enllitàieu enllitàrem enllitàreu enllitàs enllitàssem enllitàsseu enllitàssim enllitàssiu enllitàvem enllitàvets enllitàveu enllitàvom enllités enllitéssem enllitésseu enllitéssim enllitéssiu enllití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encamar

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
en ninguna parte a ninguna parte

enllosar /aɲ.ʎoˈza/ /eɲ.ʎoˈza/ /eɲ.ʎoˈzaɾ/ /əɲ.ʎoˈza/ /əɲ.ʎuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enllosa enllosada enllosades enllosam enllosant enllosar enllosara enllosaran enllosarem enllosaren enllosares enllosareu enllosaria enllosarien enllosaries enllosarà enllosaràs enllosaré enllosaríem enllosaríeu enllosassen enllosasses enllosassin enllosassis enllosat enllosats enllosau enllosava enllosaven enllosaves enllose enllosem enllosen enlloses enllosessen enllosesses enllosessin enllosessis enlloseu enllosi enllosin enllosis enlloso enllosà enllosàrem enllosàreu enllosàs enllosàssem enllosàsseu enllosàssim enllosàssiu enllosàvem enllosàveu enllosés enlloséssem enllosésseu enlloséssim enlloséssiu enllosí enllòs occ sept val v
enlosar

enllosat /eɲ.ʎoˈzat/ /əɲ.ʎoˈzat/ /əɲ.ʎuˈzat/ n masc
enlosado

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ alg ant bal cent eiv enlluern enlluerna enlluernada enlluernades enlluernaia enlluernaien enlluernaies enlluernam enlluernant enlluernar enlluernara enlluernaran enlluernarem enlluernaren enlluernares enlluernareu enlluernaria enlluernarien enlluernaries enlluernariva enlluernariven enlluernarives enlluernarà enlluernaràs enlluernaré enlluernaríem enlluernaríeu enlluernarívem enlluernaríveu enlluernassen enlluernasses enlluernassin enlluernassis enlluernat enlluernats enlluernau enlluernava enlluernaven enlluernaves enlluernavi enlluernavo enlluerne enlluerneguem enlluerneguessa enlluerneguessen enlluerneguesses enlluernegueu enlluernegués enlluerneguéssom enlluerneguéssou enlluernem enlluernen enlluernes enlluernessa enlluernessen enlluernesses enlluernessi enlluernessin enlluernessis enlluerneu enlluerni enlluernin enlluernis enlluerno enlluernos enlluerns enlluernà enlluernàiem enlluernàieu enlluernàrem enlluernàreu enlluernàs enlluernàssem enlluernàsseu enlluernàssim enlluernàssiu enlluernàvem enlluernàvets enlluernàveu enlluernàvom enlluernés enlluernéssem enlluernésseu enlluernéssim enlluernéssiu enlluerní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deslumbrar

enllumenar /eɲ.ʎu.meˈna/ /eɲ.ʎu.meˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enllumena enllumenada enllumenades enllumenam enllumenant enllumenar enllumenara enllumenaran enllumenarem enllumenaren enllumenares enllumenareu enllumenaria enllumenarien enllumenaries enllumenarà enllumenaràs enllumenaré enllumenaríem enllumenaríeu enllumenassen enllumenasses enllumenassin enllumenassis enllumenat enllumenats enllumenau enllumenava enllumenaven enllumenaves enllumene enllumenem enllumenen enllumenes enllumenessen enllumenesses enllumenessin enllumenessis enllumeneu enllumeni enllumenin enllumenis enllumeno enllumenà enllumenàrem enllumenàreu enllumenàs enllumenàssem enllumenàsseu enllumenàssim enllumenàssiu enllumenàvem enllumenàveu enllumenés enllumenéssem enllumenésseu enllumenéssim enllumenéssiu enllumení enllumèn occ sept val v
alumbrar
Una font de llum, fer claror il·luminant un lloc o algú.
Instal·lar un o diversos llums per a il·luminar un lloc.

enllà /eɲˈʎa/ /əɲˈʎa/ adv
allà
D'ací allà, cap allà.

enmig de preposition
in the midst of

enneasíl·lab /en.ne.aˈzi.ɫap/ /en.ne.aˈziɫ.ɫap/ /ən.ne.əˈzi.ɫəp/ /ən.ne.əˈziɫ.ɫəp/ adj masc
eneasílabo
Que té nou síl·labes.

enneasíl·lab /en.ne.aˈzi.ɫap/ /en.ne.aˈziɫ.ɫap/ /ən.ne.əˈzi.ɫəp/ /ən.ne.əˈziɫ.ɫəp/ n masc
eneasílabo
Vers que de mètrica té nou síl·labes.

ennegrir /an.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾiɾ/ /ən.nəˈɣɾi/ alg ant bal centr eiv ennegreix ennegreixa ennegreixen ennegreixes ennegreixi ennegreixin ennegreixis ennegreixo ennegreixs ennegresc ennegresca ennegresquen ennegresques ennegresqui ennegresquin ennegresquis ennegria ennegrida ennegrides ennegrien ennegries ennegriguem ennegriguera ennegrigueren ennegrigueres ennegriguessen ennegriguesses ennegriguessin ennegriguessis ennegrigueu ennegrigueva ennegrigueven ennegrigueves ennegrigué ennegriguérem ennegriguéreu ennegrigués ennegriguéssem ennegriguésseu ennegriguéssim ennegriguéssiu ennegriguévem ennegriguéveu ennegrim ennegrint ennegrir ennegrira ennegriran ennegrirem ennegriren ennegrires ennegrireu ennegriria ennegririen ennegriries ennegririva ennegririven ennegririves ennegrirà ennegriràs ennegriré ennegriríem ennegriríeu ennegrirívem ennegriríveu ennegrisc ennegrisca ennegrisco ennegriscos ennegrisquem ennegrisquen ennegrisques ennegrisqueu ennegrissa ennegrissen ennegrisses ennegrissi ennegrissin ennegrissis ennegrist ennegrit ennegrits ennegriu ennegriva ennegriven ennegrives ennegrix ennegrixa ennegrixen ennegrixes ennegrixi ennegrixin ennegrixis ennegrixo ennegrixos ennegrí ennegríem ennegríets ennegríeu ennegrírem ennegríreu ennegrís ennegríscon ennegríssem ennegrísseu ennegríssim ennegríssiu ennegríssom ennegríssou ennegrívem ennegríveu ennegríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ennegrecer

ennoblir /en.nobˈbɫi/ /en.noˈbɫiɾ/ /en.noˈβɫi/ /ən.nobˈbɫi/ /ən.nubˈbɫi/ /ən.nuˈβɫi/ bal ennobleix ennobleixen ennobleixes ennobleixi ennobleixin ennobleixis ennobleixo ennoblesc ennoblesqui ennoblesquin ennoblesquis ennoblia ennoblida ennoblides ennoblien ennoblies ennobliguem ennobligueu ennoblim ennoblint ennoblir ennoblira ennobliran ennoblirem ennobliren ennoblires ennoblireu ennobliria ennoblirien ennobliries ennoblirà ennobliràs ennobliré ennobliríem ennobliríeu ennoblisc ennoblisca ennoblisquen ennoblisques ennoblissen ennoblisses ennoblissin ennoblissis ennoblit ennoblits ennobliu ennoblix ennoblixen ennoblixes ennoblixo ennoblí ennoblíem ennoblíeu ennoblírem ennoblíreu ennoblís ennoblíssem ennoblísseu ennoblíssim ennoblíssiu n-occ occ sept val v
ennoblecer nobilitare

ennuegar /an.nu.eˈɣa/ /en.nu.eˈɣa/ /en.nu.eˈɣaɾ/ /ən.nu.əˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ennueg ennuega ennuegada ennuegades ennuegam ennuegant ennuegar ennuegara ennuegaran ennuegarem ennuegaren ennuegares ennuegareu ennuegaria ennuegarien ennuegaries ennuegarà ennuegaràs ennuegaré ennuegaríem ennuegaríeu ennuegassen ennuegasses ennuegassin ennuegassis ennuegat ennuegats ennuegau ennuegava ennuegaven ennuegaves ennuego ennuegue ennueguem ennueguen ennuegues ennueguessen ennueguesses ennueguessin ennueguessis ennuegueu ennuegui ennueguin ennueguis ennuegués ennueguéssem ennueguésseu ennueguéssim ennueguéssiu ennueguí ennuegà ennuegàrem ennuegàreu ennuegàs ennuegàssem ennuegàsseu ennuegàssim ennuegàssiu ennuegàvem ennuegàveu occ sept val v
atragantar

ennuvolar /an.nu.βoˈɫa/ /en.nu.voˈɫaɾ/ /en.nu.βoˈɫa/ /ən.nu.voˈɫa/ /ən.nu.vuˈɫa/ /ən.nu.βuˈɫa/ v
nublarse
(pronominal, impersonal) Formar-se tot de núvols al cel.

ennuvolat /en.nu.voˈɫat/ /en.nu.βoˈɫat/ /ən.nu.voˈɫat/ /ən.nu.vuˈɫat/ n masc
celaje

enorgullir /e.nor.ɣuˈʎi/ /e.noɾ.ɣuˈʎi/ /e.noɾ.ɣuˈʎiɾ/ /ə.noɾ.ɣuˈʎi/ /ə.nur.ɡuˈʎi/ /ə.nur.ɣuˈji/ alg ant bal centr eiv enorgulleix enorgulleixa enorgulleixen enorgulleixes enorgulleixi enorgulleixin enorgulleixis enorgulleixo enorgulleixs enorgullesc enorgullesca enorgullesquen enorgullesques enorgullesqui enorgullesquin enorgullesquis enorgullia enorgullida enorgullides enorgullien enorgullies enorgulliguem enorgulliguera enorgulligueren enorgulligueres enorgulliguessen enorgulliguesses enorgulliguessin enorgulliguessis enorgulligueu enorgulligueva enorgulligueven enorgulligueves enorgulligué enorgulliguérem enorgulliguéreu enorgulligués enorgulliguéssem enorgulliguésseu enorgulliguéssim enorgulliguéssiu enorgulliguévem enorgulliguéveu enorgullim enorgullint enorgullir enorgullira enorgulliran enorgullirem enorgulliren enorgullires enorgullireu enorgulliria enorgullirien enorgulliries enorgulliriva enorgulliriven enorgullirives enorgullirà enorgulliràs enorgulliré enorgulliríem enorgulliríeu enorgullirívem enorgulliríveu enorgullisc enorgullisca enorgullisco enorgulliscos enorgullisquem enorgullisquen enorgullisques enorgullisqueu enorgullissa enorgullissen enorgullisses enorgullissi enorgullissin enorgullissis enorgullist enorgullit enorgullits enorgulliu enorgulliva enorgulliven enorgullives enorgullix enorgullixa enorgullixen enorgullixes enorgullixi enorgullixin enorgullixis enorgullixo enorgullixos enorgullí enorgullíem enorgullíets enorgullíeu enorgullírem enorgullíreu enorgullís enorgullíscon enorgullíssem enorgullísseu enorgullíssim enorgullíssiu enorgullíssom enorgullíssou enorgullívem enorgullíveu enorgullíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enorgullecer

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
enorme

enormement /eˌnor.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈment/ /əˌnor.məˈmen/ /əˌnoɾ.məˈment/ adv
enormemente

enormitat /e.noɾ.miˈtat/ /ə.noɾ.miˈtat/ /ə.nur.miˈtat/ n fem
enormidad

enoturisme n masc
enoturismo

enquadernació /eŋ.kwa.ðeɾ.na.siˈo/ /əŋ.kwə.ðər.nə.siˈo/ n fem
encuadernación

enquadernar /eŋ.kwa.ðerˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈnaɾ/ /əŋ.kwə.ðərˈna/ alg ant bal cent eiv enquadern enquaderna enquadernada enquadernades enquadernaia enquadernaien enquadernaies enquadernam enquadernant enquadernar enquadernara enquadernaran enquadernarem enquadernaren enquadernares enquadernareu enquadernaria enquadernarien enquadernaries enquadernariva enquadernariven enquadernarives enquadernarà enquadernaràs enquadernaré enquadernaríem enquadernaríeu enquadernarívem enquadernaríveu enquadernassen enquadernasses enquadernassin enquadernassis enquadernat enquadernats enquadernau enquadernava enquadernaven enquadernaves enquadernavi enquadernavo enquaderne enquaderneguem enquaderneguessa enquaderneguessen enquaderneguesses enquadernegueu enquadernegués enquaderneguéssom enquaderneguéssou enquadernem enquadernen enquadernes enquadernessa enquadernessen enquadernesses enquadernessi enquadernessin enquadernessis enquaderneu enquaderni enquadernin enquadernis enquaderno enquadernos enquaderns enquadernà enquadernàiem enquadernàieu enquadernàrem enquadernàreu enquadernàs enquadernàssem enquadernàsseu enquadernàssim enquadernàssiu enquadernàvem enquadernàvets enquadernàveu enquadernàvom enquadernés enquadernéssem enquadernésseu enquadernéssim enquadernéssiu enquaderní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encuadernar

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
encuesta

enrabiar /an.ra.βiˈa/ /en.ra.biˈaɾ/ /en.ra.βiˈa/ /ən.rə.βiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enrabia enrabiada enrabiades enrabiam enrabiant enrabiar enrabiara enrabiaran enrabiarem enrabiaren enrabiares enrabiareu enrabiaria enrabiarien enrabiaries enrabiarà enrabiaràs enrabiaré enrabiaríem enrabiaríeu enrabiassen enrabiasses enrabiassin enrabiassis enrabiat enrabiats enrabiau enrabiava enrabiaven enrabiaves enrabie enrabiem enrabien enrabies enrabiessen enrabiesses enrabiessin enrabiessis enrabieu enrabii enrabio enrabià enrabiàrem enrabiàreu enrabiàs enrabiàssem enrabiàsseu enrabiàssim enrabiàssiu enrabiàvem enrabiàveu enrabiés enrabiéssem enrabiésseu enrabiéssim enrabiéssiu enrabií enrabiï enrabiïn enrabiïs occ sept val v
encolerizar

enrajolar /an.ra.ʒoˈɫa/ /an.ra.ʒuˈɾa/ /en.ra.d͡ʒoˈɫa/ /en.ra.d͡ʒoˈɫaɾ/ /en.ra.ʒoˈɫa/ /ən.rə.ʒoˈɫa/ /ən.rə.ʒuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enrajol enrajola enrajolada enrajolades enrajolam enrajolant enrajolar enrajolara enrajolaran enrajolarem enrajolaren enrajolares enrajolareu enrajolaria enrajolarien enrajolaries enrajolarà enrajolaràs enrajolaré enrajolaríem enrajolaríeu enrajolassen enrajolasses enrajolassin enrajolassis enrajolat enrajolats enrajolau enrajolava enrajolaven enrajolaves enrajole enrajolem enrajolen enrajoles enrajolessen enrajolesses enrajolessin enrajolessis enrajoleu enrajoli enrajolin enrajolis enrajolo enrajolà enrajolàrem enrajolàreu enrajolàs enrajolàssem enrajolàsseu enrajolàssim enrajolàssiu enrajolàvem enrajolàveu enrajolés enrajoléssem enrajolésseu enrajoléssim enrajoléssiu enrajolí occ sept val v
alicatar

enraonadament /en.ra.oˌna.ðaˈmen/ /en.ra.oˌna.ðaˈment/ /ən.rə.oˌna.ðəˈment/ /ən.rə.uˌna.ðəˈmen/ adv
razonablemente

enraonadissa /en.ra.o.naˈði.sa/ /ən.rə.o.nəˈði.sə/ /ən.rə.u.nəˈði.sə/ n fem
charloteo

enraonar /an.ra.oˈna/ /en.ra.oˈna/ /en.ra.oˈnaɾ/ /ən.rə.oˈna/ /ən.rə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enraon enraona enraonada enraonades enraonam enraonant enraonar enraonara enraonaran enraonarem enraonaren enraonares enraonareu enraonaria enraonarien enraonaries enraonarà enraonaràs enraonaré enraonaríem enraonaríeu enraonassen enraonasses enraonassin enraonassis enraonat enraonats enraonau enraonava enraonaven enraonaves enraone enraonem enraonen enraones enraonessen enraonesses enraonessin enraonessis enraoneu enraoni enraonin enraonis enraono enraonà enraonàrem enraonàreu enraonàs enraonàssem enraonàsseu enraonàssim enraonàssiu enraonàvem enraonàveu enraonés enraonéssem enraonésseu enraonéssim enraonéssiu enraoní occ sept val v
hablar
(transitiu) Discutir en una conversa per examinar les raons.

enrarir /en.raˈɾi/ /en.raˈɾiɾ/ /ən.rəˈɾi/ alg ant bal centr eiv enrareix enrareixa enrareixen enrareixes enrareixi enrareixin enrareixis enrareixo enrareixs enraresc enraresca enraresquen enraresques enraresqui enraresquin enraresquis enraria enrarida enrarides enrarien enraries enrariguem enrariguera enrarigueren enrarigueres enrariguessen enrariguesses enrariguessin enrariguessis enrarigueu enrarigueva enrarigueven enrarigueves enrarigué enrariguérem enrariguéreu enrarigués enrariguéssem enrariguésseu enrariguéssim enrariguéssiu enrariguévem enrariguéveu enrarim enrarint enrarir enrarira enrariran enrarirem enrariren enrarires enrarireu enrariria enraririen enrariries enraririva enraririven enraririves enrarirà enrariràs enrariré enrariríem enrariríeu enrarirívem enrariríveu enrarisc enrarisca enrarisco enrariscos enrarisquem enrarisquen enrarisques enrarisqueu enrarissa enrarissen enrarisses enrarissi enrarissin enrarissis enrarist enrarit enrarits enrariu enrariva enrariven enrarives enrarix enrarixa enrarixen enrarixes enrarixi enrarixin enrarixis enrarixo enrarixos enrarí enraríem enraríets enraríeu enrarírem enraríreu enrarís enraríscon enraríssem enrarísseu enraríssim enraríssiu enraríssom enraríssou enrarívem enraríveu enraríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enrarecer

enrassat /en.raˈsat/ /ən.rəˈsat/ adj masc
igualado
Igualat en preu.

enrastellar /an.ras.teˈʎa/ /en.ras.teˈʎa/ /en.ras.teˈʎaɾ/ /ən.rəs.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv enrastell enrastella enrastellada enrastellades enrastellaia enrastellaien enrastellaies enrastellam enrastellant enrastellar enrastellara enrastellaran enrastellarem enrastellaren enrastellares enrastellareu enrastellaria enrastellarien enrastellaries enrastellariva enrastellariven enrastellarives enrastellarà enrastellaràs enrastellaré enrastellaríem enrastellaríeu enrastellarívem enrastellaríveu enrastellassen enrastellasses enrastellassin enrastellassis enrastellat enrastellats enrastellau enrastellava enrastellaven enrastellaves enrastellavi enrastellavo enrastelle enrastelleguem enrastelleguessa enrastelleguessen enrastelleguesses enrastellegueu enrastellegués enrastelleguéssom enrastelleguéssou enrastellem enrastellen enrastelles enrastellessa enrastellessen enrastellesses enrastellessi enrastellessin enrastellessis enrastelleu enrastelli enrastellin enrastellis enrastello enrastellos enrastells enrastellà enrastellàiem enrastellàieu enrastellàrem enrastellàreu enrastellàs enrastellàssem enrastellàsseu enrastellàssim enrastellàssiu enrastellàvem enrastellàvets enrastellàveu enrastellàvom enrastellés enrastelléssem enrastellésseu enrastelléssim enrastelléssiu enrastellí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rastrillar

enregistrar /en.re.d͡ʒisˈtɾa/ /en.re.d͡ʒisˈtɾaɾ/ /en.re.ʒisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enregistr enregistra enregistrada enregistrades enregistram enregistrant enregistrar enregistrara enregistraran enregistrarem enregistraren enregistrares enregistrareu enregistraria enregistrarien enregistraries enregistrarà enregistraràs enregistraré enregistraríem enregistraríeu enregistrassen enregistrasses enregistrassin enregistrassis enregistrat enregistrats enregistrau enregistrava enregistraven enregistraves enregistre enregistrem enregistren enregistres enregistressen enregistresses enregistressin enregistressis enregistreu enregistri enregistrin enregistris enregistro enregistrà enregistràrem enregistràreu enregistràs enregistràssem enregistràsseu enregistràssim enregistràssiu enregistràvem enregistràveu enregistrés enregistréssem enregistrésseu enregistréssim enregistréssiu enregistrí occ sept val v
gravar
Obtenir i emmagatzemar informació de dades o audiovisual amb un aparell.

enrenou /en.reˈnɔw/ n masc
alboroto
Soroll causat per un desordre.

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
atrás

enrevessat /en.re.veˈsat/ /en.re.βeˈsat/ /ən.rə.vəˈsat/ /ən.rə.βəˈsat/ adj masc
enrevesado

enriquidor /en.ri.kiˈðo/ /en.ri.kiˈðoɾ/ /ən.ri.kiˈðo/ adj masc
enriquecedor

enriquiment del currículum n masc
enriquecimiento curricular

enrocador /en.ro.kaˈðo/ /en.ro.kaˈðoɾ/ /ən.ro.kəˈðo/ /ən.ru.kəˈðo/ n masc
bodión

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enroc enroca enrocada enrocades enrocam enrocant enrocar enrocara enrocaran enrocarem enrocaren enrocares enrocareu enrocaria enrocarien enrocaries enrocarà enrocaràs enrocaré enrocaríem enrocaríeu enrocassen enrocasses enrocassin enrocassis enrocat enrocats enrocau enrocava enrocaven enrocaves enroco enrocà enrocàrem enrocàreu enrocàs enrocàssem enrocàsseu enrocàssim enrocàssiu enrocàvem enrocàveu enroque enroquem enroquen enroques enroquessen enroquesses enroquessin enroquessis enroqueu enroqui enroquin enroquis enroqués enroquéssem enroquésseu enroquéssim enroquéssiu enroquí occ sept val v
enrocarse
Enganxar un ormeig de pesca en el fons rocós.
enrocar
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.
trepar
(pronominal) Enfilar-se per les roques.

enrogallament /en.ro.ɣa.ʎaˈmen/ /en.ro.ɣa.ʎaˈment/ /ən.ro.ɣə.ʎəˈment/ /ən.ru.ɣə.ʎəˈmen/ n masc
enronquecimiento

enrogallar /an.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎaɾ/ /ən.ro.ɣəˈʎa/ /ən.ru.ɣəˈja/ /ən.ru.ɣəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enrogall enrogalla enrogallada enrogallades enrogallam enrogallant enrogallar enrogallara enrogallaran enrogallarem enrogallaren enrogallares enrogallareu enrogallaria enrogallarien enrogallaries enrogallarà enrogallaràs enrogallaré enrogallaríem enrogallaríeu enrogallassen enrogallasses enrogallassin enrogallassis enrogallat enrogallats enrogallau enrogallava enrogallaven enrogallaves enrogalle enrogallem enrogallen enrogalles enrogallessen enrogallesses enrogallessin enrogallessis enrogalleu enrogalli enrogallin enrogallis enrogallo enrogallà enrogallàrem enrogallàreu enrogallàs enrogallàssem enrogallàsseu enrogallàssim enrogallàssiu enrogallàvem enrogallàveu enrogallés enrogalléssem enrogallésseu enrogalléssim enrogalléssiu enrogallí occ sept val v
enronquecer
Fer agafar, o agafar, un rogall.

enrosar /en.roˈza/ /en.roˈzaɾ/ /ən.roˈza/ /ən.ruˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enrosa enrosada enrosades enrosam enrosant enrosar enrosara enrosaran enrosarem enrosaren enrosares enrosareu enrosaria enrosarien enrosaries enrosarà enrosaràs enrosaré enrosaríem enrosaríeu enrosassen enrosasses enrosassin enrosassis enrosat enrosats enrosau enrosava enrosaven enrosaves enrose enrosem enrosen enroses enrosessen enrosesses enrosessin enrosessis enroseu enrosi enrosin enrosis enroso enrosà enrosàrem enrosàreu enrosàs enrosàssem enrosàsseu enrosàssim enrosàssiu enrosàvem enrosàveu enrosés enroséssem enrosésseu enroséssim enroséssiu enrosí enròs occ sept val v
rociar

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
ente
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ pronoun
nos
Substitució en verbs reflexius de la primera persona del plural (nosaltres). Emprat anteposat al verb, si va darrere del verb adopta la forma nos.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ alg ant bal cent eiv ensabon ensabona ensabonada ensabonades ensabonaia ensabonaien ensabonaies ensabonam ensabonant ensabonar ensabonara ensabonaran ensabonarem ensabonaren ensabonares ensabonareu ensabonaria ensabonarien ensabonaries ensabonariva ensabonariven ensabonarives ensabonarà ensabonaràs ensabonaré ensabonaríem ensabonaríeu ensabonarívem ensabonaríveu ensabonassen ensabonasses ensabonassin ensabonassis ensabonat ensabonats ensabonau ensabonava ensabonaven ensabonaves ensabonavi ensabonavo ensabone ensaboneguem ensaboneguessa ensaboneguessen ensaboneguesses ensabonegueu ensabonegués ensaboneguéssom ensaboneguéssou ensabonem ensabonen ensabones ensabonessa ensabonessen ensabonesses ensabonessi ensabonessin ensabonessis ensaboneu ensaboni ensabonin ensabonis ensabono ensabonos ensabons ensabonà ensabonàiem ensabonàieu ensabonàrem ensabonàreu ensabonàs ensabonàssem ensabonàsseu ensabonàssim ensabonàssiu ensabonàvem ensabonàvets ensabonàveu ensabonàvom ensabonés ensabonéssem ensabonésseu ensabonéssim ensabonéssiu ensaboní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enjabonar

ensalada russa n fem
ensaladilla rusa

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ alg ant bal cent eiv ensarron ensarrona ensarronada ensarronades ensarronaia ensarronaien ensarronaies ensarronam ensarronant ensarronar ensarronara ensarronaran ensarronarem ensarronaren ensarronares ensarronareu ensarronaria ensarronarien ensarronaries ensarronariva ensarronariven ensarronarives ensarronarà ensarronaràs ensarronaré ensarronaríem ensarronaríeu ensarronarívem ensarronaríveu ensarronassen ensarronasses ensarronassin ensarronassis ensarronat ensarronats ensarronau ensarronava ensarronaven ensarronaves ensarronavi ensarronavo ensarrone ensarroneguem ensarroneguessa ensarroneguessen ensarroneguesses ensarronegueu ensarronegués ensarroneguéssom ensarroneguéssou ensarronem ensarronen ensarrones ensarronessa ensarronessen ensarronesses ensarronessi ensarronessin ensarronessis ensarroneu ensarroni ensarronin ensarronis ensarrono ensarronos ensarrons ensarronà ensarronàiem ensarronàieu ensarronàrem ensarronàreu ensarronàs ensarronàssem ensarronàsseu ensarronàssim ensarronàssiu ensarronàvem ensarronàvets ensarronàveu ensarronàvom ensarronés ensarronéssem ensarronésseu ensarronéssim ensarronéssiu ensarroní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embaucar
(figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensaïmada /an.sa.iˈma.ða/ /ən.sə.iˈma.ðə/ n fem
ensaimada

ensenya /enˈse.ɲa/ /ənˈsə.ɲə/ /ənˈsɛ.ɲə/ n fem
enseña

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
enseñanza

ensenyament actiu n masc
enseñanza activa

ensenyament artístic n masc
enseñanza artística

ensenyament assistit per ordinador n masc
enseñanza asistida por ordenador

ensenyament bilingüe n masc
enseñanza bilingüe

ensenyament d'idiomes n masc
enseñanza de idiomas

ensenyament de recuperació n masc
enseñanza de recuperación

ensenyament electrònic n masc
enseñanza electrónica

ensenyament individualitzat n masc
enseñanza individualizada

ensenyament lliure n masc
enseñanza libre

ensenyament multinivell n masc
enseñanza multinivel

ensenyament mutu n masc
enseñanza mutua

ensenyament precoç n masc
enseñanza precoz

ensenyament presencial n masc
enseñanza presencial

ensenyament privat n masc
enseñanza privada

ensenyament programat n masc
enseñanza programada

ensenyament públic n masc
enseñanza pública

ensenyament semipresencial n masc
educación semipresencial

ensenyaments de règim especial n masc
enseñanzas de régimen especial

ensenyaments de règim general n masc
enseñanzas de régimen general

ensenyaments universitaris de primer cicle n masc
enseñanzas universitarias de primer ciclo

ensenyaments universitaris de primer i segon cicle n masc
enseñanzas universitarias de primer y segundo ciclo

ensenyaments universitaris de segon cicle n masc
enseñanzas universitarias de segundo ciclo

ensenyaments universitaris de tercer cicle n masc
enseñanzas universitarias de tercer ciclo

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enseny ensenya ensenyada ensenyades ensenyam ensenyant ensenyar ensenyara ensenyaran ensenyarem ensenyaren ensenyares ensenyareu ensenyaria ensenyarien ensenyaries ensenyarà ensenyaràs ensenyaré ensenyaríem ensenyaríeu ensenyassen ensenyasses ensenyassin ensenyassis ensenyat ensenyats ensenyau ensenyava ensenyaven ensenyaves ensenye ensenyem ensenyen ensenyes ensenyessen ensenyesses ensenyessin ensenyessis ensenyeu ensenyi ensenyin ensenyis ensenyo ensenyà ensenyàrem ensenyàreu ensenyàs ensenyàssem ensenyàsseu ensenyàssim ensenyàssiu ensenyàvem ensenyàveu ensenyés ensenyéssem ensenyésseu ensenyéssim ensenyéssiu ensenyí occ sept val v
enseñar
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.
Instruir, ensinistrar.

ensenyar l'orella v
enseñar la oreja

enserrellar /an.se.reˈʎa/ /en.se.reˈʎa/ /en.se.reˈʎaɾ/ /ən.sə.rəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enserrell enserrella enserrellada enserrellades enserrellam enserrellant enserrellar enserrellara enserrellaran enserrellarem enserrellaren enserrellares enserrellareu enserrellaria enserrellarien enserrellaries enserrellarà enserrellaràs enserrellaré enserrellaríem enserrellaríeu enserrellassen enserrellasses enserrellassin enserrellassis enserrellat enserrellats enserrellau enserrellava enserrellaven enserrellaves enserrelle enserrellem enserrellen enserrelles enserrellessen enserrellesses enserrellessin enserrellessis enserrelleu enserrelli enserrellin enserrellis enserrello enserrellà enserrellàrem enserrellàreu enserrellàs enserrellàssem enserrellàsseu enserrellàssim enserrellàssiu enserrellàvem enserrellàveu enserrellés enserrelléssem enserrellésseu enserrelléssim enserrelléssiu enserrellí occ sept val v
adornar con flecos

ensinistrament /en.si.nis.tɾaˈmen/ /en.si.nis.tɾaˈment/ /ən.si.nis.tɾəˈmen/ /ən.si.nis.tɾəˈment/ n masc
adiestramiento

ensinistrar /an.si.nisˈtɾa/ /en.si.nisˈtɾa/ /en.si.nisˈtɾaɾ/ alg ant bal cent eiv ensinistr ensinistra ensinistrada ensinistrades ensinistraia ensinistraien ensinistraies ensinistram ensinistrant ensinistrar ensinistrara ensinistraran ensinistrarem ensinistraren ensinistrares ensinistrareu ensinistraria ensinistrarien ensinistraries ensinistrariva ensinistrariven ensinistrarives ensinistrarà ensinistraràs ensinistraré ensinistraríem ensinistraríeu ensinistrarívem ensinistraríveu ensinistrassen ensinistrasses ensinistrassin ensinistrassis ensinistrat ensinistrats ensinistrau ensinistrava ensinistraven ensinistraves ensinistravi ensinistravo ensinistre ensinistreguem ensinistreguessa ensinistreguessen ensinistreguesses ensinistregueu ensinistregués ensinistreguéssom ensinistreguéssou ensinistrem ensinistren ensinistres ensinistressa ensinistressen ensinistresses ensinistressi ensinistressin ensinistressis ensinistreu ensinistri ensinistrin ensinistris ensinistro ensinistros ensinistrs ensinistrà ensinistràiem ensinistràieu ensinistràrem ensinistràreu ensinistràs ensinistràssem ensinistràsseu ensinistràssim ensinistràssiu ensinistràvem ensinistràvets ensinistràveu ensinistràvom ensinistrés ensinistréssem ensinistrésseu ensinistréssim ensinistréssiu ensinistrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
amaestrar

ensobrar /en.soˈβɾa/ /en.soˈβɾaɾ/ /ən.suˈβɾa/ alg ant bal cent eiv ensobr ensobra ensobrada ensobrades ensobraia ensobraien ensobraies ensobram ensobrant ensobrar ensobrara ensobraran ensobrarem ensobraren ensobrares ensobrareu ensobraria ensobrarien ensobraries ensobrariva ensobrariven ensobrarives ensobrarà ensobraràs ensobraré ensobraríem ensobraríeu ensobrarívem ensobraríveu ensobrassen ensobrasses ensobrassin ensobrassis ensobrat ensobrats ensobrau ensobrava ensobraven ensobraves ensobravi ensobravo ensobre ensobreguem ensobreguessa ensobreguessen ensobreguesses ensobregueu ensobregués ensobreguéssom ensobreguéssou ensobrem ensobren ensobres ensobressa ensobressen ensobresses ensobressi ensobressin ensobressis ensobreu ensobri ensobrin ensobris ensobro ensobros ensobrs ensobrà ensobràiem ensobràieu ensobràrem ensobràreu ensobràs ensobràssem ensobràsseu ensobràssim ensobràssiu ensobràvem ensobràvets ensobràveu ensobràvom ensobrés ensobréssem ensobrésseu ensobréssim ensobréssiu ensobrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ensobrar

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensopeg ensopega ensopegada ensopegades ensopegam ensopegant ensopegar ensopegara ensopegaran ensopegarem ensopegaren ensopegares ensopegareu ensopegaria ensopegarien ensopegaries ensopegarà ensopegaràs ensopegaré ensopegaríem ensopegaríeu ensopegassen ensopegasses ensopegassin ensopegassis ensopegat ensopegats ensopegau ensopegava ensopegaven ensopegaves ensopego ensopegue ensopeguem ensopeguen ensopegues ensopeguessen ensopeguesses ensopeguessin ensopeguessis ensopegueu ensopegui ensopeguin ensopeguis ensopegués ensopeguéssem ensopeguésseu ensopeguéssim ensopeguéssiu ensopeguí ensopegà ensopegàrem ensopegàreu ensopegàs ensopegàssem ensopegàsseu ensopegàssim ensopegàssiu ensopegàvem ensopegàveu occ sept val v
tropezar

ensopiment /an.so.piˈmen/ /en.so.piˈmen/ /en.so.piˈment/ /ən.so.piˈment/ /ən.su.piˈmen/ n masc
amodorramiento

ensopir /an.soˈpi/ /en.soˈpi/ /en.soˈpiɾ/ /ən.soˈpi/ /ən.suˈpi/ alg ant bal centr eiv ensopeix ensopeixa ensopeixen ensopeixes ensopeixi ensopeixin ensopeixis ensopeixo ensopeixs ensopesc ensopesca ensopesquen ensopesques ensopesqui ensopesquin ensopesquis ensopia ensopida ensopides ensopien ensopies ensopiguem ensopiguera ensopigueren ensopigueres ensopiguessen ensopiguesses ensopiguessin ensopiguessis ensopigueu ensopigueva ensopigueven ensopigueves ensopigué ensopiguérem ensopiguéreu ensopigués ensopiguéssem ensopiguésseu ensopiguéssim ensopiguéssiu ensopiguévem ensopiguéveu ensopim ensopint ensopir ensopira ensopiran ensopirem ensopiren ensopires ensopireu ensopiria ensopirien ensopiries ensopiriva ensopiriven ensopirives ensopirà ensopiràs ensopiré ensopiríem ensopiríeu ensopirívem ensopiríveu ensopisc ensopisca ensopisco ensopiscos ensopisquem ensopisquen ensopisques ensopisqueu ensopissa ensopissen ensopisses ensopissi ensopissin ensopissis ensopist ensopit ensopits ensopiu ensopiva ensopiven ensopives ensopix ensopixa ensopixen ensopixes ensopixi ensopixin ensopixis ensopixo ensopixos ensopí ensopíem ensopíets ensopíeu ensopírem ensopíreu ensopís ensopíscon ensopíssem ensopísseu ensopíssim ensopíssiu ensopíssom ensopíssou ensopívem ensopíveu ensopíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
amodorrar

ensopit /an.soˈpit/ /en.soˈpit/ /ən.soˈpit/ /ən.suˈpit/ adj masc
amodorrado
Que està endormiscat, amb el cap espès.
aburrido
Mancat d’animació, poc vital, que no és divertit.

ensordiment /en.sor.ðiˈmen/ /en.soɾ.ðiˈmen/ /en.soɾ.ðiˈment/ /ən.soɾ.ðiˈment/ /ən.sur.diˈmen/ /ən.sur.ðiˈmen/ n masc
ensordecimiento

ensorrar /an.soˈra/ /en.soˈra/ /en.soˈraɾ/ /ən.soˈra/ /ən.suˈra/ alg ant bal cent eiv ensorr ensorra ensorrada ensorrades ensorraia ensorraien ensorraies ensorram ensorrant ensorrar ensorrara ensorraran ensorrarem ensorraren ensorrares ensorrareu ensorraria ensorrarien ensorraries ensorrariva ensorrariven ensorrarives ensorrarà ensorraràs ensorraré ensorraríem ensorraríeu ensorrarívem ensorraríveu ensorrassen ensorrasses ensorrassin ensorrassis ensorrat ensorrats ensorrau ensorrava ensorraven ensorraves ensorravi ensorravo ensorre ensorreguem ensorreguessa ensorreguessen ensorreguesses ensorregueu ensorregués ensorreguéssom ensorreguéssou ensorrem ensorren ensorres ensorressa ensorressen ensorresses ensorressi ensorressin ensorressis ensorreu ensorri ensorrin ensorris ensorro ensorros ensorrs ensorrà ensorràiem ensorràieu ensorràrem ensorràreu ensorràs ensorràssem ensorràsseu ensorràssim ensorràssiu ensorràvem ensorràvets ensorràveu ensorràvom ensorrés ensorréssem ensorrésseu ensorréssim ensorréssiu ensorrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encallar

ensortillar /en.sor.tiˈʎa/ /en.soɾ.tiˈʎa/ /en.soɾ.tiˈʎaɾ/ /ən.soɾ.tiˈʎa/ /ən.sur.tiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensortill ensortilla ensortillada ensortillades ensortillam ensortillant ensortillar ensortillaran ensortillarem ensortillaren ensortillares ensortillareu ensortillaria ensortillarien ensortillaries ensortillarà ensortillaràs ensortillaré ensortillaríem ensortillaríeu ensortillassen ensortillasses ensortillassin ensortillassis ensortillat ensortillats ensortillau ensortillava ensortillaven ensortillaves ensortillem ensortillen ensortilles ensortillessin ensortillessis ensortilleu ensortilli ensortillin ensortillis ensortillà ensortillàrem ensortillàreu ensortillàs ensortillàssem ensortillàsseu ensortillàssim ensortillàssiu ensortillàvem ensortillàveu ensortillés ensortilléssim ensortilléssiu ensortillí v
ensartar

ensostrar /an.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾaɾ/ /ən.sosˈtɾa/ /ən.susˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensostr ensostra ensostrada ensostrades ensostram ensostrant ensostrar ensostraran ensostrarem ensostraren ensostrares ensostrareu ensostraria ensostrarien ensostraries ensostrarà ensostraràs ensostraré ensostraríem ensostraríeu ensostrassen ensostrasses ensostrassin ensostrassis ensostrat ensostrats ensostrau ensostrava ensostraven ensostraves ensostre ensostrem ensostren ensostres ensostressen ensostresses ensostressin ensostressis ensostreu ensostri ensostrin ensostris ensostro ensostrà ensostràrem ensostràreu ensostràs ensostràssem ensostràsseu ensostràssim ensostràssiu ensostràvem ensostràveu ensostrés ensostréssem ensostrésseu ensostréssim ensostréssiu ensostrí occ sept v
techar
Construir el sostre d'un edifici.

ensota /enˈso.ta/ /ənˈso.tə/ adv
abajo

ensulsiar /en.suɫ.siˈa/ /en.suɫ.siˈaɾ/ /ən.suɫ.siˈa/ alg bal eiv ensulsia ensulsiada ensulsiades ensulsiam ensulsiant ensulsiar ensulsiara ensulsiaran ensulsiarem ensulsiaren ensulsiares ensulsiareu ensulsiaria ensulsiarien ensulsiaries ensulsiarà ensulsiaràs ensulsiaré ensulsiaríem ensulsiaríeu ensulsiassen ensulsiasses ensulsiassin ensulsiassis ensulsiat ensulsiats ensulsiau ensulsiava ensulsiaven ensulsiaves ensulsie ensulsiem ensulsien ensulsies ensulsiessen ensulsiesses ensulsiessin ensulsiessis ensulsieu ensulsii ensulsio ensulsià ensulsiàrem ensulsiàreu ensulsiàs ensulsiàssem ensulsiàsseu ensulsiàssim ensulsiàssiu ensulsiàvem ensulsiàveu ensulsiés ensulsiéssem ensulsiésseu ensulsiéssim ensulsiéssiu ensulsií ensulsiï ensulsiïn ensulsiïs nota 1 occ sept v.cent val v
derrumbar

ensulsir /en.suɫˈsi/ /en.suɫˈsiɾ/ /ən.suɫˈsi/ alg ant bal centr eiv ensulseix ensulseixa ensulseixen ensulseixes ensulseixi ensulseixin ensulseixis ensulseixo ensulseixs ensulsesc ensulsesca ensulsesquen ensulsesques ensulsesqui ensulsesquin ensulsesquis ensulsia ensulsida ensulsides ensulsien ensulsies ensulsiguem ensulsiguera ensulsigueren ensulsigueres ensulsiguessen ensulsiguesses ensulsiguessin ensulsiguessis ensulsigueu ensulsigueva ensulsigueven ensulsigueves ensulsigué ensulsiguérem ensulsiguéreu ensulsigués ensulsiguéssem ensulsiguésseu ensulsiguéssim ensulsiguéssiu ensulsiguévem ensulsiguéveu ensulsim ensulsint ensulsir ensulsira ensulsiran ensulsirem ensulsiren ensulsires ensulsireu ensulsiria ensulsirien ensulsiries ensulsiriva ensulsiriven ensulsirives ensulsirà ensulsiràs ensulsiré ensulsiríem ensulsiríeu ensulsirívem ensulsiríveu ensulsisc ensulsisca ensulsisco ensulsiscos ensulsisquem ensulsisquen ensulsisques ensulsisqueu ensulsissa ensulsissen ensulsisses ensulsissi ensulsissin ensulsissis ensulsist ensulsit ensulsits ensulsiu ensulsiva ensulsiven ensulsives ensulsix ensulsixa ensulsixen ensulsixes ensulsixi ensulsixin ensulsixis ensulsixo ensulsixos ensulsí ensulsíem ensulsíets ensulsíeu ensulsírem ensulsíreu ensulsís ensulsíscon ensulsíssem ensulsísseu ensulsíssim ensulsíssiu ensulsíssom ensulsíssou ensulsívem ensulsíveu ensulsíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
derrumbar

ensumar /an.suˈma/ /en.suˈma/ /en.suˈmaɾ/ /ən.suˈma/ alg ant bal cent eiv ensum ensuma ensumada ensumades ensumaia ensumaien ensumaies ensumam ensumant ensumar ensumara ensumaran ensumarem ensumaren ensumares ensumareu ensumaria ensumarien ensumaries ensumariva ensumariven ensumarives ensumarà ensumaràs ensumaré ensumaríem ensumaríeu ensumarívem ensumaríveu ensumassen ensumasses ensumassin ensumassis ensumat ensumats ensumau ensumava ensumaven ensumaves ensumavi ensumavo ensume ensumeguem ensumeguessa ensumeguessen ensumeguesses ensumegueu ensumegués ensumeguéssom ensumeguéssou ensumem ensumen ensumes ensumessa ensumessen ensumesses ensumessi ensumessin ensumessis ensumeu ensumi ensumin ensumis ensumo ensumos ensums ensumà ensumàiem ensumàieu ensumàrem ensumàreu ensumàs ensumàssem ensumàsseu ensumàssim ensumàssiu ensumàvem ensumàvets ensumàveu ensumàvom ensumés ensuméssem ensumésseu ensuméssim ensuméssiu ensumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
oler
Utilitzar l'olfacte.
Intuir o tenir sospites que hi ha alguna intenció amagada.

ensuperbir /en.su.peɾˈβiɾ/ /ən.su.peɾˈβi/ /ən.su.pəɾˈβi/ alg ant bal centr eiv ensuperbeix ensuperbeixa ensuperbeixen ensuperbeixes ensuperbeixi ensuperbeixin ensuperbeixis ensuperbeixo ensuperbeixs ensuperbesc ensuperbesca ensuperbesquen ensuperbesques ensuperbesqui ensuperbesquin ensuperbesquis ensuperbia ensuperbida ensuperbides ensuperbien ensuperbies ensuperbiguem ensuperbiguera ensuperbigueren ensuperbigueres ensuperbiguessen ensuperbiguesses ensuperbiguessin ensuperbiguessis ensuperbigueu ensuperbigueva ensuperbigueven ensuperbigueves ensuperbigué ensuperbiguérem ensuperbiguéreu ensuperbigués ensuperbiguéssem ensuperbiguésseu ensuperbiguéssim ensuperbiguéssiu ensuperbiguévem ensuperbiguéveu ensuperbim ensuperbint ensuperbir ensuperbira ensuperbiran ensuperbirem ensuperbiren ensuperbires ensuperbireu ensuperbiria ensuperbirien ensuperbiries ensuperbiriva ensuperbiriven ensuperbirives ensuperbirà ensuperbiràs ensuperbiré ensuperbiríem ensuperbiríeu ensuperbirívem ensuperbiríveu ensuperbisc ensuperbisca ensuperbisco ensuperbiscos ensuperbisquem ensuperbisquen ensuperbisques ensuperbisqueu ensuperbissa ensuperbissen ensuperbisses ensuperbissi ensuperbissin ensuperbissis ensuperbist ensuperbit ensuperbits ensuperbiu ensuperbiva ensuperbiven ensuperbives ensuperbix ensuperbixa ensuperbixen ensuperbixes ensuperbixi ensuperbixin ensuperbixis ensuperbixo ensuperbixos ensuperbí ensuperbíem ensuperbíets ensuperbíeu ensuperbírem ensuperbíreu ensuperbís ensuperbíscon ensuperbíssem ensuperbísseu ensuperbíssim ensuperbíssiu ensuperbíssom ensuperbíssou ensuperbívem ensuperbíveu ensuperbíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ensoberbecer

entabanador /an.ta.βa.naˈðo/ /an.ta.βa.naˈðoɾ/ /en.ta.ba.naˈðoɾ/ /en.ta.βa.naˈðo/ /ən.tə.βə.nəˈðo/ adj masc
engatusador

entabanar /an.ta.βaˈna/ /en.ta.baˈnaɾ/ /en.ta.βaˈna/ alg ant bal cent eiv entaban entabana entabanada entabanades entabanaia entabanaien entabanaies entabanam entabanant entabanar entabanara entabanaran entabanarem entabanaren entabanares entabanareu entabanaria entabanarien entabanaries entabanariva entabanariven entabanarives entabanarà entabanaràs entabanaré entabanaríem entabanaríeu entabanarívem entabanaríveu entabanassen entabanasses entabanassin entabanassis entabanat entabanats entabanau entabanava entabanaven entabanaves entabanavi entabanavo entabane entabaneguem entabaneguessa entabaneguessen entabaneguesses entabanegueu entabanegués entabaneguéssom entabaneguéssou entabanem entabanen entabanes entabanessa entabanessen entabanesses entabanessi entabanessin entabanessis entabaneu entabani entabanin entabanis entabano entabanos entabans entabanà entabanàiem entabanàieu entabanàrem entabanàreu entabanàs entabanàssem entabanàsseu entabanàssim entabanàssiu entabanàvem entabanàvets entabanàveu entabanàvom entabanés entabanéssem entabanésseu entabanéssim entabanéssiu entabaní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
asfixiar
Impedir la respiració i torbar el cap una olor, fum, vapor, etc.
embaucar
Omplir el cap d'il·lusions, d'idees agradables però falses

entaforar /en.ta.foˈɾa/ /en.ta.foˈɾaɾ/ /ən.tə.foˈɾa/ /ən.tə.fuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entafor entafora entaforada entaforades entaforam entaforant entaforar entaforara entaforaran entaforarem entaforaren entaforares entaforareu entaforaria entaforarien entaforaries entaforarà entaforaràs entaforaré entaforaríem entaforaríeu entaforassen entaforasses entaforassin entaforassis entaforat entaforats entaforau entaforava entaforaven entaforaves entafore entaforem entaforen entafores entaforessen entaforesses entaforessin entaforessis entaforeu entafori entaforin entaforis entaforo entaforà entaforàrem entaforàreu entaforàs entaforàssem entaforàsseu entaforàssim entaforàssiu entaforàvem entaforàveu entaforés entaforéssem entaforésseu entaforéssim entaforéssiu entaforí occ sept val v
esconder
Posar quelcom en un forat, normalment per amagar-ho.

entapissar /en.ta.piˈsa/ /en.ta.piˈsaɾ/ /ən.tə.piˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entapissa entapissada entapissades entapissam entapissant entapissar entapissara entapissaran entapissarem entapissaren entapissares entapissareu entapissaria entapissarien entapissaries entapissarà entapissaràs entapissaré entapissaríem entapissaríeu entapissassen entapissasses entapissassin entapissassis entapissat entapissats entapissau entapissava entapissaven entapissaves entapisse entapissem entapissen entapisses entapissessen entapissesses entapissessin entapissessis entapisseu entapissi entapissin entapissis entapisso entapissà entapissàrem entapissàreu entapissàs entapissàssem entapissàsseu entapissàssim entapissàssiu entapissàvem entapissàveu entapissés entapisséssem entapissésseu entapisséssim entapisséssiu entapissí entapís occ sept val v
tapizar

entebeir /en.te.beˈiɾ/ /en.te.βeˈi/ /ən.tə.βəˈi/ bal entebeeix entebeeixen entebeeixes entebeeixi entebeeixin entebeeixis entebeeixo entebeesc entebeesqui entebeesquin entebeesquis entebeint entebeir entebeiran entebeirem entebeireu entebeiria entebeirien entebeiries entebeirà entebeiràs entebeiré entebeiríem entebeiríeu entebeí entebeíem entebeíeu entebeírem entebeíreu entebeís entebeíssem entebeísseu entebeíssim entebeíssiu entebeïa entebeïda entebeïdes entebeïen entebeïes entebeïguem entebeïgueu entebeïm entebeïra entebeïren entebeïres entebeïsc entebeïsca entebeïsquen entebeïsques entebeïssen entebeïsses entebeïssin entebeïssis entebeït entebeïts entebeïu entebeïx entebeïxen entebeïxes entebeïxo n-occ occ sept val v
entibiar

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ n masc
entender
Facultat per comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ bal entenc entendran entendre entendrem entendreu entendria entendrien entendries entendrà entendràs entendré entendríem entendríeu entenem entenen entenent enteneu entenga entenguem entenguen entenguera entengueren entengueres entengues entenguessen entenguesses entenguessin entenguessis entengueu entengui entenguin entenguis entengué entenguérem entenguéreu entengués entenguéssem entenguésseu entenguéssim entenguéssiu entenguí entenia entenien entenies entens enteníem enteníeu entesa enteses entesos entès entén entés occ val v
entender
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

entendre's /enˈten.dɾes/ /ənˈten.dɾəs/ v
entenderse
Tenir relacions sentimentals en privat.

entendre-hi /anˈten.dɾej/ /enˈten.dɾej/ /ən.tənˈdɾej/ /ənˈten.dɾəj/ bal entenc entendran entendre entendre-s'hi entendrem entendreu entendria entendrien entendries entendrà entendràs entendré entendríem entendríeu entenem entenen entenent enteneu entenga entenguem entenguen entenguera entengueren entengueres entengues entenguessen entenguesses entenguessin entenguessis entengueu entengui entenguin entenguis entengué entenguérem entenguéreu entengués entenguéssem entenguésseu entenguéssim entenguéssiu entenguí entenia entenien entenies entens enteníem enteníeu entesa enteses entesos entès entén entés occ val v
aclararse
(pronominal) Tenir coneixement d'una cosa o situació per arreglar-la o actuar amb eficàcia.

entenebrar /en.te.neˈbɾaɾ/ /en.te.neˈβɾa/ /ən.tə.nəˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. entenebra entenebrada entenebrades entenebrant entenebrar entenebrara entenebraran entenebrarem entenebraren entenebrares entenebrareu entenebraria entenebrarien entenebraries entenebrarà entenebraràs entenebraré entenebraríem entenebraríeu entenebrassen entenebrasses entenebrat entenebrats entenebrava entenebraven entenebraves entenebre entenebrem entenebren entenebres entenebressen entenebresses entenebressin entenebressis entenebreu entenebri entenebrin entenebris entenebro entenebrà entenebràrem entenebràreu entenebràssem entenebràsseu entenebràvem entenebràveu entenebrés entenebréssem entenebrésseu entenebréssim entenebréssiu entenebrí occ sept val val (1) v
entenebrecer

enteniment /an.te.niˈmen/ /an.te.niˈment/ /en.te.niˈmen/ /en.te.niˈment/ /ən.tə.niˈmen/ /ən.tə.niˈment/ n masc
entendimiento

entenimentadament /en.te.ni.menˌta.ðaˈmen/ /en.te.ni.menˌta.ðaˈment/ /ən.tə.ni.mənˌta.ðəˈmen/ /ən.tə.ni.mənˌta.ðəˈment/ adv
sesudamente

enter /enˈteɾ/ /ənˈter/ adj masc
entero

enterament /enˌte.ɾaˈmen/ /enˌte.ɾaˈment/ /ənˌte.ɾəˈmen/ /ənˌte.ɾəˈment/ adv
enteramente

enterbolir /en.ter.βoˈɫi/ /en.teɾ.boˈɫiɾ/ /en.teɾ.βoˈɫi/ /ən.tər.buˈɫi/ /ən.təɾ.boˈɫi/ bal enterboleix enterboleixen enterboleixes enterboleixi enterboleixin enterboleixis enterboleixo enterbolesc enterbolesqui enterbolesquin enterbolesquis enterbolia enterbolida enterbolides enterbolien enterbolies enterboliguem enterboligueu enterbolim enterbolint enterbolir enterbolira enterboliran enterbolirem enterboliren enterbolires enterbolireu enterboliria enterbolirien enterboliries enterbolirà enterboliràs enterboliré enterboliríem enterboliríeu enterbolisc enterbolisca enterbolisquen enterbolisques enterbolissen enterbolisses enterbolissin enterbolissis enterbolit enterbolits enterboliu enterbolix enterbolixen enterbolixes enterbolixo enterbolí enterbolíem enterbolíeu enterbolírem enterbolíreu enterbolís enterbolíssem enterbolísseu enterbolíssim enterbolíssiu n-occ occ sept val v
enturbiar

enterc /anˈtɛrk/ /enˈtɛɾk/ adj masc
rígido
Dit d’un objecte, rígid, inflexible, encarcarat.
terco
(figuradament) Obstinat, tossut.

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ n neut
sepulturero

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enterr enterra enterrada enterrades enterram enterrant enterrar enterrara enterraran enterrarem enterraren enterrares enterrareu enterraria enterrarien enterraries enterrarà enterraràs enterraré enterraríem enterraríeu enterrassen enterrasses enterrassin enterrassis enterrat enterrats enterrau enterrava enterraven enterraves enterre enterrem enterren enterres enterressen enterresses enterressin enterressis enterreu enterri enterrin enterris enterro enterrà enterràrem enterràreu enterràs enterràssem enterràsseu enterràssim enterràssiu enterràvem enterràveu enterrés enterréssem enterrésseu enterréssim enterréssiu enterrí occ sept val v
enterrar

entesa /anˈte.za/ /enˈte.za/ /ənˈtə.zə/ /ənˈtɛ.zə/ n fem
entendiminento

entimema /en.tiˈme.ma/ /ən.tiˈmɛ.mə/ n masc
entimema

entisòl /en.tiˈsɔɫ/ /ən.tiˈsɔɫ/ n masc
entisol

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ n fem
entidad

entollar /an.toˈʎa/ /en.toˈʎa/ /en.toˈʎaɾ/ /ən.toˈʎa/ /ən.tuˈʎa/ v
encharcar
Deturar l'aigua formant o omplint tolls.
ayustar
(nàutica) Entreteixir dos caps per fer una nova corda més llarga.

entonar /an.toˈna/ /en.toˈna/ /en.toˈnaɾ/ /ən.toˈna/ /ən.tuˈna/ alg ant bal cent eiv enton entona entonada entonades entonaia entonaien entonaies entonam entonant entonar entonara entonaran entonarem entonaren entonares entonareu entonaria entonarien entonaries entonariva entonariven entonarives entonarà entonaràs entonaré entonaríem entonaríeu entonarívem entonaríveu entonassen entonasses entonassin entonassis entonat entonats entonau entonava entonaven entonaves entonavi entonavo entone entoneguem entoneguessa entoneguessen entoneguesses entonegueu entonegués entoneguéssom entoneguéssou entonem entonen entones entonessa entonessen entonesses entonessi entonessin entonessis entoneu entoni entonin entonis entono entonos entons entonà entonàiem entonàieu entonàrem entonàreu entonàs entonàssem entonàsseu entonàssim entonàssiu entonàvem entonàvets entonàveu entonàvom entonés entonéssem entonésseu entonéssim entonéssiu entoní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entonar

entorn virtual d'ensenyament i aprenentatge n masc
entorno virtual de enseñanza-aprendizaje

entorns /enˈtoɾns/ /ənˈtorns/ n masc
cercanías
Voltants més propers.

entortolligar /an.tor.to.ʎiˈɣa/ /en.tor.to.ʎiˈɣa/ /en.toɾ.to.ʎiˈɣa/ /en.toɾ.to.ʎiˈɣaɾ/ /ən.toɾ.to.ʎiˈɣa/ /ən.tur.tu.ʎiˈɣa/ alg bal eiv entortollig entortolliga entortolligada entortolligades entortolligam entortolligant entortolligar entortolligara entortolligaran entortolligarem entortolligaren entortolligares entortolligareu entortolligaria entortolligarien entortolligaries entortolligarà entortolligaràs entortolligaré entortolligaríem entortolligaríeu entortolligassen entortolligasses entortolligassin entortolligassis entortolligat entortolligats entortolligau entortolligava entortolligaven entortolligaves entortolligo entortolligue entortolliguem entortolliguen entortolligues entortolliguessen entortolliguesses entortolliguessin entortolliguessis entortolligueu entortolligui entortolliguin entortolliguis entortolligués entortolliguéssem entortolliguésseu entortolliguéssim entortolliguéssiu entortolliguí entortolligà entortolligàrem entortolligàreu entortolligàs entortolligàssem entortolligàsseu entortolligàssim entortolligàssiu entortolligàvem entortolligàveu nota 1 occ sept v.cent val v
liar

entotsolar-se /en.tot.soˈɫaɾ.se/ /ən.tot.soˈɫaɾ.sə/ /ən.tut.su.ɫərˈsə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entotsol entotsola entotsolada entotsolades entotsolam entotsolant entotsolar entotsolara entotsolaran entotsolarem entotsolaren entotsolares entotsolareu entotsolaria entotsolarien entotsolaries entotsolarà entotsolaràs entotsolaré entotsolaríem entotsolaríeu entotsolassen entotsolasses entotsolassin entotsolassis entotsolat entotsolats entotsolau entotsolava entotsolaven entotsolaves entotsole entotsolem entotsolen entotsoles entotsolessen entotsolesses entotsolessin entotsolessis entotsoleu entotsoli entotsolin entotsolis entotsolo entotsolà entotsolàrem entotsolàreu entotsolàs entotsolàssem entotsolàsseu entotsolàssim entotsolàssiu entotsolàvem entotsolàveu entotsolés entotsoléssem entotsolésseu entotsoléssim entotsoléssiu entotsolí occ sept val v
apartarse

entotsolat /en.tot.soˈɫat/ /ən.tot.soˈɫat/ /ən.tut.suˈɫat/ adj masc
ensimismado

entra /ˈen.tɾa/ /ˈen.tɾə/ Interjection
entra

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
entrada
Acte d'entrar.
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.
Tiquet que permet accedir a un recinte o espectacle.
Títol que encapçala un article de diccionari o enciclopèdia.
(esports de pilota) Acció d'un jugador d'interposar-se en la trajectòria d'un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb la intenció de prendre-l'hi o d'evitar que avanci.
(esports de pilota) Acció d'un jugador que controla la pilota, la bola o el disc de dirigir-se a l'àrea contrària fins al límit permès esquivant els defensors adversaris per intentar puntuar.
(beisbol) Unitat de joc d'un partit composta per un cicle complet d'un període defensiu i un període ofensiu per a cada equip.
(billar) Torn corresponent a un jugador, que passa a l'adversari quan es fa un error o es comet una falta.

entrada suplementària n fem
entrada adicional

entramat /en.tɾaˈmat/ /ən.tɾəˈmat/ n masc
entramado

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ adj
entrante
Que entra.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
entrada
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entranya /enˈtɾa.ɲa/ n fem
entraña
Víscera, òrgan intern del cos.
La cosa més oculta i amagada.
Afecte de l'ànima.

entranyablement /en.tɾaˌɲa.bɫeˈment/ /en.tɾaˌɲa.βɫeˈmen/ /en.tɾaˌɲab.bɫeˈmen/ /ən.tɾəˌɲa.βɫəˈmen/ /ən.tɾəˌɲab.bɫəˈmen/ /ən.tɾəˌɲab.bɫəˈment/ adv
entrañablemente

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entr entra entrada entrades entram entrant entrar entrara entraran entrarem entraren entrares entrareu entraria entrarien entraries entrarà entraràs entraré entraríem entraríeu entrassen entrasses entrassin entrassis entrat entrats entrau entrava entraven entraves entre entrem entren entres entressen entresses entressin entressis entreu entri entrin entris entro entrà entràrem entràreu entràs entràssem entràsseu entràssim entràssiu entràvem entràveu entrés entréssem entrésseu entréssim entréssiu entrí occ sept val v
entrar
Passar de fora cap endins.
(tennis de taula) Tocar, la pilota, la taula dintre els límits reglamentaris de la superfície de joc.
(tennis de taula) Prendre la iniciativa en el joc.

entrar a la pilota v
entrar a la pelota

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
entre

entrebanc /ˌen.tɾeˈbaŋk/ /ˌen.tɾeˈβaŋ/ /ˌən.tɾəˈbaŋk/ /ˌɛn.tɾəˈbaŋk/ /ˌɛn.tɾəˈβaŋ/ n masc
estorbo

entrebancar /en.tɾe.baŋˈkaɾ/ /en.tɾe.βaŋˈka/ /ən.tɾə.βəŋˈka/ alg ant bal cent eiv entrebanc entrebanca entrebancada entrebancades entrebancaia entrebancaien entrebancaies entrebancam entrebancant entrebancar entrebancara entrebancaran entrebancarem entrebancaren entrebancares entrebancareu entrebancaria entrebancarien entrebancaries entrebancariva entrebancariven entrebancarives entrebancarà entrebancaràs entrebancaré entrebancaríem entrebancaríeu entrebancarívem entrebancaríveu entrebancassen entrebancasses entrebancassin entrebancassis entrebancat entrebancats entrebancau entrebancava entrebancaven entrebancaves entrebancavi entrebancavo entrebanco entrebancos entrebancà entrebancàiem entrebancàieu entrebancàrem entrebancàreu entrebancàs entrebancàssem entrebancàsseu entrebancàssim entrebancàssiu entrebancàvem entrebancàvets entrebancàveu entrebancàvom entrebanque entrebanqueguem entrebanqueguessa entrebanqueguessen entrebanqueguesses entrebanquegueu entrebanquegués entrebanqueguéssom entrebanqueguéssou entrebanquem entrebanquen entrebanques entrebanquessa entrebanquessen entrebanquesses entrebanquessi entrebanquessin entrebanquessis entrebanqueu entrebanqui entrebanquin entrebanquis entrebanqués entrebanquéssem entrebanquésseu entrebanquéssim entrebanquéssiu entrebanquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tropezar
Posar impediments en l'avanç d'algú.
Caure o moure's amb dificultat per ensopegar amb obstacles.
liarse tropezar
Parlar amb dificultat per mala coordinació dels músculs que intervenen en l'articulació de sons.

entrebatre's /ˌen.tɾeˈβa.tɾes/ /ˌen.tɾəˈβa.tɾəs/ alg bal cent eiv entrebat entrebata entrebatem entrebaten entrebatent entrebatera entrebateran entrebaterem entrebateren entrebateres entrebatereu entrebateria entrebaterien entrebateries entrebateriva entrebateriven entrebaterives entrebaterà entrebateràs entrebateré entrebateríem entrebateríeu entrebaterívem entrebateríveu entrebates entrebatessa entrebatessen entrebatesses entrebatessi entrebatessin entrebatessis entrebateu entrebateva entrebateven entrebateves entrebati entrebatia entrebatien entrebaties entrebatiguessen entrebatiguesses entrebatigués entrebatiguéssem entrebatiguésseu entrebatin entrebatis entrebativa entrebativen entrebatives entrebatiü entrebato entrebatran entrebatre entrebatrem entrebatreu entrebatria entrebatrien entrebatries entrebatrà entrebatràs entrebatré entrebatríem entrebatríeu entrebats entrebatuda entrebatudes entrebatut entrebatuts entrebaté entrebatérem entrebatéreu entrebatés entrebatéssem entrebatésseu entrebatéssim entrebatéssiu entrebatévem entrebatéveu entrebatí entrebatíem entrebatíeu entrebatívem entrebatíveu n-occ occ sept v.cent val v
batirse

entrecella /ˌen.tɾeˈse.ʎa/ /ˌen.tɾəˈsə.ʎə/ /ˌen.tɾəˈsɛ.jə/ /ˌen.tɾəˈsɛ.ʎə/ n fem
entrecejo

entrecot /en.tɾeˈkɔt/ /ən.tɾəˈkɔt/ n masc
entrecot

entreguardar /ˌen.tɾe.ɣwarˈða/ /ˌen.tɾe.ɣwaɾˈða/ /ˌen.tɾe.ɣwaɾˈðaɾ/ /ˌen.tɾə.ɣwərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entreguard entreguarda entreguardada entreguardades entreguardam entreguardant entreguardar entreguardara entreguardaran entreguardarem entreguardaren entreguardares entreguardareu entreguardaria entreguardarien entreguardaries entreguardarà entreguardaràs entreguardaré entreguardaríem entreguardaríeu entreguardassen entreguardasses entreguardassin entreguardassis entreguardat entreguardats entreguardau entreguardava entreguardaven entreguardaves entreguarde entreguardem entreguarden entreguardes entreguardessen entreguardesses entreguardessin entreguardessis entreguardeu entreguardi entreguardin entreguardis entreguardo entreguardà entreguardàrem entreguardàreu entreguardàs entreguardàssem entreguardàsseu entreguardàssim entreguardàssiu entreguardàvem entreguardàveu entreguardés entreguardéssem entreguardésseu entreguardéssim entreguardéssiu entreguardí occ sept val v
bornear

entrellat /en.tɾeˈʎat/ /ən.tɾəˈʎat/ n masc
intríngulis

entrellaçar /ˌen.tɾe.ʎaˈsa/ /ˌen.tɾe.ʎaˈsaɾ/ /ˌen.tɾə.ʎəˈsa/ alg ant bal cent eiv entrellace entrellaceguem entrellaceguessa entrellaceguessen entrellaceguesses entrellacegueu entrellacegués entrellaceguéssom entrellaceguéssou entrellacem entrellacen entrellaces entrellacessa entrellacessen entrellacesses entrellacessi entrellacessin entrellacessis entrellaceu entrellaci entrellacin entrellacis entrellacés entrellacéssem entrellacésseu entrellacéssim entrellacéssiu entrellací entrellaç entrellaça entrellaçada entrellaçades entrellaçaia entrellaçaien entrellaçaies entrellaçam entrellaçant entrellaçar entrellaçara entrellaçaran entrellaçarem entrellaçaren entrellaçares entrellaçareu entrellaçaria entrellaçarien entrellaçaries entrellaçariva entrellaçariven entrellaçarives entrellaçarà entrellaçaràs entrellaçaré entrellaçaríem entrellaçaríeu entrellaçarívem entrellaçaríveu entrellaçassen entrellaçasses entrellaçassin entrellaçassis entrellaçat entrellaçats entrellaçau entrellaçava entrellaçaven entrellaçaves entrellaçavi entrellaçavo entrellaço entrellaços entrellaçà entrellaçàiem entrellaçàieu entrellaçàrem entrellaçàreu entrellaçàs entrellaçàssem entrellaçàsseu entrellaçàssim entrellaçàssiu entrellaçàvem entrellaçàvets entrellaçàveu entrellaçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enlazar

entremaliadura /en.tɾe.ma.ɫi.aˈðu.ɾa/ n fem
travesura
Acte negatiu no gaire greu, en especial quan és fet per infants.
Tret de ser entremaliat.

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ adj masc
travieso

entremetre's /ˌen.tɾeˈme.tɾes/ /ˌen.tɾəˈmə.tɾəs/ /ˌen.tɾəˈmɛ.tɾəs/ bal eiv entremesa entremeses entremesos entremet entremeta entremetem entremeten entremetent entremetera entremeteren entremeteres entremetes entremetessen entremetesses entremetessin entremetessis entremeteu entremeti entremetia entremetien entremeties entremetin entremetis entremeto entremetran entremetre entremetrem entremetreu entremetria entremetrien entremetries entremetrà entremetràs entremetré entremetríem entremetríeu entremets entremeté entremetérem entremetéreu entremetés entremetéssem entremetésseu entremetéssim entremetéssiu entremetí entremetíem entremetíeu entremès entremés occ sept v.cent val v
entrometerse

entremig /ˌen.tɾeˈmit͡ʃ/ adv
en medio

entremès /en.tɾeˈmes/ /ən.tɾəˈməs/ /ən.tɾəˈmɛs/ n masc
entremés

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
entrenador

entrenador en cap n masc
entrenador en jefe

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
entrenamiento

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrena entrenada entrenades entrenam entrenant entrenar entrenara entrenaran entrenarem entrenaren entrenares entrenareu entrenaria entrenarien entrenaries entrenarà entrenaràs entrenaré entrenaríem entrenaríeu entrenassen entrenasses entrenassin entrenassis entrenat entrenats entrenau entrenava entrenaven entrenaves entrene entrenem entrenen entrenes entrenessen entrenesses entrenessin entrenessis entreneu entreni entrenin entrenis entreno entrenà entrenàrem entrenàreu entrenàs entrenàssem entrenàsseu entrenàssim entrenàssiu entrenàvem entrenàveu entrenés entrenéssem entrenésseu entrenéssim entrenéssiu entrení entrén occ sept val v
entrenar

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
bocadillo

entresentir /en.tɾe.senˈti/ /en.tɾe.senˈtiɾ/ /ən.tɾə.sənˈti/ bal entresent entresenta entresenten entresentes entresenti entresentia entresentida entresentides entresentien entresenties entresentiguem entresentigueu entresentim entresentin entresentint entresentir entresentira entresentiran entresentirem entresentiren entresentires entresentireu entresentiria entresentirien entresentiries entresentirà entresentiràs entresentiré entresentiríem entresentiríeu entresentis entresentissen entresentisses entresentissin entresentissis entresentit entresentits entresentiu entresento entresents entresentí entresentíem entresentíeu entresentírem entresentíreu entresentís entresentíssem entresentísseu entresentíssim entresentíssiu occ sept val v
entreoír

entretant /ˌen.tɾeˈtan/ /ˌen.tɾeˈtant/ /ˌen.tɾəˈtan/ /ˌen.tɾəˈtant/ adv
entretanto

entreteixir /ˌen.tɾe.tejˈʃi/ /ˌen.tɾe.tejˈʃiɾ/ /ˌen.tɾe.teˈʃi/ /ˌen.tɾə.təˈʃi/ alg bal eiv entreteixeix entreteixeixen entreteixeixes entreteixeixi entreteixeixin entreteixeixis entreteixeixo entreteixeixs entreteixesc entreteixesca entreteixesquen entreteixesques entreteixesqui entreteixesquin entreteixesquis entreteixia entreteixida entreteixides entreteixien entreteixies entreteixiguem entreteixigueu entreteixim entreteixint entreteixir entreteixira entreteixiran entreteixirem entreteixiren entreteixires entreteixireu entreteixiria entreteixirien entreteixiries entreteixirà entreteixiràs entreteixiré entreteixiríem entreteixiríeu entreteixisc entreteixisca entreteixisquen entreteixisques entreteixissen entreteixisses entreteixissin entreteixissis entreteixit entreteixits entreteixiu entreteixix entreteixixen entreteixixes entreteixixo entreteixí entreteixíem entreteixíeu entreteixírem entreteixíreu entreteixís entreteixíssem entreteixísseu entreteixíssim entreteixíssiu entretix entretixa entretixen entretixes entretixi entretixin entretixis mall n-occ occ sept v.cent val v
entretejer
Introduir nous fils al teixit.

entretemps /ˌen.tɾeˈtems/ /ˌen.tɾəˈtems/ n masc
entretiempo

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
entretenimiento

entreteniment educatiu n masc
eduentretenimiento

entretenir /en.tɾe.teˈni/ /en.tɾe.teˈniɾ/ bal entretenc entretendran entretendrem entretendreu entretendria entretendrien entretendries entretendrà entretendràs entretendré entretendríem entretendríeu entretenen entretenguda entretengudes entretenguem entretengueren entretengueres entretenguessin entretenguessis entretengueu entretengui entretenguin entretenguis entretengut entretenguts entretengué entretenguérem entretenguéreu entretengués entretenguéssim entretenguéssiu entretenguí entretenia entretenien entretenies entretenim entretenint entretenir entreteniu entretens entreteníem entreteníeu entretinc entretindran entretindrem entretindreu entretindria entretindrien entretindries entretindrà entretindràs entretindré entretindríem entretindríeu entretinga entretinguda entretingudes entretinguem entretinguen entretinguera entretingueren entretingueres entretingues entretinguessen entretinguesses entretinguessin entretinguessis entretingueu entretingui entretinguin entretinguis entretingut entretinguts entretingué entretinguérem entretinguéreu entretingués entretinguéssem entretinguésseu entretinguéssim entretinguéssiu entretinguí entreté entretén entretín occ val v
entretener

entretopar /ˌen.tɾe.toˈpa/ /ˌen.tɾe.toˈpaɾ/ /ˌen.tɾə.tuˈpa/ alg ant bal cent eiv entretop entretopa entretopada entretopades entretopaia entretopaien entretopaies entretopam entretopant entretopar entretopara entretoparan entretoparem entretoparen entretopares entretopareu entretoparia entretoparien entretoparies entretopariva entretopariven entretoparives entretoparà entretoparàs entretoparé entretoparíem entretoparíeu entretoparívem entretoparíveu entretopassen entretopasses entretopassin entretopassis entretopat entretopats entretopau entretopava entretopaven entretopaves entretopavi entretopavo entretope entretopeguem entretopeguessa entretopeguessen entretopeguesses entretopegueu entretopegués entretopeguéssom entretopeguéssou entretopem entretopen entretopes entretopessa entretopessen entretopesses entretopessi entretopessin entretopessis entretopeu entretopi entretopin entretopis entretopo entretopos entretops entretopà entretopàiem entretopàieu entretopàrem entretopàreu entretopàs entretopàssem entretopàsseu entretopàssim entretopàssiu entretopàvem entretopàvets entretopàveu entretopàvom entretopés entretopéssem entretopésseu entretopéssim entretopéssiu entretopí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entrechocar

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
entrevista

entrevista d'ajuda n fem
entrevista de ayuda

entrevista de selecció n fem
entrevista de selección

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrevist entrevista entrevistada entrevistades entrevistam entrevistant entrevistar entrevistara entrevistaran entrevistarem entrevistaren entrevistares entrevistareu entrevistaria entrevistarien entrevistaries entrevistarà entrevistaràs entrevistaré entrevistaríem entrevistaríeu entrevistassen entrevistasses entrevistassin entrevistassis entrevistat entrevistats entrevistau entrevistava entrevistaven entrevistaves entreviste entrevistem entrevisten entrevistes entrevistessen entrevistesses entrevistessin entrevistessis entrevisteu entrevisti entrevistin entrevistis entrevisto entrevistà entrevistàrem entrevistàreu entrevistàs entrevistàssem entrevistàsseu entrevistàssim entrevistàssiu entrevistàvem entrevistàveu entrevistés entrevistéssem entrevistésseu entrevistéssim entrevistéssiu entrevistí occ sept val v
entrevistar

entristidor /en.tɾis.tiˈðo/ /en.tɾis.tiˈðoɾ/ /ən.tɾis.tiˈðo/ adj masc
entristecedor

entristir /an.tɾisˈti/ /en.tɾisˈti/ /en.tɾisˈtiɾ/ /ən.tɾisˈti/ bal entristeix entristeixen entristeixes entristeixi entristeixin entristeixis entristeixo entristesc entristesqui entristesquin entristesquis entristia entristida entristides entristien entristies entristiguem entristigueu entristim entristint entristir entristira entristiran entristirem entristiren entristires entristireu entristiria entristirien entristiries entristirà entristiràs entristiré entristiríem entristiríeu entristisc entristisca entristisquen entristisques entristissen entristisses entristissin entristissis entristit entristits entristiu entristix entristixen entristixes entristixo entristí entristíem entristíeu entristírem entristíreu entristís entristíssem entristísseu entristíssim entristíssiu n-occ occ sept val v
entristecer

entrompada /en.tɾomˈpa.ða/ /ən.tɾomˈpa.ðə/ /ən.tɾumˈpa.ðə/ n fem
botellón

entropia /en.tɾoˈpi.a/ /ən.tɾoˈpi.ə/ /ən.tɾuˈpi.ə/ n fem
entropía

entumir /en.tuˈmi/ /en.tuˈmiɾ/ /ən.tuˈmi/ alg ant bal centr eiv entumeix entumeixa entumeixen entumeixes entumeixi entumeixin entumeixis entumeixo entumeixs entumesc entumesca entumesquen entumesques entumesqui entumesquin entumesquis entumia entumida entumides entumien entumies entumiguem entumiguera entumigueren entumigueres entumiguessen entumiguesses entumiguessin entumiguessis entumigueu entumigueva entumigueven entumigueves entumigué entumiguérem entumiguéreu entumigués entumiguéssem entumiguésseu entumiguéssim entumiguéssiu entumiguévem entumiguéveu entumim entumint entumir entumira entumiran entumirem entumiren entumires entumireu entumiria entumirien entumiries entumiriva entumiriven entumirives entumirà entumiràs entumiré entumiríem entumiríeu entumirívem entumiríveu entumisc entumisca entumisco entumiscos entumisquem entumisquen entumisques entumisqueu entumissa entumissen entumisses entumissi entumissin entumissis entumist entumit entumits entumiu entumiva entumiven entumives entumix entumixa entumixen entumixes entumixi entumixin entumixis entumixo entumixos entumí entumíem entumíets entumíeu entumírem entumíreu entumís entumíscon entumíssem entumísseu entumíssim entumíssiu entumíssom entumíssou entumívem entumíveu entumíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entumecer

entusiasmar /en.tu.zi.azˈma/ /en.tu.zi.azˈmaɾ/ /ən.tu.zi.əzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entusiasm entusiasma entusiasmada entusiasmades entusiasmam entusiasmant entusiasmar entusiasmara entusiasmaran entusiasmarem entusiasmaren entusiasmares entusiasmareu entusiasmaria entusiasmarien entusiasmaries entusiasmarà entusiasmaràs entusiasmaré entusiasmaríem entusiasmaríeu entusiasmassen entusiasmasses entusiasmassin entusiasmassis entusiasmat entusiasmats entusiasmau entusiasmava entusiasmaven entusiasmaves entusiasme entusiasmem entusiasmen entusiasmes entusiasmessen entusiasmesses entusiasmessin entusiasmessis entusiasmeu entusiasmi entusiasmin entusiasmis entusiasmo entusiasmà entusiasmàrem entusiasmàreu entusiasmàs entusiasmàssem entusiasmàsseu entusiasmàssim entusiasmàssiu entusiasmàvem entusiasmàveu entusiasmés entusiasméssem entusiasmésseu entusiasméssim entusiasméssiu entusiasmí occ sept val v
entusiasmar

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
entusiasmo

enuig /aˈnut͡ʃ/ /eˈnut͡ʃ/ n masc
enojo

enumeració /e.nu.me.ɾa.siˈo/ /ə.nu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
enumeración

enumerar /e.nu.meˈɾa/ /e.nu.meˈɾaɾ/ /ə.nu.məˈɾa/ alg ant bal cent eiv enumer enumera enumerada enumerades enumeraia enumeraien enumeraies enumeram enumerant enumerar enumerara enumeraran enumerarem enumeraren enumerares enumerareu enumeraria enumerarien enumeraries enumerariva enumerariven enumerarives enumerarà enumeraràs enumeraré enumeraríem enumeraríeu enumerarívem enumeraríveu enumerassen enumerasses enumerassin enumerassis enumerat enumerats enumerau enumerava enumeraven enumeraves enumeravi enumeravo enumere enumereguem enumereguessa enumereguessen enumereguesses enumeregueu enumeregués enumereguéssom enumereguéssou enumerem enumeren enumeres enumeressa enumeressen enumeresses enumeressi enumeressin enumeressis enumereu enumeri enumerin enumeris enumero enumeros enumers enumerà enumeràiem enumeràieu enumeràrem enumeràreu enumeràs enumeràssem enumeràsseu enumeràssim enumeràssiu enumeràvem enumeràvets enumeràveu enumeràvom enumerés enumeréssem enumerésseu enumeréssim enumeréssiu enumerí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enumerar

enunciar /e.nun.siˈa/ /e.nun.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enuncia enunciada enunciades enunciam enunciant enunciar enunciara enunciaran enunciarem enunciaren enunciares enunciareu enunciaria enunciarien enunciaries enunciarà enunciaràs enunciaré enunciaríem enunciaríeu enunciassen enunciasses enunciassin enunciassis enunciat enunciats enunciau enunciava enunciaven enunciaves enuncie enunciem enuncien enuncies enunciessen enunciesses enunciessin enunciessis enuncieu enuncii enuncio enuncià enunciàrem enunciàreu enunciàs enunciàssem enunciàsseu enunciàssim enunciàssiu enunciàvem enunciàveu enunciés enunciéssem enunciésseu enunciéssim enunciéssiu enuncií enunciï enunciïn enunciïs occ sept val v
enunciar

enuresi /e.nuˈɾɛ.zi/ /ə.nuˈɾɛ.zi/ n fem
enuresis

enutjar /e.nuˈd͡ʒa/ /e.nuˈd͡ʒaɾ/ /ə.nuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enutge enutgem enutgen enutges enutgessen enutgesses enutgessin enutgessis enutgeu enutgi enutgin enutgis enutgés enutgéssem enutgésseu enutgéssim enutgéssiu enutgí enutj enutja enutjada enutjades enutjam enutjant enutjar enutjara enutjaran enutjarem enutjaren enutjares enutjareu enutjaria enutjarien enutjaries enutjarà enutjaràs enutjaré enutjaríem enutjaríeu enutjassen enutjasses enutjassin enutjassis enutjat enutjats enutjau enutjava enutjaven enutjaves enutjo enutjà enutjàrem enutjàreu enutjàs enutjàssem enutjàsseu enutjàssim enutjàssiu enutjàvem enutjàveu occ sept val v
enojar
Causar enuig, molèstia.
enfadarse
(pronominal) Sentir enuig

enutjosament /e.nuˌd͡ʒo.zaˈmen/ /e.nuˌd͡ʒo.zaˈment/ /ə.nuˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.nuˌd͡ʒo.zəˈment/ adv
enojosamente

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ bal envaeix envaeixen envaeixes envaeixi envaeixin envaeixis envaeixo envaesc envaesqui envaesquin envaesquis envaint envair envairan envairem envaireu envairia envairien envairies envairà envairàs envairé envairíem envairíeu envaí envaíem envaíeu envaírem envaíreu envaís envaíssem envaísseu envaíssim envaíssiu envaïa envaïda envaïdes envaïen envaïes envaïguem envaïgueu envaïm envaïra envaïren envaïres envaïsc envaïsca envaïsquen envaïsques envaïssen envaïsses envaïssin envaïssis envaït envaïts envaïu envaïx envaïxen envaïxes envaïxo n-occ occ sept val v
invadir
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.
(bàdminton) Cometre una falta consistent a traspassar els límits del camp propi amb la raqueta o amb una part del cos.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
envidia
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envege envegem envegen enveges envegessen envegesses envegessin envegessis envegeu envegi envegin envegis envegés envegéssem envegésseu envegéssim envegéssiu envegí enveig enveja envejada envejades envejam envejant envejar envejara envejaran envejarem envejaren envejares envejareu envejaria envejarien envejaries envejarà envejaràs envejaré envejaríem envejaríeu envejassen envejasses envejassin envejassis envejat envejats envejau envejava envejaven envejaves envejo envejà envejàrem envejàreu envejàs envejàssem envejàsseu envejàssim envejàssiu envejàvem envejàveu occ sept val v
envidiar

envejosament /em.beˌd͡ʒo.zaˈmen/ /em.beˌʒo.zaˈmen/ /eɱ.veˌd͡ʒo.zaˈment/ /əm.bəˌʒo.zəˈmen/ /əɱ.vəˌʒo.zəˈmen/ /əɱ.vəˌʒo.zəˈment/ adv
envidiosamente

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
envidioso

envelat /am.beˈɫat/ /em.beˈɫat/ /eɱ.veˈɫat/ /əm.bəˈɫat/ /əɱ.vəˈɫat/ n masc
entoldado

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
envejecimiento

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ bal envelleix envelleixen envelleixes envelleixi envelleixin envelleixis envelleixo envellesc envellesqui envellesquin envellesquis envellia envellida envellides envellien envellies envelliguem envelligueu envellim envellint envellir envellira envelliran envellirem envelliren envellires envellireu envelliria envellirien envelliries envellirà envelliràs envelliré envelliríem envelliríeu envellisc envellisca envellisquen envellisques envellissen envellisses envellissin envellissis envellit envellits envelliu envellix envellixen envellixes envellixo envellí envellíem envellíeu envellírem envellíreu envellís envellíssem envellísseu envellíssim envellíssiu n-occ occ sept val v
envejecer

envergar /am.beɾˈɣaɾ/ /em.berˈɣa/ /em.beɾˈɣa/ /eɱ.veɾˈɣaɾ/ /əm.bərˈɡa/ /əɱ.vəɾˈɣa/ alg bal eiv enverg enverga envergada envergades envergam envergant envergar envergara envergaran envergarem envergaren envergares envergareu envergaria envergarien envergaries envergarà envergaràs envergaré envergaríem envergaríeu envergassen envergasses envergassin envergassis envergat envergats envergau envergava envergaven envergaves envergo envergue enverguem enverguen envergues enverguessen enverguesses enverguessin enverguessis envergueu envergui enverguin enverguis envergués enverguéssem enverguésseu enverguéssim enverguéssiu enverguí envergà envergàrem envergàreu envergàs envergàssem envergàsseu envergàssim envergàssiu envergàvem envergàveu nota 1 occ sept v.cent val v
envergar

enverinar /em.be.ɾiˈna/ /em.be.ɾiˈnaɾ/ /eɱ.ve.ɾiˈnaɾ/ /əm.bə.ɾiˈna/ /əɱ.və.ɾiˈna/ alg ant bal cent eiv enverina enverinada enverinades enverinaia enverinaien enverinaies enverinam enverinant enverinar enverinara enverinaran enverinarem enverinaren enverinares enverinareu enverinaria enverinarien enverinaries enverinariva enverinariven enverinarives enverinarà enverinaràs enverinaré enverinaríem enverinaríeu enverinarívem enverinaríveu enverinassen enverinasses enverinassin enverinassis enverinat enverinats enverinau enverinava enverinaven enverinaves enverinavi enverinavo enverine enverineguem enverineguessa enverineguessen enverineguesses enverinegueu enverinegués enverineguéssom enverineguéssou enverinem enverinen enverines enverinessa enverinessen enverinesses enverinessi enverinessin enverinessis enverineu enverini enverinin enverinis enverino enverinos enverinà enverinàiem enverinàieu enverinàrem enverinàreu enverinàs enverinàssem enverinàsseu enverinàssim enverinàssiu enverinàvem enverinàvets enverinàveu enverinàvom enverinés enverinéssem enverinésseu enverinéssim enverinéssiu enveriní enverín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
envenenar

enverinosar /em.be.ɾi.noˈza/ /eɱ.ve.ɾi.noˈzaɾ/ /əm.bə.ɾi.nuˈza/ /əɱ.və.ɾi.noˈza/ /əɱ.və.ɾi.nuˈza/ enverinosa enverinosada enverinosades enverinosant enverinosar enverinosaran enverinosarem enverinosaren enverinosares enverinosareu enverinosaria enverinosarien enverinosaries enverinosarà enverinosaràs enverinosaré enverinosaríem enverinosaríeu enverinosat enverinosats enverinosava enverinosaven enverinosaves enverinosem enverinosen enverinoses enverinosessen enverinosesses enverinosessin enverinosessis enverinoseu enverinosi enverinosin enverinosis enverinoso enverinosà enverinosàrem enverinosàreu enverinosàvem enverinosàveu enverinosés enverinoséssem enverinosésseu enverinoséssim enverinoséssiu enverinosí v
envenenar

envermellir /am.beɾ.meˈʎiɾ/ /em.ber.meˈʎi/ /em.beɾ.meˈʎi/ /eɱ.veɾ.meˈʎiɾ/ /əm.bər.məˈʎi/ /əɱ.vər.məˈji/ /əɱ.vəɾ.məˈʎi/ alg ant bal centr eiv envermelleix envermelleixa envermelleixen envermelleixes envermelleixi envermelleixin envermelleixis envermelleixo envermelleixs envermellesc envermellesca envermellesquen envermellesques envermellesqui envermellesquin envermellesquis envermellia envermellida envermellides envermellien envermellies envermelliguem envermelliguera envermelligueren envermelligueres envermelliguessen envermelliguesses envermelliguessin envermelliguessis envermelligueu envermelligueva envermelligueven envermelligueves envermelligué envermelliguérem envermelliguéreu envermelligués envermelliguéssem envermelliguésseu envermelliguéssim envermelliguéssiu envermelliguévem envermelliguéveu envermellim envermellint envermellir envermellira envermelliran envermellirem envermelliren envermellires envermellireu envermelliria envermellirien envermelliries envermelliriva envermelliriven envermellirives envermellirà envermelliràs envermelliré envermelliríem envermelliríeu envermellirívem envermelliríveu envermellisc envermellisca envermellisco envermelliscos envermellisquem envermellisquen envermellisques envermellisqueu envermellissa envermellissen envermellisses envermellissi envermellissin envermellissis envermellist envermellit envermellits envermelliu envermelliva envermelliven envermellives envermellix envermellixa envermellixen envermellixes envermellixi envermellixin envermellixis envermellixo envermellixos envermellí envermellíem envermellíets envermellíeu envermellírem envermellíreu envermellís envermellíscon envermellíssem envermellísseu envermellíssim envermellíssiu envermellíssom envermellíssou envermellívem envermellíveu envermellíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enrojecer

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ alg ant bal cent eiv envernissa envernissada envernissades envernissaia envernissaien envernissaies envernissam envernissant envernissar envernissara envernissaran envernissarem envernissaren envernissares envernissareu envernissaria envernissarien envernissaries envernissariva envernissariven envernissarives envernissarà envernissaràs envernissaré envernissaríem envernissaríeu envernissarívem envernissaríveu envernissassen envernissasses envernissassin envernissassis envernissat envernissats envernissau envernissava envernissaven envernissaves envernissavi envernissavo envernisse envernisseguem envernisseguessa envernisseguessen envernisseguesses envernissegueu envernissegués envernisseguéssom envernisseguéssou envernissem envernissen envernisses envernissessa envernissessen envernissesses envernissessi envernissessin envernissessis envernisseu envernissi envernissin envernissis envernisso envernissos envernissà envernissàiem envernissàieu envernissàrem envernissàreu envernissàs envernissàssem envernissàsseu envernissàssim envernissàssiu envernissàvem envernissàvets envernissàveu envernissàvom envernissés envernisséssem envernissésseu envernisséssim envernisséssiu envernissí envernís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
barnizar

envestir /am.besˈti/ /am.besˈtiɾ/ /aɱ.vesˈtiɾ/ /em.besˈti/ /eɱ.vesˈtiɾ/ /əm.bəsˈti/ /əɱ.vəsˈti/ alg bal envest envesteix envesteixen envesteixes envesteixi envesteixin envesteixis envesteixo envesten envestesc envestesqui envestesquin envestesquis envesti envestia envestida envestides envestien envesties envestiguem envestigueu envestim envestin envestint envestir envestira envestiran envestirem envestiren envestires envestireu envestiria envestirien envestiries envestirà envestiràs envestiré envestiríem envestiríeu envestis envestisc envestisca envestisquen envestisques envestissen envestisses envestissin envestissis envestit envestits envestiu envestix envestixen envestixes envestixo envests envestí envestíem envestíeu envestírem envestíreu envestís envestíssem envestísseu envestíssim envestíssiu envist envista envisten envistes envisti envistin envistis n-occ occ sept val v
embestir

envetar /am.beˈta/ /em.beˈta/ /eɱ.veˈtaɾ/ /əm.bəˈta/ /əɱ.vəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envet enveta envetada envetades envetam envetant envetar envetara envetaran envetarem envetaren envetares envetareu envetaria envetarien envetaries envetarà envetaràs envetaré envetaríem envetaríeu envetassen envetasses envetassin envetassis envetat envetats envetau envetava envetaven envetaves envete envetem enveten envetes envetessen envetesses envetessin envetessis enveteu enveti envetin envetis enveto envetà envetàrem envetàreu envetàs envetàssem envetàsseu envetàssim envetàssiu envetàvem envetàveu envetés envetéssem envetésseu envetéssim envetéssiu envetí occ sept val v
encintar

enviament /em.bi.aˈmen/ /eɱ.vi.aˈment/ /əm.bi.əˈmen/ /əɱ.vi.əˈmen/ /əɱ.vi.əˈment/ n masc
envío

envilir /em.biˈɫi/ /eɱ.viˈɫiɾ/ /əm.biˈɫi/ /əɱ.viˈɫi/ bal envileix envileixen envileixes envileixi envileixin envileixis envileixo envilesc envilesqui envilesquin envilesquis envilia envilida envilides envilien envilies enviliguem enviligueu envilim envilint envilir envilira enviliran envilirem enviliren envilires envilireu enviliria envilirien enviliries envilirà enviliràs enviliré enviliríem enviliríeu envilisc envilisca envilisquen envilisques envilissen envilisses envilissin envilissis envilit envilits enviliu envilix envilixen envilixes envilixo envilí envilíem envilíeu envilírem envilíreu envilís envilíssem envilísseu envilíssim envilíssiu n-occ occ sept val v
envilecer

envinar /am.biˈna/ /em.biˈna/ /eɱ.viˈnaɾ/ /əm.biˈna/ /əɱ.viˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envina envinada envinades envinam envinant envinar envinara envinaran envinarem envinaren envinares envinareu envinaria envinarien envinaries envinarà envinaràs envinaré envinaríem envinaríeu envinassen envinasses envinassin envinassis envinat envinats envinau envinava envinaven envinaves envine envinem envinen envines envinessen envinesses envinessin envinessis envineu envini envinin envinis envino envinà envinàrem envinàreu envinàs envinàssem envinàsseu envinàssim envinàssiu envinàvem envinàveu envinés envinéssem envinésseu envinéssim envinéssiu enviní envín occ sept val v
envinar
Mesclar amb vi.

envit /amˈbit/ /emˈbit/ /eɱˈvit/ /əmˈbit/ /əɱˈvit/ n masc
envite
Moment del joc en què es pot fer una invitació a apostar.

envolar-se /em.boˈɫar.se/ /em.boˈɫaɾ.se/ /eɱ.voˈɫaɾ.se/ /əm.buˈɫar.sə/ /əɱ.voˈɫaɾ.sə/ /əɱ.vu.ɫərˈsə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envol envola envolada envolades envolam envolant envolar envolara envolaran envolarem envolaren envolares envolareu envolaria envolarien envolaries envolarà envolaràs envolaré envolaríem envolaríeu envolassen envolasses envolassin envolassis envolat envolats envolau envolava envolaven envolaves envole envolem envolen envoles envolessen envolesses envolessin envolessis envoleu envoli envolin envolis envolo envolà envolàrem envolàreu envolàs envolàssem envolàsseu envolàssim envolàssiu envolàvem envolàveu envolés envoléssem envolésseu envoléssim envoléssiu envolí occ sept val v
echar a volar

envoltar /em.boɫˈta/ /eɱ.voɫˈtaɾ/ /əm.buɫˈta/ /əɱ.voɫˈta/ /əɱ.vuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envolt envolta envoltada envoltades envoltam envoltant envoltar envoltara envoltaran envoltarem envoltaren envoltares envoltareu envoltaria envoltarien envoltaries envoltarà envoltaràs envoltaré envoltaríem envoltaríeu envoltassen envoltasses envoltassin envoltassis envoltat envoltats envoltau envoltava envoltaven envoltaves envolte envoltem envolten envoltes envoltessen envoltesses envoltessin envoltessis envolteu envolti envoltin envoltis envolto envoltà envoltàrem envoltàreu envoltàs envoltàssem envoltàsseu envoltàssim envoltàssiu envoltàvem envoltàveu envoltés envoltéssem envoltésseu envoltéssim envoltéssiu envoltí occ sept val v
rodear

envà /amˈba/ /emˈba/ /eɱˈva/ /əmˈba/ /əɱˈva/ n masc
tabique

enxampar /eɲ.t͡ʃamˈpa/ /eɲ.t͡ʃamˈpaɾ/ /əɲ.ʃəmˈpa/ alg ant bal cent eiv enxamp enxampa enxampada enxampades enxampaia enxampaien enxampaies enxampam enxampant enxampar enxampara enxamparan enxamparem enxamparen enxampares enxampareu enxamparia enxamparien enxamparies enxampariva enxampariven enxamparives enxamparà enxamparàs enxamparé enxamparíem enxamparíeu enxamparívem enxamparíveu enxampassen enxampasses enxampassin enxampassis enxampat enxampats enxampau enxampava enxampaven enxampaves enxampavi enxampavo enxampe enxampeguem enxampeguessa enxampeguessen enxampeguesses enxampegueu enxampegués enxampeguéssom enxampeguéssou enxampem enxampen enxampes enxampessa enxampessen enxampesses enxampessi enxampessin enxampessis enxampeu enxampi enxampin enxampis enxampo enxampos enxamps enxampà enxampàiem enxampàieu enxampàrem enxampàreu enxampàs enxampàssem enxampàsseu enxampàssim enxampàssiu enxampàvem enxampàvets enxampàveu enxampàvom enxampés enxampéssem enxampésseu enxampéssim enxampéssiu enxampí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
atrapar

enxampurradament /eɲ.t͡ʃam.puˌra.ðaˈmen/ /eɲ.t͡ʃam.puˌra.ðaˈment/ /əɲ.ʃəm.puˌra.ðəˈmen/ /əɲ.ʃəm.puˌra.ðəˈment/ adv
chapurreando

enxarpar /eɲ.t͡ʃarˈpa/ /eɲ.t͡ʃaɾˈpa/ /eɲ.t͡ʃaɾˈpaɾ/ /əɲ.ʃərˈpa/ alg ant bal cent eiv enxarp enxarpa enxarpada enxarpades enxarpaia enxarpaien enxarpaies enxarpam enxarpant enxarpar enxarpara enxarparan enxarparem enxarparen enxarpares enxarpareu enxarparia enxarparien enxarparies enxarpariva enxarpariven enxarparives enxarparà enxarparàs enxarparé enxarparíem enxarparíeu enxarparívem enxarparíveu enxarpassen enxarpasses enxarpassin enxarpassis enxarpat enxarpats enxarpau enxarpava enxarpaven enxarpaves enxarpavi enxarpavo enxarpe enxarpeguem enxarpeguessa enxarpeguessen enxarpeguesses enxarpegueu enxarpegués enxarpeguéssom enxarpeguéssou enxarpem enxarpen enxarpes enxarpessa enxarpessen enxarpesses enxarpessi enxarpessin enxarpessis enxarpeu enxarpi enxarpin enxarpis enxarpo enxarpos enxarps enxarpà enxarpàiem enxarpàieu enxarpàrem enxarpàreu enxarpàs enxarpàssem enxarpàsseu enxarpàssim enxarpàssiu enxarpàvem enxarpàvets enxarpàveu enxarpàvom enxarpés enxarpéssem enxarpésseu enxarpéssim enxarpéssiu enxarpí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
agarrar

enxiquir /aɲ.t͡ʃiˈki/ /aɲ.t͡ʃiˈkiɾ/ /eɲ.t͡ʃiˈki/ /eɲ.t͡ʃiˈkiɾ/ /əɲ.ʃiˈki/ bal enxiqueix enxiqueixen enxiqueixes enxiqueixi enxiqueixin enxiqueixis enxiqueixo enxiquesc enxiquesqui enxiquesquin enxiquesquis enxiquia enxiquida enxiquides enxiquien enxiquies enxiquiguem enxiquigueu enxiquim enxiquint enxiquir enxiquira enxiquiran enxiquirem enxiquiren enxiquires enxiquireu enxiquiria enxiquirien enxiquiries enxiquirà enxiquiràs enxiquiré enxiquiríem enxiquiríeu enxiquisc enxiquisca enxiquisquen enxiquisques enxiquissen enxiquisses enxiquissin enxiquissis enxiquit enxiquits enxiquiu enxiquix enxiquixen enxiquixes enxiquixo enxiquí enxiquíem enxiquíeu enxiquírem enxiquíreu enxiquís enxiquíssem enxiquísseu enxiquíssim enxiquíssiu n-occ occ sept val v
empequeñecer

enya /ˈe.ɲa/ /ˈe.ɲə/ n fem
eñe

enyorament /e.ɲo.ɾaˈmen/ /e.ɲo.ɾaˈment/ /ə.ɲo.ɾəˈment/ /ə.ɲu.ɾəˈmen/ n masc
añoranza
Acció d’enyorar.

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
añoranza

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enyor enyora enyorada enyorades enyoram enyorant enyorar enyorara enyoraran enyorarem enyoraren enyorares enyorareu enyoraria enyorarien enyoraries enyorarà enyoraràs enyoraré enyoraríem enyoraríeu enyorassen enyorasses enyorassin enyorassis enyorat enyorats enyorau enyorava enyoraven enyoraves enyore enyorem enyoren enyores enyoressen enyoresses enyoressin enyoressis enyoreu enyori enyorin enyoris enyoro enyorà enyoràrem enyoràreu enyoràs enyoràssem enyoràsseu enyoràssim enyoràssiu enyoràvem enyoràveu enyorés enyoréssem enyorésseu enyoréssim enyoréssiu enyorí occ sept val v
añoranza añorar
Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.
añoranza
(pronominal) Estar disgustat en algun lloc.

enze /ˈen.ze/ /ˈən.zə/ /ˈɛn.zə/ n masc
señuelo
Ocell de reclam per atraure'n d'altres (per a caçar-los, fotografiar-los, etc).

enze /ˈen.ze/ /ˈən.zə/ /ˈɛn.zə/ n neut
embazar meliloto
(central, nord-occidental) Persona aturada que no té acció ni activitat.

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
enzima

ençà /enˈsa/ /ənˈsa/ adv
acá
Cap ací, en direcció al locutor.
Des del temps passat cap al present.

enèrgic /eˈnɛɾ.d͡ʒik/ /əˈnɛr.ʒik/ adj masc
energético

enèrgicament /eˌnɛr.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈment/ /əˌnɛr.ʒi.kəˈmen/ /əˌnɛɾ.ʒi.kəˈment/ adv
enérgicamente

enòleg /eˈnɔ.ɫek/ /əˈnɔ.ɫək/ n masc
enólogo

ep /ˈep/ Interjection
eh
Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epentètic /e.penˈtɛ.tik/ /ə.pənˈtɛ.tik/ adj masc
epentético

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ n masc
epicentro

epicicloïdal /e.pi.si.kɫo.iˈðaɫ/ /ə.pi.si.kɫo.iˈðaɫ/ /ə.pi.si.kɫu.iˈðaɫ/ adj
epicicloidal

epicè /e.piˈse/ /ə.piˈsɛ/ adj masc
epiceno
Dit del substantiu amb gènere inherent però invariable pels dos sexes, mascle i femella.

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epidemiología

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ n fem
epidermis

epidural /e.pi.ðuˈɾaɫ/ /ə.pi.ðuˈɾaɫ/ adj
epidural
Entorn de la duramàter.

epidural /e.pi.ðuˈɾaɫ/ /ə.pi.ðuˈɾaɫ/ n fem
epidural
Injecció d'anestèsia en l'espai epidural, especialment relacionat amb els parts.

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
epidemia

epigastri /e.piˈɣas.tɾi/ /ə.piˈɣas.tɾi/ n masc
epigastrio

epiglotis /e.piˈɣɫɔ.tis/ /ə.piˈɣɫɔ.tis/ n fem
epiglotis

epigènia /e.piˈd͡ʒɛ.ni.a/ /ə.piˈʒɛ.ni.ə/ n fem
epigénesis

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
epilepsia

epirota /e.piˈɾɔ.ta/ /e.piˈɾɔ.tɔ/ /ə.piˈɾɔ.tə/ adj neut
epirota
Relatiu o pertanyent a Epir.

epirota /e.piˈɾɔ.ta/ /e.piˈɾɔ.tɔ/ /ə.piˈɾɔ.tə/ n neut
epirota
Persona que habita o és originària de Epir.

episcopal /e.pis.koˈpaɫ/ /ə.pis.koˈpaɫ/ /ə.pis.kuˈpaɫ/ adj
episcopal

episcopi /e.pisˈkɔ.pi/ /ə.pisˈkɔ.pi/ n masc
epidiascopio

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
episodio

epistemicidi /e.pis.te.miˈsi.ði/ /ə.pis.tə.miˈsi.ði/ n masc
epistemicidio

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epistemología gnoseología

epistemologia educativa n fem
epistemología educativa

epistemologia genètica n fem
epistemología genética

epistolar /e.pis.toˈɫaɾ/ /ə.pis.toˈɫa/ /ə.pis.tuˈɫa/ /ə.pis.tuˈɫar/ adj
epistolar

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
epitelio

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
epéntesis

epífisi /eˈpi.fi.zi/ /əˈpi.fi.zi/ n fem
epífisis

epístola /eˈpis.to.ɫa/ /əˈpis.tu.ɫə/ n fem
epístola

epítet /eˈpi.tet/ /əˈpi.tət/ n masc
epíteto

epítom n masc
epítome
Compendi d'una obra extensa fet amb finalitat didàctica, on es donen les nocions més elementals sobre una matèria.
Principi integrador dels elements essencials d'un contingut.

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ adj
epónimo

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
ecuador
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equatoguineà /eˌkwa.to.ɣi.neˈa/ /əˌkwa.to.ɣi.neˈa/ /əˌkwa.tu.ɣi.neˈa/ adj masc
ecuatoguineano
Relatiu o pertanyent a Guinea Equatorial o el seu dialecte propi.

equatoguineà /eˌkwa.to.ɣi.neˈa/ /əˌkwa.to.ɣi.neˈa/ /əˌkwa.tu.ɣi.neˈa/ n masc
ecuatoguineano
Persona que habita o és originària de Guinea Equatorial.
(masculí singular) Dialecte del castellà parlat a Guinea Equatorial.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ adj masc
ecuatoriano
Relatiu o pertanyent a l'Equador.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ n masc
ecuatoriano
Persona que habita o és originària de l'Equador.

equidistància /e.ki.ðisˈtan.si.a/ /ə.ki.ðisˈtan.si.ə/ n fem
equidistancia

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) equilibr equilibra equilibrada equilibrades equilibram equilibrant equilibrar equilibrara equilibraran equilibrarem equilibraren equilibrares equilibrareu equilibraria equilibrarien equilibraries equilibrarà equilibraràs equilibraré equilibraríem equilibraríeu equilibrassen equilibrasses equilibrassin equilibrassis equilibrat equilibrats equilibrau equilibrava equilibraven equilibraves equilibre equilibrem equilibren equilibres equilibressen equilibresses equilibressin equilibressis equilibreu equilibri equilibrin equilibris equilibro equilibrà equilibràrem equilibràreu equilibràs equilibràssem equilibràsseu equilibràssim equilibràssiu equilibràvem equilibràveu equilibrés equilibréssem equilibrésseu equilibréssim equilibréssiu equilibrí occ sept val v
equilibrar
Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.
(tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.
(veterinària, ramaderia, nutrició, alimentació) Racionar adientment els diversos components d'un àpat de manera que cobreixin les necessitats nutritives de l'animal al qual va destinat.

equilibri /e.kiˈɫi.bɾi/ /ə.kiˈɫi.βɾi/ n masc
equilibrio

equilibrista /e.ki.ɫiˈbɾis.ta/ /e.ki.ɫiˈbɾis.te/ /ə.ki.ɫiˈβɾis.tə/ n neut
equilibrista

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
equilátero

equimosi /e.kiˈmɔ.zi/ /ə.kiˈmɔ.zi/ n fem
equimosis

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
equinoccio

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
equipo
Grup de persones organitzat.
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equip absent n masc
equipo ausente

equip atacant n masc
equipo ofensivo

equip bàsic d'atenció social primària n masc
equipo básico de atención social primaria

equip d'assessorament i orientació psicopedagògica n masc
equipo de asesoramiento y orientación psicopedagógica

equip d'atenció a la infància i l'adolescència n masc
equipo de atención a la infancia y adolescencia

equip de cicle n masc
equipo de ciclo

equip defensor n masc
equipo defensivo

equip directiu n masc
equipo directivo

equip docent n masc
equipo docente

equip educador n masc
equipo educador

equip especial n masc
equipo especial

equip incomplet n masc
equipo incompleto

equip inicial n masc
formación inicial

equip restador n masc
equipo restador

equip servidor n masc
equipo con el saque

equiparar /e.ki.paˈɾa/ /e.ki.paˈɾaɾ/ /ə.ki.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv equipar equipara equiparada equiparades equiparaia equiparaien equiparaies equiparam equiparant equiparar equiparara equipararan equipararem equipararen equiparares equiparareu equipararia equipararien equipararies equiparariva equiparariven equipararives equipararà equipararàs equipararé equipararíem equipararíeu equipararívem equipararíveu equiparassen equiparasses equiparassin equiparassis equiparat equiparats equiparau equiparava equiparaven equiparaves equiparavi equiparavo equipare equipareguem equipareguessa equipareguessen equipareguesses equiparegueu equiparegués equipareguéssom equipareguéssou equiparem equiparen equipares equiparessa equiparessen equiparesses equiparessi equiparessin equiparessis equipareu equipari equiparin equiparis equiparo equiparos equipars equiparà equiparàiem equiparàieu equiparàrem equiparàreu equiparàs equiparàssem equiparàsseu equiparàssim equiparàssiu equiparàvem equiparàvets equiparàveu equiparàvom equiparés equiparéssem equiparésseu equiparéssim equiparéssiu equiparí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
equipararr

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
equipaje bagaje

equipol·lència /e.ki.poɫˈɫɛn.si.a/ /e.ki.poˈɫɛn.si.a/ /ə.ki.poɫˈɫɛn.si.ə/ /ə.ki.puɫˈɫɛn.si.ə/ /ə.ki.puˈɫɛn.si.ə/ n fem
equipolencia
Equivalència, qualitat d'equipol·lent.
(lògica) Igualtat de valor o estimació segons els filòsofs lògics.
(matemàtiques) Relació d'equivalència entre vectors lliures d'un espai afí, amb el mateix mòdul, sentit i direcció.

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
equivalente

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ n masc
equivalente
(química) Quantitat de substància d'un determinat element que pot reaccionar amb un mol d'ions hidrogen.

equivalentment /e.ki.vaˌɫemˈment/ /e.ki.βaˌɫemˈmen/ /ə.ki.vəˌɫemˈmen/ /ə.ki.vəˌɫemˈment/ /ə.ki.βəˌɫemˈmen/ adv
equivalentemente

equivocació /e.ki.vo.ka.siˈo/ /e.ki.βo.ka.siˈo/ /ə.ki.vo.kə.siˈo/ /ə.ki.vu.kə.siˈo/ /ə.ki.βu.kə.siˈo/ n fem
equivocación

equivocadament /e.ki.voˌka.ðaˈment/ /e.ki.βoˌka.ðaˈmen/ /ə.ki.voˌka.ðəˈment/ /ə.ki.vuˌka.ðəˈmen/ /ə.ki.βuˌka.ðəˈmen/ adv
equivocadamente

equívocament /eˌki.vo.kaˈment/ /eˌki.βo.kaˈmen/ /əˌki.vo.kəˈment/ /əˌki.vu.kəˈmen/ /əˌki.βu.kəˈmen/ adv
equívocamente

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ adj
ecuestre

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
era
(agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.
Període llarg amb esdeveniments que el diferencien d'altres períodes.

erada /eˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
trilla

eradicació /e.ra.ði.ka.siˈo/ /ə.rə.ði.kə.siˈo/ n fem
erradicación

eradicar /e.ra.ðiˈka/ /e.ra.ðiˈkaɾ/ /ə.rə.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eradic eradica eradicada eradicades eradicam eradicant eradicar eradicara eradicaran eradicarem eradicaren eradicares eradicareu eradicaria eradicarien eradicaries eradicarà eradicaràs eradicaré eradicaríem eradicaríeu eradicassen eradicasses eradicassin eradicassis eradicat eradicats eradicau eradicava eradicaven eradicaves eradico eradicà eradicàrem eradicàreu eradicàs eradicàssem eradicàsseu eradicàssim eradicàssiu eradicàvem eradicàveu eradique eradiquem eradiquen eradiques eradiquessen eradiquesses eradiquessin eradiquessis eradiqueu eradiqui eradiquin eradiquis eradiqués eradiquéssem eradiquésseu eradiquéssim eradiquéssiu eradiquí occ sept val v
eradicar

eradicatiu /e.ra.ði.kaˈtiw/ /ə.rə.ði.kəˈtiw/ adj masc
eradicativo

erbi n masc
erbio

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
erección

erecte /eˈɾɛk.te/ /əˈɾɛk.tə/ adj masc
erecto
Dret i rígid.

eremita /e.ɾeˈmi.ta/ /ə.ɾəˈmi.tə/ n neut
ermitaño

eremitisme /e.ɾe.miˈtiz.me/ /ə.ɾə.miˈtiz.mə/ n masc
eremitismo

erer /eˈɾe/ /eˈɾeɾ/ /əˈɾe/ n masc
arel

ergatiu /eɾ.ɣaˈtiw/ /ər.ɡəˈtiw/ adj masc
ergativo

ergo /ˈer.ɡo/ /ˈɛɾ.ɣo/ conjunction
ergo

ergonomia escolar n fem
ergonomía escolar

ergoteràpia /ˌer.ɡu.təˈɾa.pi.ə/ /ˌeɾ.ɣu.teˈɾa.pi.a/ n fem
ergoterapia

erhu n masc
erhu

erigir /e.ɾiˈd͡ʒi/ /e.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /e.ɾiˈʒi/ /ə.ɾiˈʒi/ bal erigeix erigeixen erigeixes erigeixi erigeixin erigeixis erigeixo erigesc erigesqui erigesquin erigesquis erigia erigida erigides erigien erigies erigiguem erigigueu erigim erigint erigir erigira erigiran erigirem erigiren erigires erigireu erigiria erigirien erigiries erigirà erigiràs erigiré erigiríem erigiríeu erigisc erigisca erigisquen erigisques erigissen erigisses erigissin erigissis erigit erigits erigiu erigix erigixen erigixes erigixo erigí erigíem erigíeu erigírem erigíreu erigís erigíssem erigísseu erigíssim erigíssiu n-occ occ sept val v
erigir
Alçar, edificar, construir un monument, una edificació destacada.
Fundar, instituir.
Elevar a una condició o càrrec.

eritema /e.ɾiˈte.ma/ /ə.ɾiˈtɛ.mə/ n masc
eritema

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ eritrea adj masc
eritreo
Relatiu o pertanyent a Eritrea.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ n masc
eritreo
Persona que habita o és originària d'Eritrea.

eritròcit /e.ɾiˈtɾɔ.sit/ /ə.ɾiˈtɾɔ.sit/ n masc
eritrocito

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
erizo

erm /ˈerm/ /ˈeɾm/ /ˈɛrm/ n masc
yermo
Lloc sense conrear, de terreny àrid i escassa vegetació.

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
armiño
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

ermita /eɾˈmi.ta/ /ərˈmi.tə/ n fem
ermitage
Lloc on viu un eremita.
Capella situada en un lloc isolat.

ermità /eɾ.miˈta/ /ər.miˈta/ n masc
ermitaño
Persona que viu en una ermita o en té la seva propietat.

erosió /e.ɾo.ziˈo/ /ə.ɾo.ziˈo/ /ə.ɾu.ziˈo/ n fem
erosión

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
erotismo

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ n fem
erre

erra bategant n fem
ere

erra doble n fem
erre doble

errabundatge /e.ra.bunˈda.d͡ʒe/ /ə.rə.βunˈda.d͡ʒə/ n masc
errabundeo

errada /eˈra.ða/ n fem
errata

erradament /eˌra.ðaˈmen/ /eˌra.ðaˈment/ /əˌra.ðəˈmen/ /əˌra.ðəˈment/ adv
erradamente

errar /eˈra/ /eˈraɾ/ /əˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) err erra errada errades erram errant errar errara erraran errarem erraren errares errareu erraria errarien erraries errarà erraràs erraré erraríem erraríeu errassen errasses errassin errassis errat errats errau errava erraven erraves erre errem erren erres erressen erresses erressin erressis erreu erri errin erris erro errà erràrem erràreu erràs erràssem erràsseu erràssim erràssiu erràvem erràveu errés erréssem errésseu erréssim erréssiu errí occ sept val v
errar

errata /eˈra.ta/ /əˈra.tə/ n fem
errata

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
error yerro
Equivocació, incorrecció.
defecto
(informàtica) Defecte de programari que impedeix el funcionament correcte
error
(beisbol) Acció equivocada d'un defensor que impedeix una eliminació o fa possible que un corredor guanyi una o més bases.

error d'àrea de servei n masc
error de área de servicio

error de mesura n masc
error de medida

error forçat n masc
error forzado

error no forçat n masc
error no forzado

erràtic /eˈra.tik/ /əˈra.tik/ adj
errático

erròniament /eˌrɔ.ni.aˈmen/ /eˌrɔ.ni.aˈment/ /əˌrɔ.ni.əˈmen/ /əˌrɔ.ni.əˈment/ adv
erróneamente

ert /ˈɛrt/ adj masc
tieso

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ alg ant bal cent eiv eruct eructa eructada eructades eructaia eructaien eructaies eructam eructant eructar eructara eructaran eructarem eructaren eructares eructareu eructaria eructarien eructaries eructariva eructariven eructarives eructarà eructaràs eructaré eructaríem eructaríeu eructarívem eructaríveu eructassen eructasses eructassin eructassis eructat eructats eructau eructava eructaven eructaves eructavi eructavo eructe eructeguem eructeguessa eructeguessen eructeguesses eructegueu eructegués eructeguéssom eructeguéssou eructem eructen eructes eructessa eructessen eructesses eructessi eructessin eructessis eructeu eructi eructin eructis eructo eructos eructs eructà eructàiem eructàieu eructàrem eructàreu eructàs eructàssem eructàsseu eructàssim eructàssiu eructàvem eructàvets eructàveu eructàvom eructés eructéssem eructésseu eructéssim eructéssiu eructí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eructar

erudició /e.ɾu.ði.siˈo/ /ə.ɾu.ði.siˈo/ n fem
erudición

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ erudita adj masc
erudito
Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ n masc
erudito
Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruditament /e.ɾuˌði.taˈmen/ /e.ɾuˌði.taˈment/ /ə.ɾuˌði.təˈmen/ /ə.ɾuˌði.təˈment/ adv
eruditamente

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
oruga

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
erupción

esbaconar /ez.ba.koˈnaɾ/ /ez.βa.koˈna/ /əz.bə.koˈna/ /əz.bə.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. esbacona esbaconada esbaconades esbaconant esbaconar esbaconara esbaconaran esbaconarem esbaconaren esbaconares esbaconareu esbaconaria esbaconarien esbaconaries esbaconarà esbaconaràs esbaconaré esbaconaríem esbaconaríeu esbaconassen esbaconasses esbaconat esbaconats esbaconava esbaconaven esbaconaves esbacone esbaconem esbaconen esbacones esbaconessen esbaconesses esbaconessin esbaconessis esbaconeu esbaconi esbaconin esbaconis esbacono esbaconà esbaconàrem esbaconàreu esbaconàssem esbaconàsseu esbaconàvem esbaconàveu esbaconés esbaconéssem esbaconésseu esbaconéssim esbaconéssiu esbaconí occ sept val val (1) v
atocinar

esbalair /az.βa.ɫaˈi/ /az.βa.ɫaˈiɾ/ /ez.ba.ɫaˈiɾ/ /ez.βa.ɫaˈi/ /əz.bə.ɫəˈi/ esbalaeix esbalaeixen esbalaeixes esbalaeixi esbalaeixin esbalaeixis esbalaeixo esbalaint esbalair esbalairan esbalairem esbalaireu esbalairia esbalairien esbalairies esbalairà esbalairàs esbalairé esbalairíem esbalairíeu esbalaí esbalaíem esbalaíeu esbalaírem esbalaíreu esbalaís esbalaíssem esbalaísseu esbalaíssim esbalaíssiu esbalaïa esbalaïda esbalaïdes esbalaïen esbalaïes esbalaïm esbalaïra esbalaïren esbalaïres esbalaïsc esbalaïsca esbalaïsquen esbalaïsques esbalaïssen esbalaïsses esbalaïssin esbalaïssis esbalaït esbalaïts esbalaïu esbalaïx esbalaïxen esbalaïxes esbalaïxo n-occ occ sept val v
pasmar

esbaldregall /ez.baɫ.dɾeˈɣaʎ/ /əz.bəɫ.dɾəˈɣaʎ/ n masc
derrubios

esbaltir /ez.baɫˈtiɾ/ /ez.βaɫˈti/ /əz.bəɫˈti/ bal esbalteix esbalteixen esbalteixes esbalteixi esbalteixin esbalteixis esbalteixo esbaltesc esbaltesqui esbaltesquin esbaltesquis esbaltia esbaltida esbaltides esbaltien esbalties esbaltiguem esbaltigueu esbaltim esbaltint esbaltir esbaltiran esbaltirem esbaltiren esbaltires esbaltireu esbaltiria esbaltirien esbaltiries esbaltirà esbaltiràs esbaltiré esbaltiríem esbaltiríeu esbaltisca esbaltisquen esbaltisques esbaltissen esbaltisses esbaltissin esbaltissis esbaltit esbaltits esbaltiu esbaltix esbaltixen esbaltixes esbaltixo esbaltí esbaltíem esbaltíeu esbaltírem esbaltíreu esbaltís esbaltíssem esbaltísseu esbaltíssim esbaltíssiu n-occ occ v
aturdir

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ esbandeix esbandeixen esbandeixes esbandeixi esbandeixin esbandeixis esbandeixo esbandia esbandida esbandides esbandien esbandies esbandim esbandint esbandir esbandira esbandiran esbandirem esbandiren esbandires esbandireu esbandiria esbandirien esbandiries esbandirà esbandiràs esbandiré esbandiríem esbandiríeu esbandisc esbandisca esbandisquen esbandisques esbandissen esbandisses esbandissin esbandissis esbandit esbandits esbandiu esbandix esbandixen esbandixes esbandixo esbandí esbandíem esbandíeu esbandírem esbandíreu esbandís esbandíssem esbandísseu esbandíssim esbandíssiu n-occ occ sept val v
aclarar enjuagar

esbargir /az.βarˈd͡ʒi/ /ez.baɾˈd͡ʒiɾ/ /ez.βarˈd͡ʒi/ /ez.βaɾˈd͡ʒi/ /əz.bərˈʒi/ alg ant bal centr eiv esbargeix esbargeixa esbargeixen esbargeixes esbargeixi esbargeixin esbargeixis esbargeixo esbargeixs esbargesc esbargesca esbargesquen esbargesques esbargesqui esbargesquin esbargesquis esbargia esbargida esbargides esbargien esbargies esbargiguem esbargiguera esbargigueren esbargigueres esbargiguessen esbargiguesses esbargiguessin esbargiguessis esbargigueu esbargigueva esbargigueven esbargigueves esbargigué esbargiguérem esbargiguéreu esbargigués esbargiguéssem esbargiguésseu esbargiguéssim esbargiguéssiu esbargiguévem esbargiguéveu esbargim esbargint esbargir esbargira esbargiran esbargirem esbargiren esbargires esbargireu esbargiria esbargirien esbargiries esbargiriva esbargiriven esbargirives esbargirà esbargiràs esbargiré esbargiríem esbargiríeu esbargirívem esbargiríveu esbargisc esbargisca esbargisco esbargiscos esbargisquem esbargisquen esbargisques esbargisqueu esbargissa esbargissen esbargisses esbargissi esbargissin esbargissis esbargist esbargit esbargits esbargiu esbargiva esbargiven esbargives esbargix esbargixa esbargixen esbargixes esbargixi esbargixin esbargixis esbargixo esbargixos esbargí esbargíem esbargíets esbargíeu esbargírem esbargíreu esbargís esbargíscon esbargíssem esbargísseu esbargíssim esbargíssiu esbargíssom esbargíssou esbargívem esbargíveu esbargíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distraer

esbarjo /azˈβaɾ.d͡ʒo/ /ezˈbaɾ.d͡ʒo/ /əzˈbar.ʒu/ /əzˈbaɾ.ʒo/ n masc
recreo

esbarriar /az.βa.riˈa/ /az.βa.riˈaɾ/ /ez.ba.riˈaɾ/ /ez.βa.riˈa/ /əz.bə.riˈa/ alg bal eiv esbarria esbarriada esbarriades esbarriam esbarriant esbarriar esbarriara esbarriaran esbarriarem esbarriaren esbarriares esbarriareu esbarriaria esbarriarien esbarriaries esbarriarà esbarriaràs esbarriaré esbarriaríem esbarriaríeu esbarriassen esbarriasses esbarriassin esbarriassis esbarriat esbarriats esbarriau esbarriava esbarriaven esbarriaves esbarrie esbarriem esbarrien esbarries esbarriessen esbarriesses esbarriessin esbarriessis esbarrieu esbarrii esbarrio esbarrià esbarriàrem esbarriàreu esbarriàs esbarriàssem esbarriàsseu esbarriàssim esbarriàssiu esbarriàvem esbarriàveu esbarriés esbarriéssem esbarriésseu esbarriéssim esbarriéssiu esbarrií esbarriï esbarriïn esbarriïs nota 1 occ sept v.cent val v
esparcir

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
zarza

esbatanar /ez.ba.taˈnaɾ/ /ez.βa.taˈna/ /əz.bə.təˈna/ esbatana esbatanada esbatanades esbatanant esbatanar esbatanaran esbatanarem esbatanaren esbatanares esbatanareu esbatanaria esbatanarien esbatanaries esbatanarà esbatanaràs esbatanaré esbatanaríem esbatanaríeu esbatanat esbatanats esbatanava esbatanaven esbatanaves esbatanem esbatanen esbatanes esbatanessen esbatanesses esbatanessin esbatanessis esbataneu esbatani esbatanin esbatanis esbatano esbatanà esbatanàrem esbatanàreu esbatanàvem esbatanàveu esbatanés esbatanéssem esbatanésseu esbatanéssim esbatanéssiu esbataní sept v
abrir de par en par open wide

esbatiment /ez.βa.tiˈmen/ /ez.βa.tiˈment/ /əz.bə.tiˈmen/ /əz.βə.tiˈment/ n masc
esbatimento
Batiment, ombra tallant del cos endavant.
esparcimiento
Esbargiment.

esbatre /ezˈba.tɾe/ /əzˈba.tɾə/ bal esbat esbata esbatem esbaten esbatent esbatera esbateren esbateres esbates esbatessen esbatesses esbatessin esbatessis esbateu esbati esbatia esbatien esbaties esbatin esbatis esbato esbatran esbatre esbatrem esbatreu esbatria esbatrien esbatries esbatrà esbatràs esbatré esbatríem esbatríeu esbats esbatuda esbatudes esbatut esbatuts esbaté esbatérem esbatéreu esbatés esbatéssem esbatésseu esbatéssim esbatéssiu esbatí esbatíem esbatíeu occ sept val v
sacudir

esberlar /az.βerˈɫa/ /ez.beɾˈɫaɾ/ /ez.βerˈɫa/ /ez.βeɾˈɫa/ /əz.bərˈɫa/ esberla esberlada esberlades esberlant esberlar esberlaran esberlarem esberlaren esberlares esberlareu esberlaria esberlarien esberlaries esberlarà esberlaràs esberlaré esberlaríem esberlaríeu esberlat esberlats esberlava esberlaven esberlaves esberle esberlem esberlen esberles esberlessen esberlesses esberlessin esberlessis esberleu esberli esberlin esberlis esberlo esberlà esberlàrem esberlàreu esberlàvem esberlàveu esberlés esberléssem esberlésseu esberléssim esberléssiu esberlí occ sept v
hender

esbiaixament /ez.bi.aj.ʃaˈment/ /ez.βi.a.ʃaˈmen/ /ez.βi.aj.ʃaˈmen/ /əz.bi.ə.ʃəˈmen/ /əz.bi.ə.ʃəˈment/ n masc
sesgo

esbiaixar /az.βi.ajˈʃa/ /ez.bi.ajˈʃaɾ/ /ez.βi.ajˈʃa/ /ez.βi.aˈʃa/ /əz.bi.əˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbiaix esbiaixa esbiaixada esbiaixades esbiaixam esbiaixant esbiaixar esbiaixara esbiaixaran esbiaixarem esbiaixaren esbiaixares esbiaixareu esbiaixaria esbiaixarien esbiaixaries esbiaixarà esbiaixaràs esbiaixaré esbiaixaríem esbiaixaríeu esbiaixassen esbiaixasses esbiaixassin esbiaixassis esbiaixat esbiaixats esbiaixau esbiaixava esbiaixaven esbiaixaves esbiaixe esbiaixem esbiaixen esbiaixes esbiaixessen esbiaixesses esbiaixessin esbiaixessis esbiaixeu esbiaixi esbiaixin esbiaixis esbiaixo esbiaixà esbiaixàrem esbiaixàreu esbiaixàs esbiaixàssem esbiaixàsseu esbiaixàssim esbiaixàssiu esbiaixàvem esbiaixàveu esbiaixés esbiaixéssem esbiaixésseu esbiaixéssim esbiaixéssiu esbiaixí occ sept val v
sesgar

esblaimar /az.βɫajˈma/ /ez.bɫajˈmaɾ/ /ez.βɫajˈma/ /əz.bɫəjˈma/ alg ant bal cent eiv esblaim esblaima esblaimada esblaimades esblaimaia esblaimaien esblaimaies esblaimam esblaimant esblaimar esblaimara esblaimaran esblaimarem esblaimaren esblaimares esblaimareu esblaimaria esblaimarien esblaimaries esblaimariva esblaimariven esblaimarives esblaimarà esblaimaràs esblaimaré esblaimaríem esblaimaríeu esblaimarívem esblaimaríveu esblaimassen esblaimasses esblaimassin esblaimassis esblaimat esblaimats esblaimau esblaimava esblaimaven esblaimaves esblaimavi esblaimavo esblaime esblaimeguem esblaimeguessa esblaimeguessen esblaimeguesses esblaimegueu esblaimegués esblaimeguéssom esblaimeguéssou esblaimem esblaimen esblaimes esblaimessa esblaimessen esblaimesses esblaimessi esblaimessin esblaimessis esblaimeu esblaimi esblaimin esblaimis esblaimo esblaimos esblaims esblaimà esblaimàiem esblaimàieu esblaimàrem esblaimàreu esblaimàs esblaimàssem esblaimàsseu esblaimàssim esblaimàssiu esblaimàvem esblaimàvets esblaimàveu esblaimàvom esblaimés esblaiméssem esblaimésseu esblaiméssim esblaiméssiu esblaimí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
palidecer

esbojarradament /ez.bo.d͡ʒaˌra.ðaˈment/ /ez.βo.d͡ʒaˌra.ðaˈmen/ /ez.βo.ʒaˌra.ðaˈmen/ /əz.bo.ʒəˌra.ðəˈment/ /əz.bu.ʒəˌra.ðəˈmen/ adv
alocadamente

esborrable /ez.boˈra.bɫe/ /ez.βoˈra.βɫe/ /ez.βoˈrab.bɫe/ /əz.boˈrab.bɫə/ /əz.buˈra.βɫə/ /əz.buˈrab.bɫə/ adj
borrable

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
borrador

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esborr esborra esborrada esborrades esborram esborrant esborrar esborrara esborraran esborrarem esborraren esborrares esborrareu esborraria esborrarien esborraries esborrarà esborraràs esborraré esborraríem esborraríeu esborrassen esborrasses esborrassin esborrassis esborrat esborrats esborrau esborrava esborraven esborraves esborre esborrem esborren esborres esborressen esborresses esborressin esborressis esborreu esborri esborrin esborris esborro esborrà esborràrem esborràreu esborràs esborràssem esborràsseu esborràssim esborràssiu esborràvem esborràveu esborrés esborréssem esborrésseu esborréssim esborréssiu esborrí occ sept val v
borrar
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
Treure del cap un sentiment, un record.

esborronador /ez.bo.ro.naˈðoɾ/ /ez.βo.ro.naˈðo/ /əz.bo.ro.nəˈðo/ /əz.bu.ru.nəˈðo/ adj masc
espeluznante

esborronament /ez.bo.ro.naˈment/ /ez.βo.ro.naˈmen/ /əz.bo.ro.nəˈment/ /əz.bu.ru.nəˈmen/ n masc
espeluznamiento

esborronar /az.βo.roˈna/ /ez.bo.roˈnaɾ/ /ez.βo.roˈna/ /əz.bo.roˈna/ /əz.bu.ruˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esborron esborrona esborronada esborronades esborronam esborronant esborronar esborronara esborronaran esborronarem esborronaren esborronares esborronareu esborronaria esborronarien esborronaries esborronarà esborronaràs esborronaré esborronaríem esborronaríeu esborronassen esborronasses esborronassin esborronassis esborronat esborronats esborronau esborronava esborronaven esborronaves esborrone esborronem esborronen esborrones esborronessen esborronesses esborronessin esborronessis esborroneu esborroni esborronin esborronis esborrono esborronà esborronàrem esborronàreu esborronàs esborronàssem esborronàsseu esborronàssim esborronàssiu esborronàvem esborronàveu esborronés esborronéssem esborronésseu esborronéssim esborronéssiu esborroní occ sept val v
horripilar

esboscassar /az.βos.kaˈsa/ /ez.bos.kaˈsaɾ/ /ez.βos.kaˈsa/ /əz.bos.kəˈsa/ /əz.bus.kəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esboscassa esboscassada esboscassades esboscassam esboscassant esboscassar esboscassara esboscassaran esboscassarem esboscassaren esboscassares esboscassareu esboscassaria esboscassarien esboscassaries esboscassarà esboscassaràs esboscassaré esboscassaríem esboscassaríeu esboscassassen esboscassasses esboscassassin esboscassassis esboscassat esboscassats esboscassau esboscassava esboscassaven esboscassaves esboscasse esboscassem esboscassen esboscasses esboscassessen esboscassesses esboscassessin esboscassessis esboscasseu esboscassi esboscassin esboscassis esboscasso esboscassà esboscassàrem esboscassàreu esboscassàs esboscassàssem esboscassàsseu esboscassàssim esboscassàssiu esboscassàvem esboscassàveu esboscassés esboscasséssem esboscassésseu esboscasséssim esboscasséssiu esboscassí esboscàs occ sept val v
desbastar

esbossar /ez.boˈsaɾ/ /ez.βoˈsa/ /əz.boˈsa/ /əz.buˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbossa esbossada esbossades esbossam esbossant esbossar esbossara esbossaran esbossarem esbossaren esbossares esbossareu esbossaria esbossarien esbossaries esbossarà esbossaràs esbossaré esbossaríem esbossaríeu esbossassen esbossasses esbossassin esbossassis esbossat esbossats esbossau esbossava esbossaven esbossaves esbosse esbossem esbossen esbosses esbossessen esbossesses esbossessin esbossessis esbosseu esbossi esbossin esbossis esbosso esbossà esbossàrem esbossàreu esbossàs esbossàssem esbossàsseu esbossàssim esbossàssiu esbossàvem esbossàveu esbossés esbosséssem esbossésseu esbosséssim esbosséssiu esbossí esbós occ sept val v
esbozar

esbotzar /az.βoˈd͡za/ /ez.boˈd͡zaɾ/ /ez.βoˈd͡za/ /əz.boˈd͡za/ /əz.buˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbotz esbotza esbotzada esbotzades esbotzam esbotzant esbotzar esbotzara esbotzaran esbotzarem esbotzaren esbotzares esbotzareu esbotzaria esbotzarien esbotzaries esbotzarà esbotzaràs esbotzaré esbotzaríem esbotzaríeu esbotzassen esbotzasses esbotzassin esbotzassis esbotzat esbotzats esbotzau esbotzava esbotzaven esbotzaves esbotze esbotzem esbotzen esbotzes esbotzessen esbotzesses esbotzessin esbotzessis esbotzeu esbotzi esbotzin esbotzis esbotzo esbotzà esbotzàrem esbotzàreu esbotzàs esbotzàssem esbotzàsseu esbotzàssim esbotzàssiu esbotzàvem esbotzàveu esbotzés esbotzéssem esbotzésseu esbotzéssim esbotzéssiu esbotzí occ sept val v
reventar

esbraonar /ez.bɾa.oˈnaɾ/ /ez.βɾa.oˈna/ /əz.bɾə.oˈna/ /əz.bɾə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbraon esbraona esbraonada esbraonades esbraonam esbraonant esbraonar esbraonara esbraonaran esbraonarem esbraonaren esbraonares esbraonareu esbraonaria esbraonarien esbraonaries esbraonarà esbraonaràs esbraonaré esbraonaríem esbraonaríeu esbraonassen esbraonasses esbraonassin esbraonassis esbraonat esbraonats esbraonau esbraonava esbraonaven esbraonaves esbraone esbraonem esbraonen esbraones esbraonessen esbraonesses esbraonessin esbraonessis esbraoneu esbraoni esbraonin esbraonis esbraono esbraonà esbraonàrem esbraonàreu esbraonàs esbraonàssem esbraonàsseu esbraonàssim esbraonàssiu esbraonàvem esbraonàveu esbraonés esbraonéssem esbraonésseu esbraonéssim esbraonéssiu esbraoní occ val v
debilitar
Fer perdre el vigor, la força.
agotar
Fatigar molt, esgotar.

esbravar /az.βɾaˈβa/ /ez.bɾaˈvaɾ/ /ez.βɾaˈβa/ /əz.bɾəˈva/ /əz.bɾəˈβa/ alg ant bal cent eiv esbrau esbraus esbrav esbrava esbravada esbravades esbravaia esbravaien esbravaies esbravaieu esbravam esbravant esbravar esbravara esbravaran esbravarem esbravaren esbravares esbravareu esbravaria esbravarien esbravaries esbravariva esbravariven esbravarives esbravarà esbravaràs esbravaré esbravaríem esbravaríeu esbravarívem esbravaríveu esbravassen esbravasses esbravassin esbravassis esbravat esbravats esbravau esbravava esbravaven esbravaves esbravavi esbravavo esbrave esbraveguem esbraveguessa esbraveguessen esbraveguesses esbravegueu esbravegués esbraveguéssom esbraveguéssou esbravem esbraven esbraves esbravessa esbravessen esbravesses esbravessi esbravessin esbravessis esbraveu esbravi esbravin esbravis esbravo esbravos esbravà esbravàiem esbravàrem esbravàreu esbravàs esbravàssem esbravàsseu esbravàssim esbravàssiu esbravàvem esbravàvets esbravàveu esbravàvom esbravés esbravéssem esbravésseu esbravéssim esbravéssiu esbraví n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
desahogarse

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbrina esbrinada esbrinades esbrinam esbrinant esbrinar esbrinara esbrinaran esbrinarem esbrinaren esbrinares esbrinareu esbrinaria esbrinarien esbrinaries esbrinarà esbrinaràs esbrinaré esbrinaríem esbrinaríeu esbrinassen esbrinasses esbrinassin esbrinassis esbrinat esbrinats esbrinau esbrinava esbrinaven esbrinaves esbrine esbrinem esbrinen esbrines esbrinessen esbrinesses esbrinessin esbrinessis esbrineu esbrini esbrinin esbrinis esbrino esbrinà esbrinàrem esbrinàreu esbrinàs esbrinàssem esbrinàsseu esbrinàssim esbrinàssiu esbrinàvem esbrinàveu esbrinés esbrinéssem esbrinésseu esbrinéssim esbrinéssiu esbriní esbrín occ sept val v
desbriznar
Desfer, desembullar els brins.
averiguar
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbrollar /ez.bɾoˈʎaɾ/ /ez.βɾoˈʎa/ /əz.bɾoˈʎa/ /əz.bɾuˈʎa/ alg ant bal cent eiv esbroll esbrolla esbrollada esbrollades esbrollaia esbrollaien esbrollaies esbrollam esbrollant esbrollar esbrollara esbrollaran esbrollarem esbrollaren esbrollares esbrollareu esbrollaria esbrollarien esbrollaries esbrollariva esbrollariven esbrollarives esbrollarà esbrollaràs esbrollaré esbrollaríem esbrollaríeu esbrollarívem esbrollaríveu esbrollassen esbrollasses esbrollassin esbrollassis esbrollat esbrollats esbrollau esbrollava esbrollaven esbrollaves esbrollavi esbrollavo esbrolle esbrolleguem esbrolleguessa esbrolleguessen esbrolleguesses esbrollegueu esbrollegués esbrolleguéssom esbrolleguéssou esbrollem esbrollen esbrolles esbrollessa esbrollessen esbrollesses esbrollessi esbrollessin esbrollessis esbrolleu esbrolli esbrollin esbrollis esbrollo esbrollos esbrolls esbrollà esbrollàiem esbrollàieu esbrollàrem esbrollàreu esbrollàs esbrollàssem esbrollàsseu esbrollàssim esbrollàssiu esbrollàvem esbrollàvets esbrollàveu esbrollàvom esbrollés esbrolléssem esbrollésseu esbrolléssim esbrolléssiu esbrollí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desbrozar

esbroncar /az.βɾoŋˈka/ /ez.bɾoŋˈkaɾ/ /ez.βɾoŋˈka/ /əz.bɾoŋˈka/ /əz.bɾuŋˈka/ alg ant bal cent eiv esbronc esbronca esbroncada esbroncades esbroncaia esbroncaien esbroncaies esbroncam esbroncant esbroncar esbroncara esbroncaran esbroncarem esbroncaren esbroncares esbroncareu esbroncaria esbroncarien esbroncaries esbroncariva esbroncariven esbroncarives esbroncarà esbroncaràs esbroncaré esbroncaríem esbroncaríeu esbroncarívem esbroncaríveu esbroncassen esbroncasses esbroncassin esbroncassis esbroncat esbroncats esbroncau esbroncava esbroncaven esbroncaves esbroncavi esbroncavo esbronco esbroncos esbroncà esbroncàiem esbroncàieu esbroncàrem esbroncàreu esbroncàs esbroncàssem esbroncàsseu esbroncàssim esbroncàssiu esbroncàvem esbroncàvets esbroncàveu esbroncàvom esbronque esbronqueguem esbronqueguessa esbronqueguessen esbronqueguesses esbronquegueu esbronquegués esbronqueguéssom esbronqueguéssou esbronquem esbronquen esbronques esbronquessa esbronquessen esbronquesses esbronquessi esbronquessin esbronquessis esbronqueu esbronqui esbronquin esbronquis esbronqués esbronquéssem esbronquésseu esbronquéssim esbronquéssiu esbronquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abroncar

esbrotar /az.βɾoˈta/ /ez.bɾoˈtaɾ/ /ez.βɾoˈta/ /əz.bɾoˈta/ /əz.bɾuˈta/ alg ant bal cent eiv esbrot esbrota esbrotada esbrotades esbrotaia esbrotaien esbrotaies esbrotam esbrotant esbrotar esbrotara esbrotaran esbrotarem esbrotaren esbrotares esbrotareu esbrotaria esbrotarien esbrotaries esbrotariva esbrotariven esbrotarives esbrotarà esbrotaràs esbrotaré esbrotaríem esbrotaríeu esbrotarívem esbrotaríveu esbrotassen esbrotasses esbrotassin esbrotassis esbrotat esbrotats esbrotau esbrotava esbrotaven esbrotaves esbrotavi esbrotavo esbrote esbroteguem esbroteguessa esbroteguessen esbroteguesses esbrotegueu esbrotegués esbroteguéssom esbroteguéssou esbrotem esbroten esbrotes esbrotessa esbrotessen esbrotesses esbrotessi esbrotessin esbrotessis esbroteu esbroti esbrotin esbrotis esbroto esbrotos esbrots esbrotà esbrotàiem esbrotàieu esbrotàrem esbrotàreu esbrotàs esbrotàssem esbrotàsseu esbrotàssim esbrotàssiu esbrotàvem esbrotàvets esbrotàveu esbrotàvom esbrotés esbrotéssem esbrotésseu esbrotéssim esbrotéssiu esbrotí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desfollonar

esbufegar /az.βu.feˈɣa/ /ez.bu.feˈɣaɾ/ /ez.βu.feˈɣa/ /əz.bu.fəˈɣa/ alg bal eiv esbufeg esbufega esbufegada esbufegades esbufegam esbufegant esbufegar esbufegara esbufegaran esbufegarem esbufegaren esbufegares esbufegareu esbufegaria esbufegarien esbufegaries esbufegarà esbufegaràs esbufegaré esbufegaríem esbufegaríeu esbufegassen esbufegasses esbufegassin esbufegassis esbufegat esbufegats esbufegau esbufegava esbufegaven esbufegaves esbufego esbufegue esbufeguem esbufeguen esbufegues esbufeguessen esbufeguesses esbufeguessin esbufeguessis esbufegueu esbufegui esbufeguin esbufeguis esbufegués esbufeguéssem esbufeguésseu esbufeguéssim esbufeguéssiu esbufeguí esbufegà esbufegàrem esbufegàreu esbufegàs esbufegàssem esbufegàsseu esbufegàssim esbufegàssiu esbufegàvem esbufegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
resollar

esbutzar /az.βuˈd͡za/ /az.βuˈd͡za/ /ez.buˈd͡zaɾ/ /ez.βuˈd͡za/ /əz.buˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esbutz esbutza esbutzada esbutzades esbutzam esbutzant esbutzar esbutzara esbutzaran esbutzarem esbutzaren esbutzares esbutzareu esbutzaria esbutzarien esbutzaries esbutzarà esbutzaràs esbutzaré esbutzaríem esbutzaríeu esbutzassen esbutzasses esbutzassin esbutzassis esbutzat esbutzats esbutzau esbutzava esbutzaven esbutzaves esbutze esbutzem esbutzen esbutzes esbutzessen esbutzesses esbutzessin esbutzessis esbutzeu esbutzi esbutzin esbutzis esbutzo esbutzà esbutzàrem esbutzàreu esbutzàs esbutzàssem esbutzàsseu esbutzàssim esbutzàssiu esbutzàvem esbutzàveu esbutzés esbutzéssem esbutzésseu esbutzéssim esbutzéssiu esbutzí occ sept val v
destripar

esbós /ezˈbos/ n masc
esbozo

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
yesca
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.
Incentiu, atractiu.
esca
Matèria per caçar o pescar; esquer.

escabellament /es.ka.be.ʎaˈment/ /es.ka.βe.ʎaˈmen/ /əs.kə.bə.jəˈmen/ /əs.kə.bə.ʎəˈment/ /əs.kə.βə.ʎəˈmen/ n masc
desmelenamiento

escabellar /as.ka.βeˈʎa/ /as.ka.βeˈʎaɾ/ /es.ka.beˈʎaɾ/ /es.ka.βeˈʎa/ /əs.kə.bəˈja/ /əs.kə.bəˈʎa/ /əs.kə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escabell escabella escabellada escabellades escabellam escabellant escabellar escabellara escabellaran escabellarem escabellaren escabellares escabellareu escabellaria escabellarien escabellaries escabellarà escabellaràs escabellaré escabellaríem escabellaríeu escabellassen escabellasses escabellassin escabellassis escabellat escabellats escabellau escabellava escabellaven escabellaves escabelle escabellem escabellen escabelles escabellessen escabellesses escabellessin escabellessis escabelleu escabelli escabellin escabellis escabello escabellà escabellàrem escabellàreu escabellàs escabellàssem escabellàsseu escabellàssim escabellàssiu escabellàvem escabellàveu escabellés escabelléssem escabellésseu escabelléssim escabelléssiu escabellí occ sept val v
desmelenar

escabellat /as.ka.βeˈʎat/ /es.ka.beˈʎat/ /əs.kə.bəˈjat/ /əs.kə.bəˈʎat/ adj masc
despeinado
Esblenat, despentinat.

escabetx /es.kaˈbet͡ʃ/ /əs.kəˈβɛt͡ʃ/ n masc
escabeche

escabrosament /es.kaˌbɾo.zaˈment/ /es.kaˌβɾo.zaˈmen/ /əs.kəˌbɾo.zəˈmen/ /əs.kəˌbɾo.zəˈment/ /əs.kəˌβɾo.zəˈmen/ adv
escabrosamente

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
escaque

escac i mat n masc
jaque mate

escacs /esˈkaks/ n masc
ajedrez
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escafandre /es.kaˈfan.dɾe/ /əs.kəˈfan.dɾə/ n masc
escafandra

escafoïdal /es.ka.fo.iˈðaɫ/ /əs.kə.fo.iˈðaɫ/ /əs.kə.fu.iˈðaɫ/ adj
escafoideo

escaientment /es.kaˌjemˈmen/ /es.kaˌjemˈment/ /əs.kəˌjemˈmen/ /əs.kəˌjemˈment/ adv
apropiadamente

escaig /esˈkat͡ʃ/ /əsˈkat͡ʃ/ n masc
pico

escaiola /as.kaˈjɔ.ɫɛ/ /es.kaˈjɔ.ɫa/ /es.kaˈjɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈjɔ.ɫə/ n fem
alpiste
Planta de la família de les gramínies amb fruits emprats com a aliment per als ocells de gàbia (Phalaris canariensis).
escayola
Pasta de guix i aiguacuit utilitzada en escultura i decoració, com a revestiment en construcció o per endurir embenatges.

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
escuadra
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
escalera
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
(pilota valenciana) Graderia de quatre esglaons situada a la muralla de la dreta del feridor en la modalitat d'escala i corda, que es considera aire.
escala gama
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
escala
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.
Sistema de mesura que estableix una correspondència entre els nombres i les propietats dels objectes mesurats.

escala cromàtica n fem
escala cromática

escala d'actitud n fem
escala actitudinal

escala de sancions n fem
escala de sanciones

escala i corda n fem
escala i corda

escala mecànica n fem
escalera mecánica

escalabornar /es.ka.ɫa.βorˈna/ /es.ka.ɫa.βoɾˈnaɾ/ /əs.kə.ɫə.βurˈna/ alg ant bal cent eiv escalaborn escalaborna escalabornada escalabornades escalabornaia escalabornaien escalabornaies escalabornam escalabornant escalabornar escalabornara escalabornaran escalabornarem escalabornaren escalabornares escalabornareu escalabornaria escalabornarien escalabornaries escalabornariva escalabornariven escalabornarives escalabornarà escalabornaràs escalabornaré escalabornaríem escalabornaríeu escalabornarívem escalabornaríveu escalabornassen escalabornasses escalabornassin escalabornassis escalabornat escalabornats escalabornau escalabornava escalabornaven escalabornaves escalabornavi escalabornavo escalaborne escalaborneguem escalaborneguessa escalaborneguessen escalaborneguesses escalabornegueu escalabornegués escalaborneguéssom escalaborneguéssou escalabornem escalabornen escalabornes escalabornessa escalabornessen escalabornesses escalabornessi escalabornessin escalabornessis escalaborneu escalaborni escalabornin escalabornis escalaborno escalabornos escalaborns escalabornà escalabornàiem escalabornàieu escalabornàrem escalabornàreu escalabornàs escalabornàssem escalabornàsseu escalabornàssim escalabornàssiu escalabornàvem escalabornàvets escalabornàveu escalabornàvom escalabornés escalabornéssem escalabornésseu escalabornéssim escalabornéssiu escalaborní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desbastar

escalada /as.kaˈɫa.ðɛ/ /es.kaˈɫa.ða/ /əs.kəˈɫa.ðə/ n fem
escalada
Esport que consisteix en ascendir per un indret vertical utilitzant els quatre membres per a progressar.

escalador /es.ka.ɫaˈðo/ /es.ka.ɫaˈðoɾ/ /əs.kə.ɫəˈðo/ n masc
escalador

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ alg ant bal cent eiv escal escala escalada escalades escalaia escalaien escalaies escalam escalant escalar escalara escalaran escalarem escalaren escalares escalareu escalaria escalarien escalaries escalariva escalariven escalarives escalarà escalaràs escalaré escalaríem escalaríeu escalarívem escalaríveu escalassen escalasses escalassin escalassis escalat escalats escalau escalava escalaven escalaves escalavi escalavo escale escaleguem escaleguessa escaleguessen escaleguesses escalegueu escalegués escaleguéssom escaleguéssou escalem escalen escales escalessa escalessen escalesses escalessi escalessin escalessis escaleu escali escalin escalis escalo escalos escals escalà escalàiem escalàieu escalàrem escalàreu escalàs escalàssem escalàsseu escalàssim escalàssiu escalàvem escalàvets escalàveu escalàvom escalés escaléssem escalésseu escaléssim escaléssiu escalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
escalar

escalat n masc
escalado

escaldar /as.kaɫˈda/ /es.kaɫˈda/ /es.kaɫˈdaɾ/ /əs.kəɫˈda/ alg ant bal cent eiv escald escalda escaldada escaldades escaldaia escaldaien escaldaies escaldam escaldant escaldar escaldara escaldaran escaldarem escaldaren escaldares escaldareu escaldaria escaldarien escaldaries escaldariva escaldariven escaldarives escaldarà escaldaràs escaldaré escaldaríem escaldaríeu escaldarívem escaldaríveu escaldassen escaldasses escaldassin escaldassis escaldat escaldats escaldau escaldava escaldaven escaldaves escaldavi escaldavo escalde escaldeguem escaldeguessa escaldeguessen escaldeguesses escaldegueu escaldegués escaldeguéssom escaldeguéssou escaldem escalden escaldes escaldessa escaldessen escaldesses escaldessi escaldessin escaldessis escaldeu escaldi escaldin escaldis escaldo escaldos escalds escaldà escaldàiem escaldàieu escaldàrem escaldàreu escaldàs escaldàssem escaldàsseu escaldàssim escaldàssiu escaldàvem escaldàvets escaldàveu escaldàvom escaldés escaldéssem escaldésseu escaldéssim escaldéssiu escaldí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
escaldar

escaleta /as.kaˈɫe.ta/ /as.kaˈɫe.tɛ/ /es.kaˈɫe.ta/ /əs.kəˈɫə.tə/ /əs.kəˈɫɛ.tə/ n fem
carrasquiña

escaleter /es.ka.ɫeˈte/ /es.ka.ɫeˈteɾ/ /əs.kə.ɫəˈte/ n masc
escalater

escalf /esˈkaɫf/ /əsˈkaɫf/ n masc
calor

escalfabanqueta /esˌkaɫ.fa.baŋˈke.ta/ /əsˌkaɫ.fə.bəŋˈkə.tə/ /əsˌkaɫ.fə.bəŋˈkɛ.tə/ /əsˌkaɫ.fə.βəŋˈkɛ.tə/ n neut
chupabanquillos

escalfador /as.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðoɾ/ /əs.kəɫ.fəˈðo/ adj masc
calentador
Que escalfa.

escalfador /as.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðoɾ/ /əs.kəɫ.fəˈðo/ n masc
calentador
Aparell termodinàmic que escalfa l’aigua domèstica.

escalfallits /esˌkaɫ.faˈʎits/ /əsˌkaɫ.fəˈʎits/ n masc
caletador

escalfament /as.kaɫ.faˈmen/ /es.kaɫ.faˈmen/ /es.kaɫ.faˈment/ /kaɫ.faˈment/ /əs.kəɫ.fəˈmen/ /əs.kəɫ.fəˈment/ n masc
calentamiento

escalfament amb volant n masc
calentamiento con volante

escalfaplats /esˌkaɫ.faˈpɫats/ /əsˌkaɫ.fəˈpɫats/ n masc
calientaplatos

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escalf escalfa escalfada escalfades escalfam escalfant escalfar escalfara escalfaran escalfarem escalfaren escalfares escalfareu escalfaria escalfarien escalfaries escalfarà escalfaràs escalfaré escalfaríem escalfaríeu escalfassen escalfasses escalfassin escalfassis escalfat escalfats escalfau escalfava escalfaven escalfaves escalfe escalfem escalfen escalfes escalfessen escalfesses escalfessin escalfessis escalfeu escalfi escalfin escalfis escalfo escalfà escalfàrem escalfàreu escalfàs escalfàssem escalfàsseu escalfàssim escalfàssiu escalfàvem escalfàveu escalfés escalféssem escalfésseu escalféssim escalféssiu escalfí occ sept val v
calentar
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalfar banqueta v
chupar banquillo

escalfar la pilota v
calentar la pelota

escalfar les mans v
calentar las manos

escalfar motors v
calentar motores

escalfor /as.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfoɾ/ /əs.kəɫˈfo/ n fem
calor

escalivada /es.ka.ɫiˈva.ða/ /es.ka.ɫiˈβa.ða/ /əs.kə.ɫiˈva.ðə/ /əs.kə.ɫiˈβa.ðə/ n fem
escalivada
Verdures fetes al caliu, normalment pebrots, albergínies, cebes, tomàquets i patates.

escalivar /as.ka.ɫiˈβa/ /es.ka.ɫiˈvaɾ/ /es.ka.ɫiˈβa/ /əs.kə.ɫiˈva/ /əs.kə.ɫiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escaliu escaliv escaliva escalivada escalivades escalivam escalivant escalivar escalivara escalivaran escalivarem escalivaren escalivares escalivareu escalivaria escalivarien escalivaries escalivarà escalivaràs escalivaré escalivaríem escalivaríeu escalivassen escalivasses escalivassin escalivassis escalivat escalivats escalivau escalivava escalivaven escalivaves escalive escalivem escaliven escalives escalivessen escalivesses escalivessin escalivessis escaliveu escalivi escalivin escalivis escalivo escalivà escalivàrem escalivàreu escalivàs escalivàssem escalivàsseu escalivàssim escalivàssiu escalivàvem escalivàveu escalivés escalivéssem escalivésseu escalivéssim escalivéssiu escaliví occ sept val v
asar al rescoldo

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
ascalonia chalote
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamar /as.kaˈma/ /es.kaˈma/ /es.kaˈmaɾ/ /əs.kəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escam escama escamada escamades escamam escamant escamar escamara escamaran escamarem escamaren escamares escamareu escamaria escamarien escamaries escamarà escamaràs escamaré escamaríem escamaríeu escamassen escamasses escamassin escamassis escamat escamats escamau escamava escamaven escamaves escame escamem escamen escames escamessen escamesses escamessin escamessis escameu escami escamin escamis escamo escamà escamàrem escamàreu escamàs escamàssem escamàsseu escamàssim escamàssiu escamàvem escamàveu escamés escaméssem escamésseu escaméssim escaméssiu escamí occ sept val v
escamar

escamarlà /es.ka.maɾˈɫa/ /əs.kə.mərˈɫa/ n masc
cigala

escambell /as.kamˈbeʎ/ /es.kamˈbeʎ/ /əs.kəmˈbeʎ/ n masc
escabel
Tamboret de poca alçada i sense respatller que serveix per a posar-hi els peus quan hom està assegut, o per a pujar-hi de peus.

escamnar /es.kamˈna/ /es.kamˈnaɾ/ /əs.kəmˈna/ escamna escamnada escamnades escamnant escamnar escamnaran escamnarem escamnaren escamnares escamnareu escamnaria escamnarien escamnaries escamnarà escamnaràs escamnaré escamnaríem escamnaríeu escamnat escamnats escamnava escamnaven escamnaves escamnem escamnen escamnes escamnessen escamnesses escamnessin escamnessis escamneu escamni escamnin escamnis escamno escamnà escamnàrem escamnàreu escamnàvem escamnàveu escamnés escamnéssem escamnésseu escamnéssim escamnéssiu escamní sept v
escamar
Fer posar recelós, desconfiat.

escamot /es.kaˈmɔt/ /əs.kəˈmɔt/ n masc
pelotón
Grup armat de persones (milícies, policies, etc) no gaire nombrós, sovint agrupat per a un objectiu específic.
escapados
Grup petit de ciclistes que van a una mateixa velocitat durant una cursa i se separa del pilot.

escamotejar /es.ka.mo.teˈd͡ʒa/ /es.ka.mo.teˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.mo.teˈʒa/ /əs.kə.mo.təˈd͡ʒa/ /əs.kə.mu.təˈʒa/ alg bal eiv escamotege escamotegem escamotegen escamoteges escamotegessen escamotegesses escamotegessin escamotegessis escamotegeu escamotegi escamotegin escamotegis escamotegés escamotegéssem escamotegésseu escamotegéssim escamotegéssiu escamotegí escamoteig escamoteja escamotejada escamotejades escamotejam escamotejant escamotejar escamotejara escamotejaran escamotejarem escamotejaren escamotejares escamotejareu escamotejaria escamotejarien escamotejaries escamotejarà escamotejaràs escamotejaré escamotejaríem escamotejaríeu escamotejassen escamotejasses escamotejassin escamotejassis escamotejat escamotejats escamotejau escamotejava escamotejaven escamotejaves escamotejo escamotejà escamotejàrem escamotejàreu escamotejàs escamotejàssem escamotejàsseu escamotejàssim escamotejàssiu escamotejàvem escamotejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
escamotear
Provocar la desaparició d'una cosa davant d'un públic atent.

escampada /es.kamˈpa.ða/ /əs.kəmˈpa.ðə/ n fem
dispersión

escampadissa /es.kam.paˈði.sa/ /əs.kəm.pəˈði.sə/ n fem
tenderete

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escamp escampa escampada escampades escampam escampant escampar escampara escamparan escamparem escamparen escampares escampareu escamparia escamparien escamparies escamparà escamparàs escamparé escamparíem escamparíeu escampassen escampasses escampassin escampassis escampat escampats escampau escampava escampaven escampaves escampe escampem escampen escampes escampessen escampesses escampessin escampessis escampeu escampi escampin escampis escampo escampà escampàrem escampàreu escampàs escampàssem escampàsseu escampàssim escampàssiu escampàvem escampàveu escampés escampéssem escampésseu escampéssim escampéssiu escampí occ sept val v
diseminar
Separar en parts allò que formava un tot.
extender
Estendre una matèria per una superfície.

escampar la boira v
tomar el aire

escandalitzable /es.kan.da.ɫiˈd͡za.βɫe/ /es.kan.da.ɫiˈd͡zab.bɫe/ /es.kan.da.ɫiˈza.bɫe/ /əs.kən.də.ɫiˈd͡za.βɫə/ /əs.kən.də.ɫiˈd͡zab.bɫə/ adj
escandalizable

escandalitzar /es.kan.da.ɫiˈd͡za/ /es.kan.da.ɫiˈza/ /es.kan.da.ɫiˈzaɾ/ /əs.kən.də.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escandalitz escandalitza escandalitzada escandalitzades escandalitzam escandalitzant escandalitzar escandalitzara escandalitzaran escandalitzarem escandalitzaren escandalitzares escandalitzareu escandalitzaria escandalitzarien escandalitzaries escandalitzarà escandalitzaràs escandalitzaré escandalitzaríem escandalitzaríeu escandalitzassen escandalitzasses escandalitzassin escandalitzassis escandalitzat escandalitzats escandalitzau escandalitzava escandalitzaven escandalitzaves escandalitze escandalitzem escandalitzen escandalitzes escandalitzessen escandalitzesses escandalitzessin escandalitzessis escandalitzeu escandalitzi escandalitzin escandalitzis escandalitzo escandalitzà escandalitzàrem escandalitzàreu escandalitzàs escandalitzàssem escandalitzàsseu escandalitzàssim escandalitzàssiu escandalitzàvem escandalitzàveu escandalitzés escandalitzéssem escandalitzésseu escandalitzéssim escandalitzéssiu escandalitzí occ sept val v
escandalizar

escandall /as.kanˈdaʎ/ /es.kanˈdaʎ/ /əs.kənˈdaj/ /əs.kənˈdaʎ/ n masc
escandallo
Instrument que consta d'un cilindre de plom posat a l’extrem d’un cordill, que serveix per a determinar la pregonesa del mar, d’un riu, etc., en un punt determinat.
Determinació del valor, de la qualitat, etc., d'una mercaderia agafant-ne mostres i generalitzant-ne els resultats.

escandallar /as.kan.daˈʎa/ /es.kan.daˈʎa/ /es.kan.daˈʎaɾ/ /əs.kən.dəˈja/ /əs.kən.dəˈʎa/ alg ant bal cent eiv escandall escandalla escandallada escandallades escandallaia escandallaien escandallaies escandallam escandallant escandallar escandallara escandallaran escandallarem escandallaren escandallares escandallareu escandallaria escandallarien escandallaries escandallariva escandallariven escandallarives escandallarà escandallaràs escandallaré escandallaríem escandallaríeu escandallarívem escandallaríveu escandallassen escandallasses escandallassin escandallassis escandallat escandallats escandallau escandallava escandallaven escandallaves escandallavi escandallavo escandalle escandalleguem escandalleguessa escandalleguessen escandalleguesses escandallegueu escandallegués escandalleguéssom escandalleguéssou escandallem escandallen escandalles escandallessa escandallessen escandallesses escandallessi escandallessin escandallessis escandalleu escandalli escandallin escandallis escandallo escandallos escandalls escandallà escandallàiem escandallàieu escandallàrem escandallàreu escandallàs escandallàssem escandallàsseu escandallàssim escandallàssiu escandallàvem escandallàvets escandallàveu escandallàvom escandallés escandalléssem escandallésseu escandalléssim escandalléssiu escandallí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sondar
Sondar, mesurar la profunditat, la verticalitat, d'una massa d'aigua mitjançant l'escandall o un altre instrument.

escandalosament /es.kan.daˌɫo.zaˈmen/ /es.kan.daˌɫo.zaˈment/ /əs.kən.dəˌɫo.zəˈmen/ /əs.kən.dəˌɫo.zəˈment/ adv
escandalosamente scandaleusement

escandi /əsˈkan.di/ n masc
escandio

escandir /es.kanˈdi/ /es.kanˈdiɾ/ /əs.kənˈdi/ bal escandeix escandeixen escandeixes escandeixi escandeixin escandeixis escandeixo escandesc escandesqui escandesquin escandesquis escandia escandida escandides escandien escandies escandiguem escandigueu escandim escandint escandir escandira escandiran escandirem escandiren escandires escandireu escandiria escandirien escandiries escandirà escandiràs escandiré escandiríem escandiríeu escandisc escandisca escandisquen escandisques escandissen escandisses escandissin escandissis escandit escandits escandiu escandix escandixen escandixes escandixo escandí escandíem escandíeu escandírem escandíreu escandís escandíssem escandísseu escandíssim escandíssiu n-occ occ sept val v
escandir

escaneig /es.kaˈnet͡ʃ/ /əs.kəˈnət͡ʃ/ /əs.kəˈnɛt͡ʃ/ n masc
escaneo

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escanege escanegem escanegen escaneges escanegessen escanegesses escanegessin escanegessis escanegeu escanegi escanegin escanegis escanegés escanegéssem escanegésseu escanegéssim escanegéssiu escanegí escaneig escaneja escanejada escanejades escanejam escanejant escanejar escanejara escanejaran escanejarem escanejaren escanejares escanejareu escanejaria escanejarien escanejaries escanejarà escanejaràs escanejaré escanejaríem escanejaríeu escanejassen escanejasses escanejassin escanejassis escanejat escanejats escanejau escanejava escanejaven escanejaves escanejo escanejà escanejàrem escanejàreu escanejàs escanejàssem escanejàsseu escanejàssim escanejàssiu escanejàvem escanejàveu occ sept val v
escanear

escantellar /as.kan.teˈʎa/ /es.kan.teˈʎa/ /es.kan.teˈʎaɾ/ /əs.kən.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escantell escantella escantellada escantellades escantellam escantellant escantellar escantellaran escantellarem escantellaren escantellares escantellareu escantellaria escantellarien escantellaries escantellarà escantellaràs escantellaré escantellaríem escantellaríeu escantellassen escantellasses escantellassin escantellassis escantellat escantellats escantellau escantellava escantellaven escantellaves escantelle escantellem escantellen escantelles escantellessen escantellesses escantellessin escantellessis escantelleu escantelli escantellin escantellis escantello escantellà escantellàrem escantellàreu escantellàs escantellàssem escantellàsseu escantellàssim escantellàssiu escantellàvem escantellàveu escantellés escantelléssem escantellésseu escantelléssim escantelléssiu escantellí occ sept v
descanterar

escanyar /as.kaˈɲa/ /es.kaˈɲa/ /es.kaˈɲaɾ/ /əs.kəˈɲa/ alg ant bal cent eiv escany escanya escanyada escanyades escanyaia escanyaien escanyaies escanyam escanyant escanyar escanyara escanyaran escanyarem escanyaren escanyares escanyareu escanyaria escanyarien escanyaries escanyariva escanyariven escanyarives escanyarà escanyaràs escanyaré escanyaríem escanyaríeu escanyarívem escanyaríveu escanyassen escanyasses escanyassin escanyassis escanyat escanyats escanyau escanyava escanyaven escanyaves escanyavi escanyavo escanye escanyeguem escanyeguessa escanyeguessen escanyeguesses escanyegueu escanyegués escanyeguéssom escanyeguéssou escanyem escanyen escanyes escanyessa escanyessen escanyesses escanyessi escanyessin escanyessis escanyeu escanyi escanyin escanyis escanyo escanyos escanys escanyà escanyàiem escanyàieu escanyàrem escanyàreu escanyàs escanyàssem escanyàsseu escanyàssim escanyàssiu escanyàvem escanyàvets escanyàveu escanyàvom escanyés escanyéssem escanyésseu escanyéssim escanyéssiu escanyí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ahogar

escanyolit /as.ka.ɲoˈɫit/ /es.ka.ɲoˈɫit/ /əs.kə.ɲoˈɫit/ /əs.kə.ɲuˈɫit/ adj masc
esmirriado

escapada /as.kaˈpa.ðɛ/ /es.kaˈpa.ða/ /es.kaˈpa/ /əs.kəˈpa.ðə/ n fem
escapada
Acció d’escapar.
Sortida breu a un lloc.
(esports de pilota) Acció i efecte d'un atacant de fer un moviment sobtat i ràpid en una direcció determinada per deixar enrere el seu defensor.

escapada en profunditat n fem
escapada en profundidad

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ alg ant bal cent eiv escap escapa escapada escapades escapaia escapaien escapaies escapam escapant escapar escapara escaparan escaparem escaparen escapares escapareu escaparia escaparien escaparies escapariva escapariven escaparives escaparà escaparàs escaparé escaparíem escaparíeu escaparívem escaparíveu escapassen escapasses escapassin escapassis escapat escapats escapau escapava escapaven escapaves escapavi escapavo escape escapeguem escapeguessa escapeguessen escapeguesses escapegueu escapegués escapeguéssom escapeguéssou escapem escapen escapes escapessa escapessen escapesses escapessi escapessin escapessis escapeu escapi escapin escapis escapo escapos escaps escapà escapàiem escapàieu escapàrem escapàreu escapàs escapàssem escapàsseu escapàssim escapàssiu escapàvem escapàvets escapàveu escapàvom escapés escapéssem escapésseu escapéssim escapéssiu escapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
escapar

escapar-se v
cortar

escapolir-se /es.ka.poˈɫiɾ.se/ /əs.kə.poˈɫiɾ.sə/ /əs.kə.pu.ɫirˈsə/ alg ant bal centr eiv escapoleix escapoleixa escapoleixen escapoleixes escapoleixi escapoleixin escapoleixis escapoleixo escapoleixs escapolesc escapolesca escapolesquen escapolesques escapolesqui escapolesquin escapolesquis escapolia escapolida escapolides escapolien escapolies escapoliguem escapoliguera escapoligueren escapoligueres escapoliguessen escapoliguesses escapoliguessin escapoliguessis escapoligueu escapoligueva escapoligueven escapoligueves escapoligué escapoliguérem escapoliguéreu escapoligués escapoliguéssem escapoliguésseu escapoliguéssim escapoliguéssiu escapoliguévem escapoliguéveu escapolim escapolint escapolir escapolira escapoliran escapolirem escapoliren escapolires escapolireu escapoliria escapolirien escapoliries escapoliriva escapoliriven escapolirives escapolirà escapoliràs escapoliré escapoliríem escapoliríeu escapolirívem escapoliríveu escapolisc escapolisca escapolisco escapoliscos escapolisquem escapolisquen escapolisques escapolisqueu escapolissa escapolissen escapolisses escapolissi escapolissin escapolissis escapolist escapolit escapolits escapoliu escapoliva escapoliven escapolives escapolix escapolixa escapolixen escapolixes escapolixi escapolixin escapolixis escapolixo escapolixos escapolí escapolíem escapolíets escapolíeu escapolírem escapolíreu escapolís escapolíscon escapolíssem escapolísseu escapolíssim escapolíssiu escapolíssom escapolíssou escapolívem escapolíveu escapolíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
escabullirse

escaquístic /es.kaˈkis.tik/ /əs.kəˈkis.tik/ adj masc
ajedrecístico

escar /esˈka/ /esˈkaɾ/ /əsˈka/ /əsˈkar/ n masc
grada
Pla inclinat a la vora de l'aigua per a avarar o retirar les embarcacions.

escar /esˈka/ /esˈkaɾ/ /əsˈka/ /əsˈkar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esc esca escada escades escam escant escar escara escaran escarem escaren escares escareu escaria escarien escaries escarà escaràs escaré escaríem escaríeu escassen escasses escassin escassis escat escats escau escava escaven escaves esco escà escàrem escàreu escàs escàssem escàsseu escàssim escàssiu escàvem escàveu esque esquem esquen esques esquessen esquesses esquessin esquessis esqueu esqui esquin esquis esqués esquéssem esquésseu esquéssim esquéssiu esquí occ sept val v
cebar
Posar l’esquer a l’ham, a un ormeig de pesca.

escara /esˈka.ɾa/ /əsˈka.ɾə/ n fem
escara

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
escarabajo

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
escarabeo

escarafall /as.ka.ɾaˈfaʎ/ /es.ka.ɾaˈfaʎ/ /əs.kə.ɾəˈfaʎ/ n masc
aspaviento

escaramussar /es.ka.ɾa.muˈsa/ /es.ka.ɾa.muˈsaɾ/ /əs.kə.ɾə.muˈsa/ alg ant bal cent eiv escaramussa escaramussada escaramussades escaramussaia escaramussaien escaramussaies escaramussam escaramussant escaramussar escaramussara escaramussaran escaramussarem escaramussaren escaramussares escaramussareu escaramussaria escaramussarien escaramussaries escaramussariva escaramussariven escaramussarives escaramussarà escaramussaràs escaramussaré escaramussaríem escaramussaríeu escaramussarívem escaramussaríveu escaramussassen escaramussasses escaramussassin escaramussassis escaramussat escaramussats escaramussau escaramussava escaramussaven escaramussaves escaramussavi escaramussavo escaramusse escaramusseguem escaramusseguessa escaramusseguessen escaramusseguesses escaramussegueu escaramussegués escaramusseguéssom escaramusseguéssou escaramussem escaramussen escaramusses escaramussessa escaramussessen escaramussesses escaramussessi escaramussessin escaramussessis escaramusseu escaramussi escaramussin escaramussis escaramusso escaramussos escaramussà escaramussàiem escaramussàieu escaramussàrem escaramussàreu escaramussàs escaramussàssem escaramussàsseu escaramussàssim escaramussàssiu escaramussàvem escaramussàvets escaramussàveu escaramussàvom escaramussés escaramusséssem escaramussésseu escaramusséssim escaramusséssiu escaramussí escaramús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
escaramuzar

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
escarapela
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarar /es.kaˈɾa/ /es.kaˈɾaɾ/ /əs.kəˈɾa/ alg ant bal cent eiv escar escara escarada escarades escaraia escaraien escaraies escaram escarant escarar escarara escararan escararem escararen escarares escarareu escararia escararien escararies escarariva escarariven escararives escararà escararàs escararé escararíem escararíeu escararívem escararíveu escarassen escarasses escarassin escarassis escarat escarats escarau escarava escaraven escaraves escaravi escaravo escare escareguem escareguessa escareguessen escareguesses escaregueu escaregués escareguéssom escareguéssou escarem escaren escares escaressa escaressen escaresses escaressi escaressin escaressis escareu escari escarin escaris escaro escaros escars escarà escaràiem escaràieu escaràrem escaràreu escaràs escaràssem escaràsseu escaràssim escaràssiu escaràvem escaràvets escaràveu escaràvom escarés escaréssem escarésseu escaréssim escaréssiu escarí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
destajar

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ n masc
carcelero

escaridament /es.ka.ɾi.ðaˈmen/ /es.ka.ɾi.ðaˈment/ /əs.kə.ɾi.ðəˈmen/ /əs.kə.ɾi.ðəˈment/ adv
escuetamente

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
escarlata

escarn /esˈkaɾn/ /əsˈkarn/ n masc
escarnio
Burla a algú amb el propòsit de ridiculitzar-lo o desprestigiar-lo.
escrache
Acció de denúncia ciutadana o manifestació popular de protesta contra una persona de l'àmbit públic feta amb el propòsit d’importunar-la en la seva activitat pública o privada per la gravetat dels fets que se li atribueixen.

escarnidor /as.kar.niˈðo/ /es.kar.niˈðo/ /es.kaɾ.niˈðoɾ/ /əs.kər.niˈðo/ adj masc
escarnecedor

escarnir /as.kaɾˈni/ /es.karˈni/ /es.kaɾˈni/ /es.kaɾˈniɾ/ /əs.kərˈni/ bal escarneix escarneixen escarneixes escarneixi escarneixin escarneixis escarneixo escarnesc escarnesqui escarnesquin escarnesquis escarnia escarnida escarnides escarnien escarnies escarniguem escarnigueu escarnim escarnint escarnir escarnira escarniran escarnirem escarniren escarnires escarnireu escarniria escarnirien escarniries escarnirà escarniràs escarniré escarniríem escarniríeu escarnisc escarnisca escarnisquen escarnisques escarnissen escarnisses escarnissin escarnissis escarnit escarnits escarniu escarnix escarnixen escarnixes escarnixo escarní escarníem escarníeu escarnírem escarníreu escarnís escarníssem escarnísseu escarníssim escarníssiu n-occ occ sept val v
escarnecer

escarola /es.kaˈɾɔ.ɫa/ /es.kaˈɾɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈɾɔ.ɫə/ n fem
escarola

escarpa /esˈkaɾ.pa/ /əsˈkar.pə/ n fem
escarpa

escarpell /as.kaɾˈpeʎ/ /es.kaɾˈpeʎ/ /əs.kərˈpeʎ/ n masc
hacheta

escarpidor /es.kar.piˈðo/ /es.kaɾ.piˈðoɾ/ /əs.kər.piˈðo/ adj masc
carmenador
Que escarpeix, desembulla.

escarpidor /es.kar.piˈðo/ /es.kaɾ.piˈðoɾ/ /əs.kər.piˈðo/ n masc
escarpidor
Pinta de pues grosses per a desembullar els cabells.

escarransidament /es.ka.ranˌsi.ðaˈmen/ /es.ka.ranˌsi.ðaˈment/ /əs.kə.rənˌsi.ðəˈmen/ /əs.kə.rənˌsi.ðəˈment/ adv
mezquinamente

escarransit /as.ka.ranˈsit/ /es.ka.ranˈsit/ /əs.kə.rənˈsit/ adj masc
raquítico

escarrassadament /es.ka.raˌsa.ðaˈmen/ /es.ka.raˌsa.ðaˈment/ /əs.kə.rəˌsa.ðəˈmen/ /əs.kə.rəˌsa.ðəˈment/ adv
afanosamente

escarrassar /es.ka.raˈsa/ /es.ka.raˈsaɾ/ /əs.kə.rəˈsa/ alg ant bal cent eiv escarrassa escarrassada escarrassades escarrassaia escarrassaien escarrassaies escarrassam escarrassant escarrassar escarrassara escarrassaran escarrassarem escarrassaren escarrassares escarrassareu escarrassaria escarrassarien escarrassaries escarrassariva escarrassariven escarrassarives escarrassarà escarrassaràs escarrassaré escarrassaríem escarrassaríeu escarrassarívem escarrassaríveu escarrassassen escarrassasses escarrassassin escarrassassis escarrassat escarrassats escarrassau escarrassava escarrassaven escarrassaves escarrassavi escarrassavo escarrasse escarrasseguem escarrasseguessa escarrasseguessen escarrasseguesses escarrassegueu escarrassegués escarrasseguéssom escarrasseguéssou escarrassem escarrassen escarrasses escarrassessa escarrassessen escarrassesses escarrassessi escarrassessin escarrassessis escarrasseu escarrassi escarrassin escarrassis escarrasso escarrassos escarrassà escarrassàiem escarrassàieu escarrassàrem escarrassàreu escarrassàs escarrassàssem escarrassàsseu escarrassàssim escarrassàssiu escarrassàvem escarrassàvets escarrassàveu escarrassàvom escarrassés escarrasséssem escarrassésseu escarrasséssim escarrasséssiu escarrassí escarràs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ordeñar
(Ascó) Fer la recol·lecció d'olives amb la mà.

escarràs /as.kaˈras/ /es.kaˈras/ /əs.kəˈras/ n masc
racimo
Penjoll de fruita, gotim.
burro de carga
Persona que es carrega molta feina i la més pesada.

escartejar /as.kar.teˈd͡ʒa/ /es.kar.teˈʒa/ /es.kaɾ.teˈd͡ʒa/ /es.kaɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /əs.kər.təˈʒa/ /əs.kəɾ.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escartege escartegem escartegen escarteges escartegessen escartegesses escartegessin escartegessis escartegeu escartegi escartegin escartegis escartegés escartegéssem escartegésseu escartegéssim escartegéssiu escartegí escarteig escarteja escartejada escartejades escartejam escartejant escartejar escartejara escartejaran escartejarem escartejaren escartejares escartejareu escartejaria escartejarien escartejaries escartejarà escartejaràs escartejaré escartejaríem escartejaríeu escartejassen escartejasses escartejassin escartejassis escartejat escartejats escartejau escartejava escartejaven escartejaves escartejo escartejà escartejàrem escartejàreu escartejàs escartejàssem escartejàsseu escartejàssim escartejàssiu escartejàvem escartejàveu occ sept val v
barajar

escassament /esˌka.saˈmen/ /esˌka.saˈment/ /əsˌka.səˈmen/ /əsˌka.səˈment/ adv
escasamente

escassejar /es.ka.seˈd͡ʒa/ /es.ka.seˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.seˈʒa/ /əs.kə.səˈd͡ʒa/ /əs.kə.səˈʒa/ alg bal eiv escassege escassegem escassegen escasseges escassegessen escassegesses escassegessin escassegessis escassegeu escassegi escassegin escassegis escassegés escassegéssem escassegésseu escassegéssim escassegéssiu escassegí escasseig escasseja escassejada escassejades escassejam escassejant escassejar escassejara escassejaran escassejarem escassejaren escassejares escassejareu escassejaria escassejarien escassejaries escassejarà escassejaràs escassejaré escassejaríem escassejaríeu escassejassen escassejasses escassejassin escassejassis escassejat escassejats escassejau escassejava escassejaven escassejaves escassejo escassejà escassejàrem escassejàreu escassejàs escassejàssem escassejàsseu escassejàssim escassejàssiu escassejàvem escassejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
escasear

escassetat /es.ka.seˈtat/ n fem
escasez

escat espinós n masc
angelote espinoso

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
escama

escatainar /es.ka.tajˈna/ /es.ka.tajˈnaɾ/ /əs.kə.təjˈna/ escataina escatainada escatainades escatainant escatainar escatainaran escatainarem escatainaren escatainares escatainareu escatainaria escatainarien escatainaries escatainarà escatainaràs escatainaré escatainaríem escatainaríeu escatainat escatainats escatainava escatainaven escatainaves escatainem escatainen escataines escatainessen escatainesses escatainessin escatainessis escataineu escataini escatainin escatainis escataino escatainà escatainàrem escatainàreu escatainàvem escatainàveu escatainés escatainéssem escatainésseu escatainéssim escatainéssiu escatainí sept v
cacarear

escataineig /es.ka.tajˈnet͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnət͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnɛt͡ʃ/ n masc
cacareo

escatós /as.kaˈtos/ /es.kaˈtos/ /əs.kəˈtos/ n masc
cabete

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ bal escaem escaent escaeu escaic escaiem escaient escaieu escaiga escaiguda escaigudes escaiguem escaiguen escaiguera escaigueren escaigueres escaigues escaiguessen escaiguesses escaiguessin escaiguessis escaigueu escaigui escaiguin escaiguis escaigut escaiguts escaigué escaiguérem escaiguéreu escaigués escaiguéssem escaiguésseu escaiguéssim escaiguéssiu escaiguí escau escauen escauran escaure escaurem escaureu escauria escaurien escauries escaurà escauràs escauré escauríem escauríeu escaus esqueia esqueien esqueies esqueim esqueis esquèiem esquèieu esquéiem esquéieu occ val v
ir sentar bien
Anar bé, combinar, ajustar-se físicament o bé atenent a raons estètiques.
encontrarse
(pronominal) Estar en un lloc concret de manera casual, trobar-s'hi.
caer
(pronominal) Una cosa, succeir en una ocasió, en una data.

escavallar /es.ka.vaˈʎaɾ/ /es.ka.βaˈʎa/ /əs.kə.vəˈʎa/ /əs.kə.βəˈʎa/ escavalla escavallada escavallades escavallant escavallar escavallaran escavallarem escavallaren escavallares escavallareu escavallaria escavallarien escavallaries escavallarà escavallaràs escavallaré escavallaríem escavallaríeu escavallat escavallats escavallava escavallaven escavallaves escavallem escavallen escavalles escavallessen escavallesses escavallessin escavallessis escavalleu escavalli escavallin escavallis escavallo escavallà escavallàrem escavallàreu escavallàvem escavallàveu escavallés escavalléssem escavallésseu escavalléssim escavalléssiu escavallí v
despimpollar

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
escena

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
escenario

escenogràficament /e.se.noˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /e.se.noˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ə.sə.nuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ /əs.sə.noˌɣɾa.fi.kəˈment/ /əs.sə.nuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
escenográficamente

escintil·lar /e.sin.tiɫˈɫa/ /e.sin.tiɫˈɫaɾ/ /e.sin.tiˈɫa/ /ə.sin.tiɫˈɫa/ /ə.sin.tiˈɫa/ /əs.sin.tiɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escintil escintil·la escintil·lada escintil·lades escintil·lam escintil·lant escintil·lar escintil·lara escintil·laran escintil·larem escintil·laren escintil·lares escintil·lareu escintil·laria escintil·larien escintil·laries escintil·larà escintil·laràs escintil·laré escintil·laríem escintil·laríeu escintil·lassen escintil·lasses escintil·lassin escintil·lassis escintil·lat escintil·lats escintil·lau escintil·lava escintil·laven escintil·laves escintil·le escintil·lem escintil·len escintil·les escintil·lessen escintil·lesses escintil·lessin escintil·lessis escintil·leu escintil·li escintil·lin escintil·lis escintil·lo escintil·là escintil·làrem escintil·làreu escintil·làs escintil·làssem escintil·làsseu escintil·làssim escintil·làssiu escintil·làvem escintil·làveu escintil·lés escintil·léssem escintil·lésseu escintil·léssim escintil·léssiu escintil·lí occ sept val v
escintilar

escissió /e.si.siˈo/ /ə.si.siˈo/ /əs.si.siˈo/ n fem
escisión

esclarir /es.kɫaˈɾi/ /es.kɫaˈɾiɾ/ /əs.kɫəˈɾi/ bal esclareix esclareixen esclareixes esclareixi esclareixin esclareixis esclareixo esclaresc esclaresqui esclaresquin esclaresquis esclaria esclarida esclarides esclarien esclaries esclariguem esclarigueu esclarim esclarint esclarir esclarira esclariran esclarirem esclariren esclarires esclarireu esclariria esclaririen esclariries esclarirà esclariràs esclariré esclariríem esclariríeu esclarisc esclarisca esclarisquen esclarisques esclarissen esclarisses esclarissin esclarissis esclarit esclarits esclariu esclarix esclarixen esclarixes esclarixo esclarí esclaríem esclaríeu esclarírem esclaríreu esclarís esclaríssem esclarísseu esclaríssim esclaríssiu n-occ occ sept val v
desenredar
Desfer nusos dels cabells.
aclarar
Quedar l'ambient lliure d'elements que tapen la claror: humitat, núvols i ombres.

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esclat esclata esclatada esclatades esclatam esclatant esclatar esclatara esclataran esclatarem esclataren esclatares esclatareu esclataria esclatarien esclataries esclatarà esclataràs esclataré esclataríem esclataríeu esclatassen esclatasses esclatassin esclatassis esclatat esclatats esclatau esclatava esclataven esclataves esclate esclatem esclaten esclates esclatessen esclatesses esclatessin esclatessis esclateu esclati esclatin esclatis esclato esclatà esclatàrem esclatàreu esclatàs esclatàssem esclatàsseu esclatàssim esclatàssiu esclatàvem esclatàveu esclatés esclatéssem esclatésseu esclatéssim esclatéssiu esclatí occ sept val v
estallar
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.
Manifestar-se de forma sobtada.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
esclavo
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.
Persona allistada en alguna confraria d'esclavitud.
Persona subjecta als seus desitjos, vicis i passions desordenades.

esclava /esˈkɫa.va/ /esˈkɫa.βa/ /əsˈkɫa.və/ /əsˈkɫa.βə/ n fem
esclava

esclavatge /es.kɫaˈva.d͡ʒe/ /es.kɫaˈβa.d͡ʒe/ /əs.kɫəˈva.d͡ʒə/ /əs.kɫəˈβa.d͡ʒə/ n masc
esclavitud

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
esclerosis

escletxa /asˈkle.t͡ʃa/ /asˈkle.t͡ʃɛ/ /esˈkɫe.t͡ʃa/ /əsˈkɫe.t͡ʃə/ n fem
ranura

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
guindaleza
Llibant que tenien els mariners per a diferents usos.
almadreña canaleja
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escocell /es.koˈseʎ/ /əs.koˈseʎ/ /əs.kuˈseʎ/ n masc
alcorque

escocès /es.koˈses/ /əs.koˈsɛs/ /əs.kuˈsɛs/ adj masc
escocés

escoda /esˈko.ða/ /əsˈko.ðə/ n fem
escoda

escodaire /es.koˈðaj.ɾe/ /əs.koˈðaj.ɾə/ /əs.kuˈðaj.ɾə/ n neut
cantero

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
escuela colegio
Col·legi, establiment per aprendre.
colegio escuela
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.
escuela
Conjunt de seguidors d'un mestre.

escola activa n fem
escuela activa

escola alternativa n fem
escuela alternativa

escola bressol n fem
casa cuna

escola coeducadora n fem
escuela coeducativa

escola comprensiva n fem
escuela comprensiva

escola concertada n fem
centro concertado de enseñanza

escola confessional n fem
escuela confesional

escola cooperativa n fem
escuela cooperativa

escola cíclica n fem
escuela cíclica

escola d'adults n fem
escuela de adultos

escola d'art dramàtic n fem
escuela de arte dramático

escola d'arts aplicades i oficis artístics n fem
escuela de artes aplicadas y oficios artísticos

escola d'educadors en el lleure infantil i juvenil n fem
escuela de educadores de tiempo libre infantil y juvenil

escola d'estiu n fem
escuela de verano

escola de capacitació agrària n fem
escuela de capacitación agraria

escola de mares i pares n fem
escuela de madres y padres

escola de música n fem
escuela de música

escola de natura n fem
escuela de naturaleza

escola europea n fem
escuela europea

escola experimental n fem
escuela experimental

escola graduada n fem
escuela graduada

escola inclusiva n fem
escuela inclusiva

escola internacional n fem
escuela internacional

escola itinerant n fem
escuela itinerante

escola laica n fem
escuela laica

escola mixta n fem
escuela mixta

escola normal n fem
escuela normal

escola oficial d'idiomes n fem
escuela oficial de idiomas

escola privada n fem
escuela privada

escola professional n fem
escuela profesional

escola pública n fem
escuela pública

escola religiosa n fem
escuela religiosa

escola rural n fem
escuela rural

escola tècnica superior n fem
escuela técnica superior

escola unitària n fem
escuela unitaria

escola universitària n fem
escuela universitaria

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
monaguillo

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ adj
escolar

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ n neut
escolar
Persona que assisteix a una escola com a alumne.

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escol escola escolada escolades escolam escolant escolar escolara escolaran escolarem escolaren escolares escolareu escolaria escolarien escolaries escolarà escolaràs escolaré escolaríem escolaríeu escolassen escolasses escolassin escolassis escolat escolats escolau escolava escolaven escolaves escole escolem escolen escoles escolessen escolesses escolessin escolessis escoleu escoli escolin escolis escolo escolà escolàrem escolàreu escolàs escolàssem escolàsseu escolàssim escolàssiu escolàvem escolàveu escolés escoléssem escolésseu escoléssim escoléssiu escolí occ sept val v
escurrir

escolaritat n fem
escolaridad

escolarització /es.ko.ɫa.ɾi.d͡za.siˈo/ /es.ko.ɫa.ɾi.za.siˈo/ /əs.ko.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əs.ku.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
escolarización

escolarització obligatòria n fem
escolarización obligatoria

escolaritzar /es.ko.ɫa.ɾiˈd͡za/ /es.ko.ɫa.ɾiˈza/ /es.ko.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /əs.ko.ɫə.ɾiˈd͡za/ /əs.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escolaritz escolaritza escolaritzada escolaritzades escolaritzam escolaritzant escolaritzar escolaritzara escolaritzaran escolaritzarem escolaritzaren escolaritzares escolaritzareu escolaritzaria escolaritzarien escolaritzaries escolaritzarà escolaritzaràs escolaritzaré escolaritzaríem escolaritzaríeu escolaritzassen escolaritzasses escolaritzassin escolaritzassis escolaritzat escolaritzats escolaritzau escolaritzava escolaritzaven escolaritzaves escolaritze escolaritzem escolaritzen escolaritzes escolaritzessen escolaritzesses escolaritzessin escolaritzessis escolaritzeu escolaritzi escolaritzin escolaritzis escolaritzo escolaritzà escolaritzàrem escolaritzàreu escolaritzàs escolaritzàssem escolaritzàsseu escolaritzàssim escolaritzàssiu escolaritzàvem escolaritzàveu escolaritzés escolaritzéssem escolaritzésseu escolaritzéssim escolaritzéssiu escolaritzí occ sept val v
escolarizar

escoli /esˈkɔ.ɫi/ /əsˈkɔ.ɫi/ n masc
escolio

escoliar /es.ko.ɫiˈa/ /es.ko.ɫiˈaɾ/ /əs.ko.ɫiˈa/ /əs.ku.ɫiˈa/ alg bal eiv escolia escoliada escoliades escoliam escoliant escoliar escoliara escoliaran escoliarem escoliaren escoliares escoliareu escoliaria escoliarien escoliaries escoliarà escoliaràs escoliaré escoliaríem escoliaríeu escoliassen escoliasses escoliassin escoliassis escoliat escoliats escoliau escoliava escoliaven escoliaves escolie escoliem escolien escolies escoliessen escoliesses escoliessin escoliessis escolieu escolii escolio escolià escoliàrem escoliàreu escoliàs escoliàssem escoliàsseu escoliàssim escoliàssiu escoliàvem escoliàveu escoliés escoliéssem escoliésseu escoliéssim escoliéssiu escolií escoliï escoliïn escoliïs nota 1 occ sept v.cent val v
escoliar

escoliasta /es.ko.ɫiˈas.ta/ /əs.ko.ɫiˈas.tə/ /əs.ku.ɫiˈas.tə/ n neut
escoliasta

escolliment /es.ko.ʎiˈmen/ /es.ko.ʎiˈment/ /əs.ko.ʎiˈment/ /əs.ku.jiˈmen/ /əs.ku.ʎiˈmen/ n masc
escogimiento

escolopendra /es.ko.ɫoˈpen.dɾa/ /əs.ko.ɫoˈpɛn.dɾə/ /əs.ku.ɫuˈpɛn.dɾə/ n fem
escolopendra

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n fem
escucha
Acció d’escoltar.

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n neut
escultista
Noi o noia afiliat a l'escoltisme.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escolt escolta escoltada escoltades escoltam escoltant escoltar escoltara escoltaran escoltarem escoltaren escoltares escoltareu escoltaria escoltarien escoltaries escoltarà escoltaràs escoltaré escoltaríem escoltaríeu escoltassen escoltasses escoltassin escoltassis escoltat escoltats escoltau escoltava escoltaven escoltaves escolte escoltem escolten escoltes escoltessen escoltesses escoltessin escoltessis escolteu escolti escoltin escoltis escolto escoltà escoltàrem escoltàreu escoltàs escoltàssem escoltàsseu escoltàssim escoltàssiu escoltàvem escoltàveu escoltés escoltéssem escoltésseu escoltéssim escoltéssiu escoltí occ sept val v
escuchar

escoltisme /es.koɫˈtiz.me/ /əs.koɫˈtiz.mə/ /əs.kuɫˈtiz.mə/ n masc
escultismo

escolà /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ n masc
arbitan
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Molva macrophthalma)

escolàstic /es.koˈɫas.tik/ /əs.kuˈɫas.tik/ adj masc
escolástico

escolàstica /es.koˈɫas.ti.ka/ /əs.koˈɫas.ti.kə/ /əs.kuˈɫas.ti.kə/ n fem
escolástica
Moviment de la filosofia medieval d'influència de Sant Tomàs, que pretenia justificar la fe amb el raonament.

escolàsticament /es.koˌɫas.ti.kaˈmen/ /es.koˌɫas.ti.kaˈment/ /əs.koˌɫas.ti.kəˈment/ /əs.kuˌɫas.ti.kəˈmen/ adv
escolásticamente

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
escoba escobillón
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrada /as.komˈbɾa.ðɛ/ /es.komˈbɾa.ða/ /əs.komˈbɾa.ðə/ /əs.kumˈbɾa.ðə/ n fem
barrido
Acció d’escombrar.
(futbol americà) Jugada ofensiva dels guardes consistent a abandonar ràpidament la línia ofensiva, esquivar per un costat la línia defensiva i desplaçar-se cap endavant per placar els defensors i obrir pas al corredor d'habilitat.
látigo
(hoquei sobre herba) Llançament executat arrossegant l'estic per terra en posició quasi horitzontal abans de colpejar la bola amb un cop sec.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escombr escombra escombrada escombrades escombram escombrant escombrar escombrara escombraran escombrarem escombraren escombrares escombrareu escombraria escombrarien escombraries escombrarà escombraràs escombraré escombraríem escombraríeu escombrassen escombrasses escombrassin escombrassis escombrat escombrats escombrau escombrava escombraven escombraves escombre escombrem escombren escombres escombressen escombresses escombressin escombressis escombreu escombri escombrin escombris escombro escombrà escombràrem escombràreu escombràs escombràssem escombràsseu escombràssim escombràssiu escombràvem escombràveu escombrés escombréssem escombrésseu escombréssim escombréssiu escombrí occ sept val v
barrer
Treure la brutícia del terra amb una escombra.
(hoquei sobre patins) Arrossegar la bola amb l'estic en posició inclinada respecte al terra de la pista.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
basura
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
barrendero

escomesa /es.koˈme.za/ /əs.koˈmə.zə/ /əs.kuˈmɛ.zə/ n fem
asalto

escometre /as.koˈme.tɾe/ /es.koˈme.tɾe/ /əs.koˈmə.tɾə/ /əs.kuˈmɛ.tɾə/ alg bal escomesa escomeses escomesos escomet escometa escometem escometen escometent escometera escometeren escometeres escometes escometessen escometesses escometessin escometessis escometeu escometi escometia escometien escometies escometin escometis escometo escometran escometre escometrem escometreu escometria escometrien escometries escometrà escometràs escometré escometríem escometríeu escomets escometé escometérem escometéreu escometés escometéssem escometésseu escometéssim escometéssiu escometí escometíem escometíeu escomès escomés occ sept val v
acometer
Dirigir-se contra algú de forma violenta o ofensiva, envestir.
Tirar endavant o posar en marxa un projecte o una empresa.
encuentro
Sortir a l'encontre d'algú per saludar-lo o parlar-li.

escopetejar /as.ko.pe.teˈd͡ʒa/ /as.ko.pe.teˈt͡ʃaɾ/ /es.ko.pe.teˈd͡ʒa/ /es.ko.pe.teˈd͡ʒaɾ/ /es.ko.pe.teˈʒa/ /əs.ko.pə.təˈd͡ʒa/ /əs.ku.pə.təˈʒa/ alg bal eiv escopetege escopetegem escopetegen escopeteges escopetegessen escopetegesses escopetegessin escopetegessis escopetegeu escopetegi escopetegin escopetegis escopetegés escopetegéssem escopetegésseu escopetegéssim escopetegéssiu escopetegí escopeteig escopeteja escopetejada escopetejades escopetejam escopetejant escopetejar escopetejara escopetejaran escopetejarem escopetejaren escopetejares escopetejareu escopetejaria escopetejarien escopetejaries escopetejarà escopetejaràs escopetejaré escopetejaríem escopetejaríeu escopetejassen escopetejasses escopetejassin escopetejassis escopetejat escopetejats escopetejau escopetejava escopetejaven escopetejaves escopetejo escopetejà escopetejàrem escopetejàreu escopetejàs escopetejàssem escopetejàsseu escopetejàssim escopetejàssiu escopetejàvem escopetejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
escopetear
Disparar a un objectiu amb l'escopeta.

escopinada /as.ko.piˈna.ðɛ/ /es.ko.piˈna.ða/ /əs.ko.piˈna.ðə/ /əs.ku.piˈna.ðə/ n fem
escupitajo

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ alg bal escopia escopida escopides escopien escopies escopiguem escopigueu escopim escopint escopir escopira escopiran escopirem escopiren escopires escopireu escopiria escopirien escopiries escopirà escopiràs escopiré escopiríem escopiríeu escopissen escopisses escopissin escopissis escopit escopits escopiu escopí escopíem escopíeu escopírem escopíreu escopís escopíssem escopísseu escopíssim escopíssiu escup escupa escupen escupes escupi escupin escupis escupo escups occ sept val v
escupir
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escopofília /es.ko.poˈfi.ɫi.a/ /əs.ko.poˈfi.ɫi.ə/ /əs.ku.puˈfi.ɫi.ə/ n fem
escopofilia

escora /esˈko.ɾa/ /əsˈko.ɾə/ n fem
escora

escorar /es.koˈɾa/ /es.koˈɾaɾ/ /əs.kuˈɾa/ alg ant bal cent eiv escor escora escorada escorades escoraia escoraien escoraies escoram escorant escorar escorara escoraran escorarem escoraren escorares escorareu escoraria escorarien escoraries escorariva escorariven escorarives escorarà escoraràs escoraré escoraríem escoraríeu escorarívem escoraríveu escorassen escorasses escorassin escorassis escorat escorats escorau escorava escoraven escoraves escoravi escoravo escore escoreguem escoreguessa escoreguessen escoreguesses escoregueu escoregués escoreguéssom escoreguéssou escorem escoren escores escoressa escoressen escoresses escoressi escoressin escoressis escoreu escori escorin escoris escoro escoros escors escorà escoràiem escoràieu escoràrem escoràreu escoràs escoràssem escoràsseu escoràssim escoràssiu escoràvem escoràvets escoràveu escoràvom escorés escoréssem escorésseu escoréssim escoréssiu escorí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
escorar

escorcoll /as.koɾˈkoʎ/ /es.koɾˈkoʎ/ /əs.koɾˈkoʎ/ /əs.kurˈkoʎ/ n masc
registro

escorcollar /as.kor.koˈʎa/ /es.kor.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎaɾ/ /əs.koɾ.koˈʎa/ /əs.kur.kuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escorcoll escorcolla escorcollada escorcollades escorcollam escorcollant escorcollar escorcollara escorcollaran escorcollarem escorcollaren escorcollares escorcollareu escorcollaria escorcollarien escorcollaries escorcollarà escorcollaràs escorcollaré escorcollaríem escorcollaríeu escorcollassen escorcollasses escorcollassin escorcollassis escorcollat escorcollats escorcollau escorcollava escorcollaven escorcollaves escorcolle escorcollem escorcollen escorcolles escorcollessen escorcollesses escorcollessin escorcollessis escorcolleu escorcolli escorcollin escorcollis escorcollo escorcollà escorcollàrem escorcollàreu escorcollàs escorcollàssem escorcollàsseu escorcollàssim escorcollàssiu escorcollàvem escorcollàveu escorcollés escorcolléssem escorcollésseu escorcolléssim escorcolléssiu escorcollí occ sept val v
registrar

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ n neut
escorpión

escorporeta de fons n fem
cabracho

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
escorpión alacrán

escorredor /es.ko.reˈðo/ /es.ko.reˈðoɾ/ /əs.ko.rəˈðo/ /əs.ku.rəˈðo/ adj
corredizo
D’un nus, un llaç, que es pot afluixar o desfer escorrent-lo.

escorredor /es.ko.reˈðo/ /es.ko.reˈðoɾ/ /əs.ko.rəˈðo/ /əs.ku.rəˈðo/ n masc
escurridero
Lloc preparat perquè s’hi escorri un líquid.
Aparell per a escórrer a pressió.

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
escurridor

escorreplats /esˌko.reˈpɫats/ /əsˌko.rəˈpɫats/ n masc
escurreplatos

escorrialles /es.ko.riˈa.ʎes/ /əs.ko.riˈa.ʎəs/ /əs.ku.riˈa.ʎəs/ n fem
escurriduras

escorta /esˈkoɾ.ta/ n neut
escolta

escorxador /es.kor.t͡ʃaˈðo/ /es.koɾ.t͡ʃaˈðoɾ/ /əs.koɾ.ʃəˈðo/ /əs.kur.ʃəˈðo/ n masc
matadero
Lloc on se sacrifica i s’escorxa el bestiar i l’aviram.
desollador
Persona que té per ofici escorxar animals.
descortezador
Persona que té per ofici llevar l’escorça de les alzines.
alcaudón
Ocell de de la família dels lànids, de color castany i gris amb una taca negra a l’ull (Lanius collurio).

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
corteza
Part exterior del tronc dels arbres.
embolcall

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
escote
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.
escoto
(històric) Individu d’un poble gaèlic d’Irlanda que va colonitzar la part occidental d’Escòcia.
escote
Part del cos que queda al descobert per l’escotat d’un vestit.

escotar /as.koˈta/ /es.koˈta/ /es.koˈtaɾ/ /əs.koˈta/ /əs.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escot escota escotada escotades escotam escotant escotar escotara escotaran escotarem escotaren escotares escotareu escotaria escotarien escotaries escotarà escotaràs escotaré escotaríem escotaríeu escotassen escotasses escotassin escotassis escotat escotats escotau escotava escotaven escotaves escote escotem escoten escotes escotessen escotesses escotessin escotessis escoteu escoti escotin escotis escoto escotà escotàrem escotàreu escotàs escotàssem escotàsseu escotàssim escotàssiu escotàvem escotàveu escotés escotéssem escotésseu escotéssim escotéssiu escotí occ sept val v
escotar
Pagar l'escot o la part que toca a cadascú en alguna despesa comuna.
Tallar de tal manera el vestit que es mostra la gargamella i part del pit; fer escotadura.

escotxegar /es.ko.t͡ʃeˈɣa/ /es.ko.t͡ʃeˈɣaɾ/ /əs.ko.t͡ʃəˈɣa/ /əs.ku.t͡ʃəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. escotxega escotxegada escotxegades escotxegant escotxegar escotxegara escotxegaran escotxegarem escotxegaren escotxegares escotxegareu escotxegaria escotxegarien escotxegaries escotxegarà escotxegaràs escotxegaré escotxegaríem escotxegaríeu escotxegassen escotxegasses escotxegat escotxegats escotxegava escotxegaven escotxegaves escotxego escotxegue escotxeguem escotxeguen escotxegues escotxeguessen escotxeguesses escotxeguessin escotxeguessis escotxegueu escotxegui escotxeguin escotxeguis escotxegués escotxeguéssem escotxeguésseu escotxeguéssim escotxeguéssiu escotxeguí escotxegà escotxegàrem escotxegàreu escotxegàssem escotxegàsseu escotxegàvem escotxegàveu occ sept val val (1) v
cuchichiar

escotxeig /es.koˈt͡ʃet͡ʃ/ /əs.koˈt͡ʃət͡ʃ/ /əs.kuˈt͡ʃɛt͡ʃ/ n masc
cuchichí

escovilló /es.ko.viˈʎo/ /es.ko.βiˈʎo/ /əs.ko.viˈʎo/ /əs.ku.viˈʎo/ /əs.ku.βiˈʎo/ n masc
hisopo
(medicina) Tija amb un extrem cobert de cotó o material absorbent i estèril per a obtenir mostres a examinar o per a aplicar medicaments.

escreix /esˈkɾejʃ/ /əsˈkɾeʃ/ n masc
esponsalicio
(dret) En el règim de separació de béns, aportació voluntària del marit al dot de la muller.
creces
Pagament per sobre el punt convingut o degut.

escriba /esˈkɾi.ba/ /əsˈkɾi.βə/ n masc
escriba

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
escritor

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
escritorio
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.
Habitació en què treballa un escriptor.
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
escritura
acte d'escriure

escrit /esˈkɾit/ /əsˈkɾit/ n masc
escrito

escrita /asˈkri.ta/ /esˈkɾi.ta/ /əsˈkɾi.tə/ n fem
manchada
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Raja polystigma)
raya pintada
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Raja montagui)
raya de boca rosa
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Raja brachyura)

escrita d'anells n fem
raya falsa vela

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ bal escric escriga escriguem escriguen escriguera escrigueren escrigueres escrigues escriguessen escriguesses escriguessin escriguessis escrigueu escrigui escriguin escriguis escrigué escriguérem escriguéreu escrigués escriguéssem escriguésseu escriguéssim escriguéssiu escriguí escrit escrita escrites escrits escriu escriuen escriuran escriure escriurem escriureu escriuria escriurien escriuries escriurà escriuràs escriuré escriuríem escriuríeu escrius escrivia escrivien escrivies escrivim escrivint escriviren escrivires escrivissin escrivissis escriviu escriví escrivíem escrivíeu escrivírem escrivíreu escrivís escrivíssim escrivíssiu occ val v
escribir

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
escribano

escrofulària /es.kɾo.fuˈɫa.ɾi.a/ /əs.kɾu.fuˈɫa.ɾi.ə/ n fem
escrofularia
(botànica) Gènere de plantes herbàcies de la família de les escrofulariàcies (Scrophularia).
(botànica) Herba medicinal de la família de les escrofulariàcies (Scrophularia nodosa).

escrofulària nodosa n fem
escrofularia nodosa

escrostonar /as.kɾos.toˈna/ /es.kɾos.toˈna/ /es.kɾos.toˈnaɾ/ /əs.kɾos.toˈna/ /əs.kɾus.tuˈna/ escrostona escrostonada escrostonades escrostonant escrostonar escrostonaran escrostonarem escrostonaren escrostonares escrostonareu escrostonaria escrostonarien escrostonaries escrostonarà escrostonaràs escrostonaré escrostonaríem escrostonaríeu escrostonat escrostonats escrostonava escrostonaven escrostonaves escrostone escrostonem escrostonen escrostones escrostonessen escrostonesses escrostonessin escrostonessis escrostoneu escrostoni escrostonin escrostonis escrostono escrostonà escrostonàrem escrostonàreu escrostonàvem escrostonàveu escrostonés escrostonéssem escrostonésseu escrostonéssim escrostonéssiu escrostoní occ sept v
descostrar

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
escroto

escrupolosament /es.kɾu.poˌɫo.zaˈmen/ /es.kɾu.poˌɫo.zaˈment/ /əs.kɾu.poˌɫo.zəˈment/ /əs.kɾu.puˌɫo.zəˈmen/ adv
escrupulosamente

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escrut escruta escrutada escrutades escrutam escrutant escrutar escrutara escrutaran escrutarem escrutaren escrutares escrutareu escrutaria escrutarien escrutaries escrutarà escrutaràs escrutaré escrutaríem escrutaríeu escrutassen escrutasses escrutassin escrutassis escrutat escrutats escrutau escrutava escrutaven escrutaves escrute escrutem escruten escrutes escrutessen escrutesses escrutessin escrutessis escruteu escruti escrutin escrutis escruto escrutà escrutàrem escrutàreu escrutàs escrutàssem escrutàsseu escrutàssim escrutàssiu escrutàvem escrutàveu escrutés escrutéssem escrutésseu escrutéssim escrutéssiu escrutí occ sept val v
escrutar

escrutini /es.kɾuˈti.ni/ /əs.kɾuˈti.ni/ n masc
escrutinio

escríctids /esˈkɾik.tits/ /əsˈkɾik.tits/ n masc
escríctidos

escrúpol /asˈkɾu.poɫ/ /esˈkɾu.poɫ/ /əsˈkɾu.poɫ/ /əsˈkɾu.puɫ/ n masc
escrúpulo

escua /esˈku.a/ /əsˈku.ə/ n fem
carenote

escudella /as.kuˈðe.ʎa/ /as.kuˈðe.ʎɛ/ /es.kuˈðe.ʎa/ /əs.kuˈðe.ʎə/ n fem
escudilla
Recipient ceràmic en forma de semiesfera usat especialment per a menjar-hi aliments amb brou.
Tassa gran de forma semiesfèrica o similar pensada per a prendre líquids (brou, llet, etc).
escudella
(cuina) Plat compost per pasta, llegums o arròs, brou de carn i sovint també algunes verdures.

escudellar /as.ku.eˈʎaɾ/ /as.ku.ðeˈʎa/ /es.ku.ðeˈʎa/ /es.ku.ðeˈʎaɾ/ /əs.ku.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escudell escudella escudellada escudellades escudellam escudellant escudellar escudellara escudellaran escudellarem escudellaren escudellares escudellareu escudellaria escudellarien escudellaries escudellarà escudellaràs escudellaré escudellaríem escudellaríeu escudellassen escudellasses escudellassin escudellassis escudellat escudellats escudellau escudellava escudellaven escudellaves escudelle escudellem escudellen escudelles escudellessen escudellesses escudellessin escudellessis escudelleu escudelli escudellin escudellis escudello escudellà escudellàrem escudellàreu escudellàs escudellàssem escudellàsseu escudellàssim escudellàssiu escudellàvem escudellàveu escudellés escudelléssem escudellésseu escudelléssim escudelléssiu escudellí occ sept val v
escudillar

escudeller /as.ku.ðeˈʎe/ /es.ku.ðeˈʎe/ /es.ku.ðeˈʎeɾ/ /əs.ku.ðəˈʎe/ n masc
dresser vasar
Prestatge o armari, sovint de fusta, per sostenir la vaixella un cop rentada.
alfarero
Persona que fa escudelles i altres atuells de terrissa.

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
escollo

escullera /es.kuˈʎe.ɾa/ /əs.kuˈje.ɾə/ /əs.kuˈʎe.ɾə/ n fem
rompeolas

esculpir /es.kuɫˈpi/ /es.kuɫˈpiɾ/ /əs.kuɫˈpi/ alg ant bal centr eiv esculpeix esculpeixa esculpeixen esculpeixes esculpeixi esculpeixin esculpeixis esculpeixo esculpeixs esculpesc esculpesca esculpesquen esculpesques esculpesqui esculpesquin esculpesquis esculpia esculpida esculpides esculpien esculpies esculpiguem esculpiguera esculpigueren esculpigueres esculpiguessen esculpiguesses esculpiguessin esculpiguessis esculpigueu esculpigueva esculpigueven esculpigueves esculpigué esculpiguérem esculpiguéreu esculpigués esculpiguéssem esculpiguésseu esculpiguéssim esculpiguéssiu esculpiguévem esculpiguéveu esculpim esculpint esculpir esculpira esculpiran esculpirem esculpiren esculpires esculpireu esculpiria esculpirien esculpiries esculpiriva esculpiriven esculpirives esculpirà esculpiràs esculpiré esculpiríem esculpiríeu esculpirívem esculpiríveu esculpisc esculpisca esculpisco esculpiscos esculpisquem esculpisquen esculpisques esculpisqueu esculpissa esculpissen esculpisses esculpissi esculpissin esculpissis esculpist esculpit esculpits esculpiu esculpiva esculpiven esculpives esculpix esculpixa esculpixen esculpixes esculpixi esculpixin esculpixis esculpixo esculpixos esculpí esculpíem esculpíets esculpíeu esculpírem esculpíreu esculpís esculpíscon esculpíssem esculpísseu esculpíssim esculpíssiu esculpíssom esculpíssou esculpívem esculpíveu esculpíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esculpir

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ n masc
escultor

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
escultura

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
espuma

escumadora /as.ku.maˈðo.ɾa/ /as.ku.maˈðo.ɾɛ/ /es.ku.maˈðo.ɾa/ /əs.ku.məˈðo.ɾə/ n fem
espumadera

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
deshollinador limpiachimeneas

escurabasses /esˌku.ɾaˈba.ses/ /əsˌku.ɾəˈβa.səs/ n neut
pocero

escurabutxaques /esˌku.ɾa.buˈt͡ʃa.kes/ /əsˌku.ɾə.βuˈt͡ʃa.kəs/ n neut
sacacuartos

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
mondadientes palillo

escurapous /esˌku.ɾaˈpows/ /əsˌku.ɾəˈpows/ n neut
pocero

escurar /as.kuˈɾa/ /es.kuˈɾa/ /es.kuˈɾaɾ/ /əs.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escur escura escurada escurades escuram escurant escurar escurara escuraran escurarem escuraren escurares escurareu escuraria escurarien escuraries escurarà escuraràs escuraré escuraríem escuraríeu escurassen escurasses escurassin escurassis escurat escurats escurau escurava escuraven escuraves escure escurem escuren escures escuressen escuresses escuressin escuressis escureu escuri escurin escuris escuro escurà escuràrem escuràreu escuràs escuràssem escuràsseu escuràssim escuràssiu escuràvem escuràveu escurés escuréssem escurésseu escuréssim escuréssiu escurí occ sept val v
limpiar

escurçada /es.kuɾˈsa.ða/ /əs.kurˈsa.ðə/ n fem
acortamiento

escurçana /es.kuɾˈsa.na/ /əs.kurˈsa.nə/ n fem
milano
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Dasyatis pastinaca)

escurçana clavellada n fem
pastinaca espinosa

escurçana rodona n fem
chupare redondo

escurçana violeta n fem
escorsana

escurçar /as.kurˈsa/ /es.kurˈsa/ /es.kuɾˈsa/ /es.kuɾˈsaɾ/ /əs.kurˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escurce escurcem escurcen escurces escurcessen escurcesses escurcessin escurcessis escurceu escurci escurcin escurcis escurcés escurcéssem escurcésseu escurcéssim escurcéssiu escurcí escurç escurça escurçada escurçades escurçam escurçant escurçar escurçara escurçaran escurçarem escurçaren escurçares escurçareu escurçaria escurçarien escurçaries escurçarà escurçaràs escurçaré escurçaríem escurçaríeu escurçassen escurçasses escurçassin escurçassis escurçat escurçats escurçau escurçava escurçaven escurçaves escurço escurçà escurçàrem escurçàreu escurçàs escurçàssem escurçàsseu escurçàssim escurçàssiu escurçàvem escurçàveu occ sept val v
acortar

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
víbora
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
escudo
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.
Element emblemàtic d'un país, ciutat, família, institució, etc., que correspon a un dibuix simbòlic normalment emmarcat en la forma d'un escut medieval.
Defensa d'alguns canons i metralladores pesants, composta per una planxa metàl·lica que cobreix els servidors de l'arma.
Tipus de defensa contra qualsevol tipus d'atac.
Nom de diverses monedes modernes i antigues.
(beisbol) Peça de cautxú, goma o escuma integrada de vegades a l'equip d'un àrbitre principal, que s'utilitza per a protegir-se el pit.

escàlem /esˈka.ɫem/ /əsˈka.ɫəm/ n masc
escálamo tolete

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
escándalo

escàner /esˈka.neɾ/ /əsˈka.nər/ n masc
escáner

escèptic /eˈsɛp.tik/ /əsˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
escéptico
Relatiu a la doctrina filosòfica de l’escepticisme que assegura que no hi ha res que sigui cert.

escèptic /eˈsɛp.tik/ /əsˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ n masc
escéptico
Seguidor de la doctrina filosòfica de l’escepticisme.

escèpticament /eˌsɛp.ti.kaˈmen/ /eˌsɛp.ti.kaˈment/ /əsˌsɛp.ti.kəˈmen/ /əsˌsɛp.ti.kəˈment/ /əˌsɛp.ti.kəˈmen/ adv
escépticamente

escòcia /esˈkɔ.si.a/ /əsˈkɔ.si.ə/ n fem
escocia

escòria /esˈkɔ.ɾi.a/ /əsˈkɔ.ɾi.ə/ n fem
escoria

escó /esˈko/ /əsˈko/ n masc
escaño
Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

escórpora /esˈkoɾ.po.ɾa/ /əsˈkor.pu.ɾə/ /əsˈkoɾ.po.ɾə/ n fem
cabra roquera
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Scorpaena porcus)

escórpora africana n fem
escorpena africana

escórrer /asˈko.re/ /esˈko.re/ /esˈko.reɾ/ /əsˈko.rə/ bal escorr escorre escorregem escorregeu escorreguda escorregudes escorreguem escorreguera escorregueren escorregueres escorreguessen escorreguesses escorreguessin escorreguessis escorregut escorreguts escorregué escorreguérem escorreguéreu escorregués escorreguéssem escorreguésseu escorreguéssim escorreguéssiu escorreguí escorregéreu escorrem escorren escorrent escorreran escorrerem escorrereu escorreria escorrerien escorreries escorrerà escorreràs escorreré escorreríem escorreríeu escorres escorreu escorri escorria escorrien escorries escorrin escorris escorro escorrs escorríem escorríeu escórrec escórrega escórregen escórreguen escórregues escórrer occ sept val v
escurrir
Fer córrer el líquid d’un lloc fins a buidar-lo completament.
Fer degotar el líquid que xopa alguna cosa.
correrse
(pronominal) Una cosa, separar-se lliscant del seu lloc.
(pronominal, vulgarisme) Tenir un orgasme.

esdentegar /az.ðen.teˈɣa/ /ez.ðen.teˈɣa/ /ez.ðen.teˈɣaɾ/ /əz.dən.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esdenteg esdentega esdentegada esdentegades esdentegam esdentegant esdentegar esdentegara esdentegaran esdentegarem esdentegaren esdentegares esdentegareu esdentegaria esdentegarien esdentegaries esdentegarà esdentegaràs esdentegaré esdentegaríem esdentegaríeu esdentegassen esdentegasses esdentegassin esdentegassis esdentegat esdentegats esdentegau esdentegava esdentegaven esdentegaves esdentego esdentegue esdenteguem esdenteguen esdentegues esdenteguessen esdenteguesses esdenteguessin esdenteguessis esdentegueu esdentegui esdenteguin esdenteguis esdentegués esdenteguéssem esdenteguésseu esdenteguéssim esdenteguéssiu esdenteguí esdentegà esdentegàrem esdentegàreu esdentegàs esdentegàssem esdentegàsseu esdentegàssim esdentegàssiu esdentegàvem esdentegàveu occ sept val v
desdentar

esdevenidor /ez.de.ve.niˈðoɾ/ /ez.de.βe.niˈðo/ /əz.də.və.niˈðo/ /əz.də.βə.niˈðo/ adj masc
venidero

esdevenidor /ez.de.ve.niˈðoɾ/ /ez.de.βe.niˈðo/ /əz.də.və.niˈðo/ /əz.də.βə.niˈðo/ n masc
porvenir

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
evento

esdrúixol /ezˈðɾu.ʃoɫ/ /ezˈðɾuj.ʃoɫ/ /əzˈdɾu.ʃuɫ/ /əzˈðɾu.ʃoɫ/ /əzˈðɾu.ʃuɫ/ adj masc
esdrújulo

esfenoide /es.feˈnɔj.ðe/ /əs.fəˈnɔj.ðə/ n masc
esfenoides

esfenoïdal /es.fe.no.iˈðaɫ/ /əs.fə.no.iˈðaɫ/ /əs.fə.nu.iˈðaɫ/ adj
esfenoidal

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
esfera

esferoïdal /es.fe.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.fə.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.fə.ɾu.iˈðaɫ/ adj
esferoidal

esfilagarsar /es.fi.ɫa.ɣarˈsa/ /es.fi.ɫa.ɣaɾˈsaɾ/ /əs.fi.ɫə.ɣərˈsa/ alg ant bal cent eiv esfilagars esfilagarsa esfilagarsada esfilagarsades esfilagarsaia esfilagarsaien esfilagarsaies esfilagarsam esfilagarsant esfilagarsar esfilagarsara esfilagarsaran esfilagarsarem esfilagarsaren esfilagarsares esfilagarsareu esfilagarsaria esfilagarsarien esfilagarsaries esfilagarsariva esfilagarsariven esfilagarsarives esfilagarsarà esfilagarsaràs esfilagarsaré esfilagarsaríem esfilagarsaríeu esfilagarsarívem esfilagarsaríveu esfilagarsassen esfilagarsasses esfilagarsassin esfilagarsassis esfilagarsat esfilagarsats esfilagarsau esfilagarsava esfilagarsaven esfilagarsaves esfilagarsavi esfilagarsavo esfilagarse esfilagarseguem esfilagarseguessa esfilagarseguessen esfilagarseguesses esfilagarsegueu esfilagarsegués esfilagarseguéssom esfilagarseguéssou esfilagarsem esfilagarsen esfilagarses esfilagarsessa esfilagarsessen esfilagarsesses esfilagarsessi esfilagarsessin esfilagarsessis esfilagarseu esfilagarsi esfilagarsin esfilagarsis esfilagarso esfilagarsos esfilagarss esfilagarsà esfilagarsàiem esfilagarsàieu esfilagarsàrem esfilagarsàreu esfilagarsàs esfilagarsàssem esfilagarsàsseu esfilagarsàssim esfilagarsàssiu esfilagarsàvem esfilagarsàvets esfilagarsàveu esfilagarsàvom esfilagarsés esfilagarséssem esfilagarsésseu esfilagarséssim esfilagarséssiu esfilagarsí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deshilachar

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
esfinge

esfondrar /as.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾaɾ/ /əs.fonˈdɾa/ /əs.funˈdɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esfondr esfondra esfondrada esfondrades esfondram esfondrant esfondrar esfondrara esfondraran esfondrarem esfondraren esfondrares esfondrareu esfondraria esfondrarien esfondraries esfondrarà esfondraràs esfondraré esfondraríem esfondraríeu esfondrassen esfondrasses esfondrassin esfondrassis esfondrat esfondrats esfondrau esfondrava esfondraven esfondraves esfondre esfondrem esfondren esfondres esfondressen esfondresses esfondressin esfondressis esfondreu esfondri esfondrin esfondris esfondro esfondrà esfondràrem esfondràreu esfondràs esfondràssem esfondràsseu esfondràssim esfondràssiu esfondràvem esfondràveu esfondrés esfondréssem esfondrésseu esfondréssim esfondréssiu esfondrí occ sept val v
hundir

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
esfuerzo

esforçar-se /as.forˈsaɾ.se/ /es.foɾˈsaɾ.se/ /əs.foɾˈsaɾ.sə/ /əs.fur.sərˈsə/ /əs.furˈsar.sə/ alg ant bal cent eiv esforce esforceguem esforceguessa esforceguessen esforceguesses esforcegueu esforcegués esforceguéssom esforceguéssou esforcem esforcen esforces esforcessa esforcessen esforcesses esforcessi esforcessin esforcessis esforceu esforci esforcin esforcis esforcés esforcéssem esforcésseu esforcéssim esforcéssiu esforcí esforç esforça esforçada esforçades esforçaia esforçaien esforçaies esforçam esforçant esforçar esforçara esforçaran esforçarem esforçaren esforçares esforçareu esforçaria esforçarien esforçaries esforçariva esforçariven esforçarives esforçarà esforçaràs esforçaré esforçaríem esforçaríeu esforçarívem esforçaríveu esforçassen esforçasses esforçassin esforçassis esforçat esforçats esforçau esforçava esforçaven esforçaves esforçavi esforçavo esforço esforços esforçà esforçàiem esforçàieu esforçàrem esforçàreu esforçàs esforçàssem esforçàsseu esforçàssim esforçàssiu esforçàvem esforçàvets esforçàveu esforçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esforzarse esmerarse
Posar tot l'interès per acomplir una activitat amb èxit.
Posar al límit la capacitat muscular.

esfullament /es.fu.ʎaˈmen/ /es.fu.ʎaˈment/ /əs.fu.jəˈmen/ /əs.fu.ʎəˈmen/ /əs.fu.ʎəˈment/ n masc
deshojadura

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
esférico

esgardissar /ez.ɣar.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsaɾ/ /əz.ɡər.diˈsa/ esgardissa esgardissada esgardissades esgardissant esgardissar esgardissaran esgardissarem esgardissaren esgardissares esgardissareu esgardissaria esgardissarien esgardissaries esgardissarà esgardissaràs esgardissaré esgardissaríem esgardissaríeu esgardissat esgardissats esgardissava esgardissaven esgardissaves esgardissem esgardissen esgardisses esgardissessen esgardissesses esgardissessin esgardissessis esgardisseu esgardissi esgardissin esgardissis esgardisso esgardissà esgardissàrem esgardissàreu esgardissàvem esgardissàveu esgardissés esgardisséssem esgardissésseu esgardisséssim esgardisséssiu esgardissí sept v
escarmenar
Desembullar; parlant dels cabells, seda, fils i altres coses semblants, arreglar els caps que s'han fet en un manyoc.
greña
(pronominal) escabellar-se

esgargamellar-se /az.ɡaɾ.ɣa.meˈʎar.se/ /ez.ɣaɾ.ɣa.meˈʎaɾ.se/ /əz.ɡər.ɡə.məˈʎar.sə/ /əz.ɣər.ɣə.mə.ʎərˈsə/ /əz.ɣəɾ.ɣə.məˈʎaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esgargamell esgargamella esgargamellada esgargamellades esgargamellam esgargamellant esgargamellar esgargamellaran esgargamellarem esgargamellaren esgargamellares esgargamellareu esgargamellaria esgargamellarien esgargamellaries esgargamellarà esgargamellaràs esgargamellaré esgargamellaríem esgargamellaríeu esgargamellassen esgargamellasses esgargamellassin esgargamellassis esgargamellat esgargamellats esgargamellau esgargamellava esgargamellaven esgargamellaves esgargamelle esgargamellem esgargamellen esgargamelles esgargamellessen esgargamellesses esgargamellessin esgargamellessis esgargamelleu esgargamelli esgargamellin esgargamellis esgargamello esgargamellà esgargamellàrem esgargamellàreu esgargamellàs esgargamellàssem esgargamellàsseu esgargamellàssim esgargamellàssiu esgargamellàvem esgargamellàveu esgargamellés esgargamelléssem esgargamellésseu esgargamelléssim esgargamelléssiu esgargamellí occ sept v
desgañitarse

esgarip /ez.ɣaˈɾip/ /əz.ɡəˈɾip/ n masc
alarido

esgaripar /ez.ɣa.ɾiˈpa/ /ez.ɣa.ɾiˈpaɾ/ /əz.ɡə.ɾiˈpa/ esgaripa esgaripada esgaripades esgaripant esgaripar esgariparan esgariparem esgariparen esgaripares esgaripareu esgariparia esgariparien esgariparies esgariparà esgariparàs esgariparé esgariparíem esgariparíeu esgaripat esgaripats esgaripava esgaripaven esgaripaves esgaripem esgaripen esgaripes esgaripessen esgaripesses esgaripessin esgaripessis esgaripeu esgaripi esgaripin esgaripis esgaripo esgaripà esgaripàrem esgaripàreu esgaripàvem esgaripàveu esgaripés esgaripéssem esgaripésseu esgaripéssim esgaripéssiu esgaripí sept v
ulular
Els mussol i altres ocells nocturns, fer el seu crit, fer esgarips.

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
arañazo

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ alg ant bal cent eiv esgarrap esgarrapa esgarrapada esgarrapades esgarrapaia esgarrapaien esgarrapaies esgarrapam esgarrapant esgarrapar esgarrapara esgarraparan esgarraparem esgarraparen esgarrapares esgarrapareu esgarraparia esgarraparien esgarraparies esgarrapariva esgarrapariven esgarraparives esgarraparà esgarraparàs esgarraparé esgarraparíem esgarraparíeu esgarraparívem esgarraparíveu esgarrapassen esgarrapasses esgarrapassin esgarrapassis esgarrapat esgarrapats esgarrapau esgarrapava esgarrapaven esgarrapaves esgarrapavi esgarrapavo esgarrape esgarrapeguem esgarrapeguessa esgarrapeguessen esgarrapeguesses esgarrapegueu esgarrapegués esgarrapeguéssom esgarrapeguéssou esgarrapem esgarrapen esgarrapes esgarrapessa esgarrapessen esgarrapesses esgarrapessi esgarrapessin esgarrapessis esgarrapeu esgarrapi esgarrapin esgarrapis esgarrapo esgarrapos esgarraps esgarrapà esgarrapàiem esgarrapàieu esgarrapàrem esgarrapàreu esgarrapàs esgarrapàssem esgarrapàsseu esgarrapàssim esgarrapàssiu esgarrapàvem esgarrapàvets esgarrapàveu esgarrapàvom esgarrapés esgarrapéssem esgarrapésseu esgarrapéssim esgarrapéssiu esgarrapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
arañar

esgarriacries /az.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /ez.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /əz.ɡəˌri.əˈkɾi.əs/ n neut
aguafiestas

esgarrifar /az.ɣa.riˈfa/ /ez.ɣa.riˈfa/ /ez.ɣa.riˈfaɾ/ /əz.ɡə.riˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. esgarrifa esgarrifada esgarrifades esgarrifant esgarrifar esgarrifara esgarrifaran esgarrifarem esgarrifaren esgarrifares esgarrifareu esgarrifaria esgarrifarien esgarrifaries esgarrifarà esgarrifaràs esgarrifaré esgarrifaríem esgarrifaríeu esgarrifassen esgarrifasses esgarrifat esgarrifats esgarrifava esgarrifaven esgarrifaves esgarrife esgarrifem esgarrifen esgarrifes esgarrifessen esgarrifesses esgarrifessin esgarrifessis esgarrifeu esgarrifi esgarrifin esgarrifis esgarrifo esgarrifà esgarrifàrem esgarrifàreu esgarrifàssem esgarrifàsseu esgarrifàvem esgarrifàveu esgarrifés esgarriféssem esgarrifésseu esgarriféssim esgarriféssiu esgarrifí occ sept val val (1) v
estremecer
Patir tremolor per raons emotives.

esgatinyar-se /az.ɣa.tiˈɲaɾ.se/ /ez.ɣa.tiˈɲaɾ.se/ /əz.ɡə.tiˈɲar.sə/ /əz.ɣə.ti.ɲərˈsə/ /əz.ɣə.tiˈɲaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. esgatinya esgatinyada esgatinyades esgatinyant esgatinyar esgatinyara esgatinyaran esgatinyarem esgatinyaren esgatinyares esgatinyareu esgatinyaria esgatinyarien esgatinyaries esgatinyarà esgatinyaràs esgatinyaré esgatinyaríem esgatinyaríeu esgatinyassen esgatinyasses esgatinyat esgatinyats esgatinyava esgatinyaven esgatinyaves esgatinye esgatinyem esgatinyen esgatinyes esgatinyessen esgatinyesses esgatinyessin esgatinyessis esgatinyeu esgatinyi esgatinyin esgatinyis esgatinyo esgatinyà esgatinyàrem esgatinyàreu esgatinyàssem esgatinyàsseu esgatinyàvem esgatinyàveu esgatinyés esgatinyéssem esgatinyésseu esgatinyéssim esgatinyéssiu esgatinyí occ val val (1) v
arañarse

esglai /azˈɣɫaj/ /ezˈɣɫaj/ /əzˈɡɫaj/ n masc
espanto

esglaiar /az.ɣɫaˈja/ /ez.ɣɫaˈja/ /ez.ɣɫaˈjaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esglai esglaia esglaiada esglaiades esglaiam esglaiant esglaiar esglaiara esglaiaran esglaiarem esglaiaren esglaiares esglaiareu esglaiaria esglaiarien esglaiaries esglaiarà esglaiaràs esglaiaré esglaiaríem esglaiaríeu esglaiassen esglaiasses esglaiassin esglaiassis esglaiat esglaiats esglaiau esglaiava esglaiaven esglaiaves esglaie esglaiem esglaien esglaies esglaiessen esglaiesses esglaiessin esglaiessis esglaieu esglaio esglaià esglaiàrem esglaiàreu esglaiàs esglaiàssem esglaiàsseu esglaiàssim esglaiàssiu esglaiàvem esglaiàveu esglaiés esglaiéssem esglaiésseu esglaiéssim esglaiéssiu esglaí esglaï esglaïn esglaïs occ sept val v
sobresaltarse

esglaonadament /ez.ɣɫa.oˌna.ðaˈmen/ /ez.ɣɫa.oˌna.ðaˈment/ /əz.ɡɫə.uˌna.ðəˈmen/ /əz.ɣɫə.oˌna.ðəˈment/ /əz.ɣɫə.uˌna.ðəˈmen/ adv
escalonadamente

esglaonar /ez.ɣɫa.oˈna/ /ez.ɣɫa.oˈnaɾ/ /əz.ɡɫə.uˈna/ /əz.ɣɫə.oˈna/ /əz.ɣɫə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esglaon esglaona esglaonada esglaonades esglaonam esglaonant esglaonar esglaonara esglaonaran esglaonarem esglaonaren esglaonares esglaonareu esglaonaria esglaonarien esglaonaries esglaonarà esglaonaràs esglaonaré esglaonaríem esglaonaríeu esglaonassen esglaonasses esglaonassin esglaonassis esglaonat esglaonats esglaonau esglaonava esglaonaven esglaonaves esglaone esglaonem esglaonen esglaones esglaonessen esglaonesses esglaonessin esglaonessis esglaoneu esglaoni esglaonin esglaonis esglaono esglaonà esglaonàrem esglaonàreu esglaonàs esglaonàssem esglaonàsseu esglaonàssim esglaonàssiu esglaonàvem esglaonàveu esglaonés esglaonéssem esglaonésseu esglaonéssim esglaonéssiu esglaoní occ sept val v
escalonar

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
escalón peldaño

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
iglesia
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esgot esgota esgotada esgotades esgotam esgotant esgotar esgotara esgotaran esgotarem esgotaren esgotares esgotareu esgotaria esgotarien esgotaries esgotarà esgotaràs esgotaré esgotaríem esgotaríeu esgotassen esgotasses esgotassin esgotassis esgotat esgotats esgotau esgotava esgotaven esgotaves esgote esgotem esgoten esgotes esgotessen esgotesses esgotessin esgotessis esgoteu esgoti esgotin esgotis esgoto esgotà esgotàrem esgotàreu esgotàs esgotàssem esgotàsseu esgotàssim esgotàssiu esgotàvem esgotàveu esgotés esgotéssem esgotésseu esgotéssim esgotéssiu esgotí occ sept val v
agotar
Buidar un líquid d’un recipient.
Exhaurir, consumir completament.
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgotimar /ez.ɣo.tiˈma/ /ez.ɣo.tiˈmaɾ/ /əz.ɡu.tiˈma/ /əz.ɣo.tiˈma/ /əz.ɣu.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. esgotima esgotimada esgotimades esgotimant esgotimar esgotimara esgotimaran esgotimarem esgotimaren esgotimares esgotimareu esgotimaria esgotimarien esgotimaries esgotimarà esgotimaràs esgotimaré esgotimaríem esgotimaríeu esgotimassen esgotimasses esgotimat esgotimats esgotimava esgotimaven esgotimaves esgotime esgotimem esgotimen esgotimes esgotimessen esgotimesses esgotimessin esgotimessis esgotimeu esgotimi esgotimin esgotimis esgotimo esgotimà esgotimàrem esgotimàreu esgotimàssem esgotimàsseu esgotimàvem esgotimàveu esgotimés esgotiméssem esgotimésseu esgotiméssim esgotiméssiu esgotimí occ sept val val (1) v
rebuscar

esgratinyar /az.ɣɾa.tiˈɲa/ /ez.ɣɾa.tiˈɲa/ /ez.ɣɾa.tiˈɲaɾ/ /əz.ɡɾə.tiˈɲa/ esgratinya esgratinyada esgratinyades esgratinyant esgratinyar esgratinyaran esgratinyarem esgratinyaren esgratinyares esgratinyareu esgratinyaria esgratinyarien esgratinyaries esgratinyarà esgratinyaràs esgratinyaré esgratinyaríem esgratinyaríeu esgratinyat esgratinyats esgratinyava esgratinyaven esgratinyaves esgratinye esgratinyem esgratinyen esgratinyes esgratinyessen esgratinyesses esgratinyessin esgratinyessis esgratinyeu esgratinyi esgratinyin esgratinyis esgratinyo esgratinyà esgratinyàrem esgratinyàreu esgratinyàvem esgratinyàveu esgratinyés esgratinyéssem esgratinyésseu esgratinyéssim esgratinyéssiu esgratinyí occ sept v
arañar

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
esgrima

esgrimir /ez.ɣɾiˈmi/ /ez.ɣɾiˈmiɾ/ /əz.ɡɾiˈmi/ bal esgrimeix esgrimeixen esgrimeixes esgrimeixi esgrimeixin esgrimeixis esgrimeixo esgrimesc esgrimesqui esgrimesquin esgrimesquis esgrimia esgrimida esgrimides esgrimien esgrimies esgrimiguem esgrimigueu esgrimim esgrimint esgrimir esgrimira esgrimiran esgrimirem esgrimiren esgrimires esgrimireu esgrimiria esgrimirien esgrimiries esgrimirà esgrimiràs esgrimiré esgrimiríem esgrimiríeu esgrimisc esgrimisca esgrimisquen esgrimisques esgrimissen esgrimisses esgrimissin esgrimissis esgrimit esgrimits esgrimiu esgrimix esgrimixen esgrimixes esgrimixo esgrimí esgrimíem esgrimíeu esgrimírem esgrimíreu esgrimís esgrimíssem esgrimísseu esgrimíssim esgrimíssiu n-occ occ sept val v
esgrimir
Brandar una arma blanca.
Presentar arguments amb contundència.

esgrogueir /az.ɣɾo.ɣeˈi/ /ez.ɣɾo.ɣeˈi/ /ez.ɣɾo.ɣeˈiɾ/ /əz.ɡɾu.ɣəˈi/ /əz.ɣɾo.ɣəˈi/ /əz.ɣɾu.ɣəˈi/ bal esgrogueeix esgrogueeixen esgrogueeixes esgrogueeixi esgrogueeixin esgrogueeixis esgrogueeixo esgrogueesc esgrogueesqui esgrogueesquin esgrogueesquis esgrogueint esgrogueir esgrogueiran esgrogueirem esgrogueireu esgrogueiria esgrogueirien esgrogueiries esgrogueirà esgrogueiràs esgrogueiré esgrogueiríem esgrogueiríeu esgrogueí esgrogueíem esgrogueíeu esgrogueírem esgrogueíreu esgrogueís esgrogueíssem esgrogueísseu esgrogueíssim esgrogueíssiu esgrogueïa esgrogueïda esgrogueïdes esgrogueïen esgrogueïes esgrogueïguem esgrogueïgueu esgrogueïm esgrogueïra esgrogueïren esgrogueïres esgrogueïsc esgrogueïsca esgrogueïsquen esgrogueïsques esgrogueïssen esgrogueïsses esgrogueïssin esgrogueïssis esgrogueït esgrogueïts esgrogueïu esgrogueïx esgrogueïxen esgrogueïxes esgrogueïxo n-occ occ sept val v
amarillear

esgrogueït /ez.ɣɾo.ɣeˈit/ /əz.ɡɾu.ɣəˈit/ /əz.ɣɾo.ɣəˈit/ /əz.ɣɾu.ɣəˈit/ adj masc
amarillento

esgroguissat /ez.ɣɾo.ɣiˈsat/ /əz.ɡɾu.ɣiˈsat/ /əz.ɣɾo.ɣiˈsat/ /əz.ɣɾu.ɣiˈsat/ adj masc
amarillento

esguard /ezˈɣwaɾt/ /əzˈɡwart/ n masc
consideración mirada
Direcció dels ulls que es fa quan es vol rebre informació visual.
Consideració, mirament, respecte.

esguardar /ez.ɣwarˈða/ /ez.ɣwaɾˈða/ /ez.ɣwaɾˈðaɾ/ alg ant bal cent eiv esguard esguarda esguardada esguardades esguardaia esguardaien esguardaies esguardam esguardant esguardar esguardara esguardaran esguardarem esguardaren esguardares esguardareu esguardaria esguardarien esguardaries esguardariva esguardariven esguardarives esguardarà esguardaràs esguardaré esguardaríem esguardaríeu esguardarívem esguardaríveu esguardassen esguardasses esguardassin esguardassis esguardat esguardats esguardau esguardava esguardaven esguardaves esguardavi esguardavo esguarde esguardeguem esguardeguessa esguardeguessen esguardeguesses esguardegueu esguardegués esguardeguéssom esguardeguéssou esguardem esguarden esguardes esguardessa esguardessen esguardesses esguardessi esguardessin esguardessis esguardeu esguardi esguardin esguardis esguardo esguardos esguards esguardà esguardàiem esguardàieu esguardàrem esguardàreu esguardàs esguardàssem esguardàsseu esguardàssim esguardàssiu esguardàvem esguardàvets esguardàveu esguardàvom esguardés esguardéssem esguardésseu esguardéssim esguardéssiu esguardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mirar

esguerrar /az.ɣeˈra/ /ez.ɣeˈra/ /ez.ɣeˈraɾ/ /əz.ɡəˈra/ alg ant bal cent eiv esguerr esguerra esguerrada esguerrades esguerraia esguerraien esguerraies esguerram esguerrant esguerrar esguerrara esguerraran esguerrarem esguerraren esguerrares esguerrareu esguerraria esguerrarien esguerraries esguerrariva esguerrariven esguerrarives esguerrarà esguerraràs esguerraré esguerraríem esguerraríeu esguerrarívem esguerraríveu esguerrassen esguerrasses esguerrassin esguerrassis esguerrat esguerrats esguerrau esguerrava esguerraven esguerraves esguerravi esguerravo esguerre esguerreguem esguerreguessa esguerreguessen esguerreguesses esguerregueu esguerregués esguerreguéssom esguerreguéssou esguerrem esguerren esguerres esguerressa esguerressen esguerresses esguerressi esguerressin esguerressis esguerreu esguerri esguerrin esguerris esguerro esguerros esguerrs esguerrà esguerràiem esguerràieu esguerràrem esguerràreu esguerràs esguerràssem esguerràsseu esguerràssim esguerràssiu esguerràvem esguerràvets esguerràveu esguerràvom esguerrés esguerréssem esguerrésseu esguerréssim esguerréssiu esguerrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estropear
Fer malbé.

esguerrat /ez.ɣeˈrat/ adj masc
lisiado

esguitar /az.ɣiˈtaɾ/ /ez.ɣiˈta/ /ez.ɣiˈtaɾ/ /əz.ɡiˈta/ alg ant bal cent eiv esguit esguita esguitada esguitades esguitaia esguitaien esguitaies esguitam esguitant esguitar esguitara esguitaran esguitarem esguitaren esguitares esguitareu esguitaria esguitarien esguitaries esguitariva esguitariven esguitarives esguitarà esguitaràs esguitaré esguitaríem esguitaríeu esguitarívem esguitaríveu esguitassen esguitasses esguitassin esguitassis esguitat esguitats esguitau esguitava esguitaven esguitaves esguitavi esguitavo esguite esguiteguem esguiteguessa esguiteguessen esguiteguesses esguitegueu esguitegués esguiteguéssom esguiteguéssou esguitem esguiten esguites esguitessa esguitessen esguitesses esguitessi esguitessin esguitessis esguiteu esguiti esguitin esguitis esguito esguitos esguits esguità esguitàiem esguitàieu esguitàrem esguitàreu esguitàs esguitàssem esguitàsseu esguitàssim esguitàssiu esguitàvem esguitàvets esguitàveu esguitàvom esguités esguitéssem esguitésseu esguitéssim esguitéssiu esguití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
salpicar

esgüellar /ez.ɣweˈʎa/ /ez.ɣweˈʎaɾ/ /əz.ɡwəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. esgüella esgüellada esgüellades esgüellant esgüellar esgüellara esgüellaran esgüellarem esgüellaren esgüellares esgüellareu esgüellaria esgüellarien esgüellaries esgüellarà esgüellaràs esgüellaré esgüellaríem esgüellaríeu esgüellassen esgüellasses esgüellat esgüellats esgüellava esgüellaven esgüellaves esgüelle esgüellem esgüellen esgüelles esgüellessen esgüellesses esgüellessin esgüellessis esgüelleu esgüelli esgüellin esgüellis esgüello esgüellà esgüellàrem esgüellàreu esgüellàssem esgüellàsseu esgüellàvem esgüellàveu esgüellés esgüelléssem esgüellésseu esgüelléssim esgüelléssiu esgüellí occ sept val val (1) v
chillar

eslavó /ez.ɫaˈvo/ /ez.ɫaˈβo/ /əz.ɫəˈvo/ /əz.ɫəˈβo/ adj masc
eslavón
Relatiu o pertanyent a Eslavònia.

eslavó /ez.ɫaˈvo/ /ez.ɫaˈβo/ /əz.ɫəˈvo/ /əz.ɫəˈβo/ n masc
eslavón
Persona que habita o és originària d'Eslavònia.

esllavissar-se /az.ʎa.βiˈsar.se/ /ez.ʎa.viˈsaɾ.se/ /ez.ʎa.βiˈsar.se/ /ez.ʎa.βiˈsaɾ.se/ /əz.ʎə.vi.sərˈsə/ /əz.ʎə.viˈsaɾ.sə/ /əz.ʎə.βiˈsar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ens esllavissam ens esllavissarem ens esllavissaríem ens esllavissem ens esllavissàrem ens esllavissàssem ens esllavissàssim ens esllavissàvem ens esllavisséssem ens esllavisséssim esllavissa esllavissa't esllavissant esllavissar esllavissara esllavissaran esllavissaren esllavissaria esllavissarien esllavissarà esllavissassen esllavissassin esllavissat esllavissau-vos esllavissava esllavissaven esllavisse esllavisse's esllavissem-nos esllavissen esllavissen-se esllavissessen esllavissessin esllavisseu-vos esllavissi esllavissi's esllavissin esllavissin-se esllavissà esllavissàs esllavissés m'esllavissara m'esllavissaria m'esllavissaré m'esllavissava m'esllavisse m'esllavissi m'esllavisso m'esllavissàs m'esllavissés m'esllavissí m'esllavís occ sept t'esllavissares t'esllavissaries t'esllavissaràs t'esllavissasses t'esllavissassis t'esllavissaves t'esllavisses t'esllavissesses t'esllavissessis t'esllavissis us esllavissareu us esllavissaríeu us esllavissau us esllavisseu us esllavissàreu us esllavissàsseu us esllavissàssiu us esllavissàveu us esllavissésseu us esllavisséssiu val v
deslizarse

esllomadura /az.ʎo.maˈðu.ɾɛ/ /ez.ʎo.maˈðu.ɾa/ /əz.ʎo.məˈðu.ɾə/ /əz.ʎu.məˈðu.ɾə/ n fem
deslomadura
Acció i efecte d'esllomar o esllomar-se.

esllomar /az.ʎoˈma/ /az.ʎoˈmaɾ/ /ez.ʎoˈma/ /ez.ʎoˈmaɾ/ /əz.ʎoˈma/ /əz.ʎuˈma/ alg ant bal cent eiv esllom eslloma esllomada esllomades esllomaia esllomaien esllomaies esllomam esllomant esllomar esllomara esllomaran esllomarem esllomaren esllomares esllomareu esllomaria esllomarien esllomaries esllomariva esllomariven esllomarives esllomarà esllomaràs esllomaré esllomaríem esllomaríeu esllomarívem esllomaríveu esllomassen esllomasses esllomassin esllomassis esllomat esllomats esllomau esllomava esllomaven esllomaves esllomavi esllomavo esllome esllomeguem esllomeguessa esllomeguessen esllomeguesses esllomegueu esllomegués esllomeguéssom esllomeguéssou esllomem esllomen esllomes esllomessa esllomessen esllomesses esllomessi esllomessin esllomessis esllomeu esllomi esllomin esllomis esllomo esllomos eslloms esllomà esllomàiem esllomàieu esllomàrem esllomàreu esllomàs esllomàssem esllomàsseu esllomàssim esllomàssiu esllomàvem esllomàvets esllomàveu esllomàvom esllomés eslloméssem esllomésseu eslloméssim eslloméssiu esllomí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deslomar

eslora /esˈɫo.ɾa/ /əsˈɫo.ɾə/ n fem
eslora

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
eslovaco
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
eslovaco
Natural d’Eslovàquia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
esloveno
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
esloveno
Natural d'Eslovènia.
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esma /ˈez.ma/ /ˈəz.mə/ /ˈɛz.mə/ n fem
tino
Aptesa o traça per a fer instintivament alguna cosa.
coraje
Coratge, força.

esmaixada /ez.majˈʃa.ða/ /ez.maˈʃa.ða/ n fem
remate
(esports de pilota) Cop de dalt a baix executat amb potència per a dificultar al màxim el retorn de la pilota o el volant abans del bot o per a aconseguir un bot molt alt.
hundimiento
(basquetbol) Acció i efecte d'introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmaixada en suspensió n fem
remate en suspensión

esmaixada mitjana n fem
remate medio

esmaixada rectificada n fem
remate rectificado

esmaixador /ez.ma.ʃaˈðoɾ/ /ez.maj.ʃaˈðo/ /ez.maj.ʃaˈðoɾ/ /əz.mə.ʃəˈðo/ n masc
rematador

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ alg ant bal cent eiv esmaix esmaixa esmaixada esmaixades esmaixaia esmaixaien esmaixaies esmaixam esmaixant esmaixar esmaixara esmaixaran esmaixarem esmaixaren esmaixares esmaixareu esmaixaria esmaixarien esmaixaries esmaixariva esmaixariven esmaixarives esmaixarà esmaixaràs esmaixaré esmaixaríem esmaixaríeu esmaixarívem esmaixaríveu esmaixassen esmaixasses esmaixassin esmaixassis esmaixat esmaixats esmaixau esmaixava esmaixaven esmaixaves esmaixavi esmaixavo esmaixe esmaixeguem esmaixeguessa esmaixeguessen esmaixeguesses esmaixegueu esmaixegués esmaixeguéssom esmaixeguéssou esmaixem esmaixen esmaixes esmaixessa esmaixessen esmaixesses esmaixessi esmaixessin esmaixessis esmaixeu esmaixi esmaixin esmaixis esmaixo esmaixos esmaixs esmaixà esmaixàiem esmaixàieu esmaixàrem esmaixàreu esmaixàs esmaixàssem esmaixàsseu esmaixàssim esmaixàssiu esmaixàvem esmaixàvets esmaixàveu esmaixàvom esmaixés esmaixéssem esmaixésseu esmaixéssim esmaixéssiu esmaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dar un remate
(esports de pilota) Colpejar la pilota o el volant de dalt a baix amb potència per a dificultar-ne al màxim el retorn abans del bot o per a aconseguir un bot molt alt.
dar un mate
(basquetbol) Introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
esmalte

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ alg ant bal cent eiv esmalt esmalta esmaltada esmaltades esmaltaia esmaltaien esmaltaies esmaltam esmaltant esmaltar esmaltara esmaltaran esmaltarem esmaltaren esmaltares esmaltareu esmaltaria esmaltarien esmaltaries esmaltariva esmaltariven esmaltarives esmaltarà esmaltaràs esmaltaré esmaltaríem esmaltaríeu esmaltarívem esmaltaríveu esmaltassen esmaltasses esmaltassin esmaltassis esmaltat esmaltats esmaltau esmaltava esmaltaven esmaltaves esmaltavi esmaltavo esmalte esmalteguem esmalteguessa esmalteguessen esmalteguesses esmaltegueu esmaltegués esmalteguéssom esmalteguéssou esmaltem esmalten esmaltes esmaltessa esmaltessen esmaltesses esmaltessi esmaltessin esmaltessis esmalteu esmalti esmaltin esmaltis esmalto esmaltos esmalts esmaltà esmaltàiem esmaltàieu esmaltàrem esmaltàreu esmaltàs esmaltàssem esmaltàsseu esmaltàssim esmaltàssiu esmaltàvem esmaltàvets esmaltàveu esmaltàvom esmaltés esmaltéssem esmaltésseu esmaltéssim esmaltéssiu esmaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esmaltar

esmaperdut /ˌez.ma.peɾˈðut/ /ˌəz.mə.pəɾˈðut/ /ˌɛz.mə.pərˈðut/ adj masc
desorientado

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
enmienda

esmenable /ez.meˈna.bɫe/ /ez.meˈna.βɫe/ /ez.meˈnab.bɫe/ /əz.məˈna.βɫə/ /əz.məˈnab.bɫə/ adj
enmendable

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esmena esmenada esmenades esmenam esmenant esmenar esmenara esmenaran esmenarem esmenaren esmenares esmenareu esmenaria esmenarien esmenaries esmenarà esmenaràs esmenaré esmenaríem esmenaríeu esmenassen esmenasses esmenassin esmenassis esmenat esmenats esmenau esmenava esmenaven esmenaves esmene esmenem esmenen esmenes esmenessen esmenesses esmenessin esmenessis esmeneu esmeni esmenin esmenis esmeno esmenà esmenàrem esmenàreu esmenàs esmenàssem esmenàsseu esmenàssim esmenàssiu esmenàvem esmenàveu esmenés esmenéssem esmenésseu esmenéssim esmenéssiu esmení esmèn occ sept val v
enmendar
(dret) Rectificar una llei, una sentència.

esment /azˈmen/ /azˈment/ /ezˈmen/ /ezˈment/ /əzˈmen/ /əzˈment/ n masc
mención
Comunicació d'una notícia.
cuidado
Atenció en fer una cosa.

esmentar /ez.menˈta/ /ez.menˈtaɾ/ /əz.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esment esmenta esmentada esmentades esmentam esmentant esmentar esmentara esmentaran esmentarem esmentaren esmentares esmentareu esmentaria esmentarien esmentaries esmentarà esmentaràs esmentaré esmentaríem esmentaríeu esmentassen esmentasses esmentassin esmentassis esmentat esmentats esmentau esmentava esmentaven esmentaves esmente esmentem esmenten esmentes esmentessen esmentesses esmentessin esmentessis esmenteu esmenti esmentin esmentis esmento esmentà esmentàrem esmentàreu esmentàs esmentàssem esmentàsseu esmentàssim esmentàssiu esmentàvem esmentàveu esmentés esmentéssem esmentésseu esmentéssim esmentéssiu esmentí occ sept val v
mencionar

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
esmeril

esmerçar /az.merˈsa/ /ez.merˈsa/ /ez.meɾˈsa/ /ez.meɾˈsaɾ/ /əz.mərˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esmerce esmercem esmercen esmerces esmercessen esmercesses esmercessin esmercessis esmerceu esmerci esmercin esmercis esmercés esmercéssem esmercésseu esmercéssim esmercéssiu esmercí esmerç esmerça esmerçada esmerçades esmerçam esmerçant esmerçar esmerçara esmerçaran esmerçarem esmerçaren esmerçares esmerçareu esmerçaria esmerçarien esmerçaries esmerçarà esmerçaràs esmerçaré esmerçaríem esmerçaríeu esmerçassen esmerçasses esmerçassin esmerçassis esmerçat esmerçats esmerçau esmerçava esmerçaven esmerçaves esmerço esmerçà esmerçàrem esmerçàreu esmerçàs esmerçàssem esmerçàsseu esmerçàssim esmerçàssiu esmerçàvem esmerçàveu occ sept val v
invertir

esmicolar /az.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫaɾ/ /əz.mi.koˈɫa/ /əz.mi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esmicol esmicola esmicolada esmicolades esmicolam esmicolant esmicolar esmicolara esmicolaran esmicolarem esmicolaren esmicolares esmicolareu esmicolaria esmicolarien esmicolaries esmicolarà esmicolaràs esmicolaré esmicolaríem esmicolaríeu esmicolassen esmicolasses esmicolassin esmicolassis esmicolat esmicolats esmicolau esmicolava esmicolaven esmicolaves esmicole esmicolem esmicolen esmicoles esmicolessen esmicolesses esmicolessin esmicolessis esmicoleu esmicoli esmicolin esmicolis esmicolo esmicolà esmicolàrem esmicolàreu esmicolàs esmicolàssem esmicolàsseu esmicolàssim esmicolàssiu esmicolàvem esmicolàveu esmicolés esmicoléssem esmicolésseu esmicoléssim esmicoléssiu esmicolí occ sept val v
desmenuzar

esmirla /ezˈmiɾ.ɫa/ /əzˈmir.ɫə/ n fem
esmerejón

esmorteir /ez.mor.teˈi/ /ez.moɾ.teˈi/ /ez.moɾ.teˈiɾ/ /əz.moɾ.təˈi/ /əz.mur.təˈi/ bal esmorteeix esmorteeixen esmorteeixes esmorteeixi esmorteeixin esmorteeixis esmorteeixo esmorteesc esmorteesqui esmorteesquin esmorteesquis esmorteint esmorteir esmorteiran esmorteirem esmorteireu esmorteiria esmorteirien esmorteiries esmorteirà esmorteiràs esmorteiré esmorteiríem esmorteiríeu esmorteí esmorteíem esmorteíeu esmorteírem esmorteíreu esmorteís esmorteíssem esmorteísseu esmorteíssim esmorteíssiu esmorteïa esmorteïda esmorteïdes esmorteïen esmorteïes esmorteïguem esmorteïgueu esmorteïm esmorteïren esmorteïres esmorteïssen esmorteïsses esmorteïssin esmorteïssis esmorteït esmorteïts esmorteïu sept v
amortiguar

esmorteïment n masc
amortiguamiento

esmortir /az.morˈti/ /az.moɾˈtiɾ/ /ez.morˈti/ /ez.moɾˈti/ /ez.moɾˈtiɾ/ /əz.moɾˈti/ /əz.murˈti/ bal esmorteix esmorteixen esmorteixes esmorteixi esmorteixin esmorteixis esmorteixo esmortesc esmortesqui esmortesquin esmortesquis esmortia esmortida esmortides esmortien esmorties esmortiguem esmortigueu esmortim esmortint esmortir esmortira esmortiran esmortirem esmortiren esmortires esmortireu esmortiria esmortirien esmortiries esmortirà esmortiràs esmortiré esmortiríem esmortiríeu esmortisc esmortisca esmortisquen esmortisques esmortissen esmortisses esmortissin esmortissis esmortit esmortits esmortiu esmortix esmortixen esmortixes esmortixo esmortí esmortíem esmortíeu esmortírem esmortíreu esmortís esmortíssem esmortísseu esmortíssim esmortíssiu n-occ occ sept val v
amortecer

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
desayuno
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esmorz esmorza esmorzada esmorzades esmorzam esmorzant esmorzar esmorzara esmorzaran esmorzarem esmorzaren esmorzares esmorzareu esmorzaria esmorzarien esmorzaries esmorzarà esmorzaràs esmorzaré esmorzaríem esmorzaríeu esmorzassen esmorzasses esmorzassin esmorzassis esmorzat esmorzats esmorzau esmorzava esmorzaven esmorzaves esmorze esmorzem esmorzen esmorzes esmorzessen esmorzesses esmorzessin esmorzessis esmorzeu esmorzi esmorzin esmorzis esmorzo esmorzà esmorzàrem esmorzàreu esmorzàs esmorzàssem esmorzàsseu esmorzàssim esmorzàssiu esmorzàvem esmorzàveu esmorzés esmorzéssem esmorzésseu esmorzéssim esmorzéssiu esmorzí occ sept val v
desayunar
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

esmunyir /az.muˈɲi/ /az.muˈɲiɾ/ /ez.muˈɲi/ /ez.muˈɲiɾ/ /əz.muˈɲi/ alg bal eiv esmuny esmunya esmunyen esmunyes esmunyi esmunyia esmunyida esmunyides esmunyien esmunyies esmunyiguem esmunyigueu esmunyim esmunyin esmunyint esmunyir esmunyira esmunyiran esmunyirem esmunyiren esmunyires esmunyireu esmunyiria esmunyirien esmunyiries esmunyirà esmunyiràs esmunyiré esmunyiríem esmunyiríeu esmunyis esmunyissen esmunyisses esmunyissin esmunyissis esmunyit esmunyits esmunyiu esmunyo esmunys esmunyí esmunyíem esmunyíeu esmunyírem esmunyíreu esmunyís esmunyíssem esmunyísseu esmunyíssim esmunyíssiu occ sept v.cent val v
escurrir

esmussar /az.muˈsa/ /az.muˈsaɾ/ /ez.muˈsa/ /ez.muˈsaɾ/ /əz.muˈsa/ alg ant bal cent eiv esmussa esmussada esmussades esmussaia esmussaien esmussaies esmussam esmussant esmussar esmussara esmussaran esmussarem esmussaren esmussares esmussareu esmussaria esmussarien esmussaries esmussariva esmussariven esmussarives esmussarà esmussaràs esmussaré esmussaríem esmussaríeu esmussarívem esmussaríveu esmussassen esmussasses esmussassin esmussassis esmussat esmussats esmussau esmussava esmussaven esmussaves esmussavi esmussavo esmusse esmusseguem esmusseguessa esmusseguessen esmusseguesses esmussegueu esmussegués esmusseguéssom esmusseguéssou esmussem esmussen esmusses esmussessa esmussessen esmussesses esmussessi esmussessin esmussessis esmusseu esmussi esmussin esmussis esmusso esmussos esmussà esmussàiem esmussàieu esmussàrem esmussàreu esmussàs esmussàssem esmussàsseu esmussàssim esmussàssiu esmussàvem esmussàvets esmussàveu esmussàvom esmussés esmusséssem esmussésseu esmusséssim esmusséssiu esmussí esmús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embotar
Fer disminuir l'agudesa del tall o de la punta (d'un estri o d'una arma).
Fer menys viva una facultat sensitiva o intel·lectiva.
disgustar
Decebre, disgustar, posar de mal humor.

esnap n masc
saque

esnob /ezˈnɔp/ /əzˈnɔp/ n neut
esnob

esofagitis /e.zo.faˈd͡ʒi.tis/ /e.zo.faˈʒi.tis/ /ə.zo.fəˈʒi.tis/ /ə.zu.fəˈʒi.tis/ n fem
esofagitis

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
espacial

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
espagueti

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
espacio
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espai contrari n masc
espacio contrario

espai de benvinguda educativa n masc
espacio de bienvenida educativa

espai de fons n masc
espacio de fondo

espai de joc n masc
espacio de juego
(tennis de taula) Zona de 7 m d'amplada i 14 de llargada delimitada lateralment per tanques d'una alçària de 5 m, dintre la qual es disputen els partits de tennis de taula.

espai de pas n masc
espacio de paso

espai educatiu n masc
espacio didáctico

espai europeu d'educació superior n masc
espacio europeo de educación superior

espai europeu de la informació n masc
espacio europeo de la información

espai europeu de recerca n masc
espacio europeo de investigación

espai europeu del coneixement n masc
espacio europeo del conocimiento

espai exterior n masc
espacio exterior

espai inferior n masc
espacio inferior

espai lliure n masc
espacio libre
(voleibol) Espai corresponent a la projecció superior de la pista de joc, sense obstacles per al joc i d'una alçària mínima de 7 m.
(hoquei sobre herba) Zona del camp de joc on es pot jugar la bola amb més possibilitats d'èxit en un moment determinat d'un partit, perquè no és ocupada per cap jugador.

espai lliure de marcatge n masc
espacio libre de marcaje

espai propi n masc
espacio propio

espai subaracnoïdal n masc
cavidad subaracnoidea

espaiosament /es.paˌjo.zaˈmen/ /es.paˌjo.zaˈment/ /əs.pəˌjo.zəˈmen/ /əs.pəˌjo.zəˈment/ adv
espaciosamente

espant /asˈpan/ /esˈpan/ /esˈpant/ /əsˈpan/ /əsˈpant/ n masc
espanto

espantadís /as.pan.taˈðis/ /es.pan.taˈðis/ /əs.pən.təˈðis/ n masc
asustadizo

espantallops /esˌpan.taˈʎops/ /əsˌpan.təˈʎops/ n masc
espantalobos

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
espantapájaros

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ alg ant bal cent eiv espant espanta espantada espantades espantaia espantaien espantaies espantam espantant espantar espantara espantaran espantarem espantaren espantares espantareu espantaria espantarien espantaries espantariva espantariven espantarives espantarà espantaràs espantaré espantaríem espantaríeu espantarívem espantaríveu espantassen espantasses espantassin espantassis espantat espantats espantau espantava espantaven espantaves espantavi espantavo espante espanteguem espanteguessa espanteguessen espanteguesses espantegueu espantegués espanteguéssom espanteguéssou espantem espanten espantes espantessa espantessen espantesses espantessi espantessin espantessis espanteu espanti espantin espantis espanto espantos espants espantà espantàiem espantàieu espantàrem espantàreu espantàs espantàssem espantàsseu espantàssim espantàssiu espantàvem espantàvets espantàveu espantàvom espantés espantéssem espantésseu espantéssim espantéssiu espantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
espantar

espantosament /es.panˌto.zaˈmen/ /es.panˌto.zaˈment/ /əs.pənˌto.zəˈmen/ /əs.pənˌto.zəˈment/ adv
espantosamente

espantós /as.panˈtos/ /es.panˈtos/ /əs.pənˈtos/ adj masc
espantoso

espanyar /as.paˈɲa/ /es.paˈɲa/ /es.paˈɲaɾ/ /əs.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) espany espanya espanyada espanyades espanyam espanyant espanyar espanyara espanyaran espanyarem espanyaren espanyares espanyareu espanyaria espanyarien espanyaries espanyarà espanyaràs espanyaré espanyaríem espanyaríeu espanyassen espanyasses espanyassin espanyassis espanyat espanyats espanyau espanyava espanyaven espanyaves espanye espanyem espanyen espanyes espanyessen espanyesses espanyessin espanyessis espanyeu espanyi espanyin espanyis espanyo espanyà espanyàrem espanyàreu espanyàs espanyàssem espanyàsseu espanyàssim espanyàssiu espanyàvem espanyàveu espanyés espanyéssem espanyésseu espanyéssim espanyéssiu espanyí occ sept val v
descerrajar

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
español
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
español
Habitant o nadiu d'Espanya.
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espanyolització /es.pa.ɲo.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.pa.ɲo.ɫi.za.siˈo/ /əs.pə.ɲo.ɫi.d͡zə.siˈo/ /əs.pə.ɲu.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
españolización

espanyolitzar /es.pa.ɲo.ɫiˈd͡za/ /es.pa.ɲo.ɫiˈza/ /es.pa.ɲo.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.ɲo.ɫiˈd͡za/ /əs.pə.ɲu.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv espanyolitz espanyolitza espanyolitzada espanyolitzades espanyolitzaia espanyolitzaien espanyolitzaies espanyolitzam espanyolitzant espanyolitzar espanyolitzara espanyolitzaran espanyolitzarem espanyolitzaren espanyolitzares espanyolitzareu espanyolitzaria espanyolitzarien espanyolitzaries espanyolitzariva espanyolitzariven espanyolitzarives espanyolitzarà espanyolitzaràs espanyolitzaré espanyolitzaríem espanyolitzaríeu espanyolitzarívem espanyolitzaríveu espanyolitzassen espanyolitzasses espanyolitzassin espanyolitzassis espanyolitzat espanyolitzats espanyolitzau espanyolitzava espanyolitzaven espanyolitzaves espanyolitzavi espanyolitzavo espanyolitze espanyolitzeguem espanyolitzeguessa espanyolitzeguessen espanyolitzeguesses espanyolitzegueu espanyolitzegués espanyolitzeguéssom espanyolitzeguéssou espanyolitzem espanyolitzen espanyolitzes espanyolitzessa espanyolitzessen espanyolitzesses espanyolitzessi espanyolitzessin espanyolitzessis espanyolitzeu espanyolitzi espanyolitzin espanyolitzis espanyolitzo espanyolitzos espanyolitzs espanyolitzà espanyolitzàiem espanyolitzàieu espanyolitzàrem espanyolitzàreu espanyolitzàs espanyolitzàssem espanyolitzàsseu espanyolitzàssim espanyolitzàssiu espanyolitzàvem espanyolitzàvets espanyolitzàveu espanyolitzàvom espanyolitzés espanyolitzéssem espanyolitzésseu espanyolitzéssim espanyolitzéssiu espanyolitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
españolizar

esparadrap /es.pa.ɾaˈðɾap/ /əs.pə.ɾəˈðɾap/ n masc
esparadrapo

esparcet /as.paɾˈset/ /es.paɾˈset/ /əs.pərˈsɛt/ n masc
esparceta

espardenya /as.paɾˈðe.nɛ/ /as.paɾˈðe.ɲa/ /es.paɾˈðe.ɲa/ /əs.pərˈdɛ.ɲə/ /əs.pərˈðɛ.ɲə/ /əs.pəɾˈðə.ɲə/ n fem
alpargata esparteña

esparpalladament /es.par.paˌʎa.ðaˈmen/ /es.paɾ.paˌʎa.ðaˈmen/ /es.paɾ.paˌʎa.ðaˈment/ /əs.pər.pəˌʎa.ðəˈmen/ /əs.pəɾ.pəˌʎa.ðəˈment/ adv
esparcidamente

esparrall /es.paˈraʎ/ /əs.pəˈraj/ /əs.pəˈraʎ/ n masc
esparrayón

esparsament /esˌpar.saˈmen/ /esˌpaɾ.saˈmen/ /esˌpaɾ.saˈment/ /əsˌpar.səˈmen/ /əsˌpaɾ.səˈment/ adv
esparcidamente

espart /esˈpaɾt/ /əsˈpart/ n masc
esparto

espartà /əs.pərˈta/ adj masc
espartano
Relatiu o pertanyent a Esparta.

espartà /əs.pərˈta/ n masc
espartano
Persona que habita o és originària d'Esparta.

esparver /es.parˈβe/ /es.paɾˈveɾ/ /es.paɾˈβe/ /əs.pərˈbe/ /əs.pəɾˈve/ /əs.pəɾˈveɾ/ n masc
gavilán
Ocell rapinyaire de dors marró grisós i el pit ratllat que s’alimenta d’ocells petits en boscos (Accipiter nisus).
esparavel
Filat rodó de pesca fluvial en llocs de poc fons.

esparverar /as.par.βeˈɾa/ /as.paɾ.veˈɾaɾ/ /es.par.βeˈɾa/ /es.paɾ.veˈɾaɾ/ /es.paɾ.βeˈɾa/ /əs.pər.bəˈɾa/ /əs.pəɾ.vəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esparver esparvera esparverada esparverades esparveram esparverant esparverar esparverara esparveraran esparverarem esparveraren esparverares esparverareu esparveraria esparverarien esparveraries esparverarà esparveraràs esparveraré esparveraríem esparveraríeu esparverassen esparverasses esparverassin esparverassis esparverat esparverats esparverau esparverava esparveraven esparveraves esparvere esparverem esparveren esparveres esparveressen esparveresses esparveressin esparveressis esparvereu esparveri esparverin esparveris esparvero esparverà esparveràrem esparveràreu esparveràs esparveràssem esparveràsseu esparveràssim esparveràssiu esparveràvem esparveràveu esparverés esparveréssem esparverésseu esparveréssim esparveréssiu esparverí occ sept val v
amilanar

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
espada
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
espada espadas
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.
espadas
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla.

espasada /as.paˈza.ðɛ/ /as.paˈza/ /es.paˈza.ða/ /əs.pəˈza.ðə/ n fem
espadado

espatarrar /as.pa.taˈra/ /as.pa.taˈraɾ/ /es.pa.taˈra/ /es.pa.taˈraɾ/ /əs.pə.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. espatarra espatarrada espatarrades espatarrant espatarrar espatarrara espatarraran espatarrarem espatarraren espatarrares espatarrareu espatarraria espatarrarien espatarraries espatarrarà espatarraràs espatarraré espatarraríem espatarraríeu espatarrassen espatarrasses espatarrat espatarrats espatarrava espatarraven espatarraves espatarre espatarrem espatarren espatarres espatarressen espatarresses espatarressin espatarressis espatarreu espatarri espatarrin espatarris espatarro espatarrà espatarràrem espatarràreu espatarràssem espatarràsseu espatarràvem espatarràveu espatarrés espatarréssem espatarrésseu espatarréssim espatarréssiu espatarrí occ sept val val (1) v
despatarrar

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
hombro

espatllar /as.paɫˈɫa/ /as.paɫˈɫaɾ/ /as.paʎˈʎa/ /es.paɫˈɫaɾ/ /es.paʎˈʎa/ /əs.pəɫˈɫa/ /əs.pəʎˈʎa/ alg ant bal cent eiv espatll espatlla espatllada espatllades espatllaia espatllaien espatllaies espatllam espatllant espatllar espatllara espatllaran espatllarem espatllaren espatllares espatllareu espatllaria espatllarien espatllaries espatllariva espatllariven espatllarives espatllarà espatllaràs espatllaré espatllaríem espatllaríeu espatllarívem espatllaríveu espatllassen espatllasses espatllassin espatllassis espatllat espatllats espatllau espatllava espatllaven espatllaves espatllavi espatllavo espatlle espatlleguem espatlleguessa espatlleguessen espatlleguesses espatllegueu espatllegués espatlleguéssom espatlleguéssou espatllem espatllen espatlles espatllessa espatllessen espatllesses espatllessi espatllessin espatllessis espatlleu espatlli espatllin espatllis espatllo espatllos espatlls espatllà espatllàiem espatllàieu espatllàrem espatllàreu espatllàs espatllàssem espatllàsseu espatllàssim espatllàssiu espatllàvem espatllàvets espatllàveu espatllàvom espatllés espatlléssem espatllésseu espatlléssim espatlléssiu espatllí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estropear

espatllera /es.paɫˈɫe.ɾa/ /es.paʎˈʎe.ɾa/ /əs.pəɫˈɫe.ɾə/ /əs.pəʎˈʎe.ɾə/ n fem
hombrera
(hoquei sobre gel) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se l'espatlla, la part alta del braç, el pit i la part superior del ventre.

espavilar /as.pa.βiˈɫa/ /es.pa.viˈɫaɾ/ /es.pa.βiˈɫa/ /əs.pə.viˈɫa/ /əs.pə.βiˈɫa/ alg ant bal cent eiv espavil espavila espavilada espavilades espavilaia espavilaien espavilaies espavilam espavilant espavilar espavilara espavilaran espavilarem espavilaren espavilares espavilareu espavilaria espavilarien espavilaries espavilariva espavilariven espavilarives espavilarà espavilaràs espavilaré espavilaríem espavilaríeu espavilarívem espavilaríveu espavilassen espavilasses espavilassin espavilassis espavilat espavilats espavilau espavilava espavilaven espavilaves espavilavi espavilavo espavile espavileguem espavileguessa espavileguessen espavileguesses espavilegueu espavilegués espavileguéssom espavileguéssou espavilem espavilen espaviles espavilessa espavilessen espavilesses espavilessi espavilessin espavilessis espavileu espavili espavilin espavilis espavilo espavilos espavils espavilà espavilàiem espavilàieu espavilàrem espavilàreu espavilàs espavilàssem espavilàsseu espavilàssim espavilàssiu espavilàvem espavilàvets espavilàveu espavilàvom espavilés espaviléssem espavilésseu espaviléssim espaviléssiu espavilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
espabilar
Posar l'enteniment en actiu, aguditzar l'enginy.

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
especial

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
especialista

especialitat /es.pe.si.a.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈðat/ n fem
especialidad

especialitzar /es.pe.si.a.ɫiˈd͡za/ /es.pe.si.a.ɫiˈza/ /es.pe.si.a.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv especialitz especialitza especialitzada especialitzades especialitzaia especialitzaien especialitzaies especialitzam especialitzant especialitzar especialitzara especialitzaran especialitzarem especialitzaren especialitzares especialitzareu especialitzaria especialitzarien especialitzaries especialitzariva especialitzariven especialitzarives especialitzarà especialitzaràs especialitzaré especialitzaríem especialitzaríeu especialitzarívem especialitzaríveu especialitzassen especialitzasses especialitzassin especialitzassis especialitzat especialitzats especialitzau especialitzava especialitzaven especialitzaves especialitzavi especialitzavo especialitze especialitzeguem especialitzeguessa especialitzeguessen especialitzeguesses especialitzegueu especialitzegués especialitzeguéssom especialitzeguéssou especialitzem especialitzen especialitzes especialitzessa especialitzessen especialitzesses especialitzessi especialitzessin especialitzessis especialitzeu especialitzi especialitzin especialitzis especialitzo especialitzos especialitzs especialitzà especialitzàiem especialitzàieu especialitzàrem especialitzàreu especialitzàs especialitzàssem especialitzàsseu especialitzàssim especialitzàssiu especialitzàvem especialitzàvets especialitzàveu especialitzàvom especialitzés especialitzéssem especialitzésseu especialitzéssim especialitzéssiu especialitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
especializar

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ adv
especialmente

especiar /es.pe.siˈa/ /es.pe.siˈaɾ/ /əs.pə.siˈa/ alg bal eiv especia especiada especiades especiam especiant especiar especiara especiaran especiarem especiaren especiares especiareu especiaria especiarien especiaries especiarà especiaràs especiaré especiaríem especiaríeu especiassen especiasses especiassin especiassis especiat especiats especiau especiava especiaven especiaves especie especiem especien especies especiessen especiesses especiessin especiessis especieu especii especio especià especiàrem especiàreu especiàs especiàssem especiàsseu especiàssim especiàssiu especiàvem especiàveu especiés especiéssem especiésseu especiéssim especiéssiu especií especiï especiïn especiïs nota 1 occ sept v.cent val v
especiar

especificadament /es.pe.si.fiˌka.ðaˈmen/ /es.pe.si.fiˌka.ðaˈment/ /əs.pə.si.fiˌka.ðəˈmen/ /əs.pə.si.fiˌka.ðəˈment/ adv
especificadamente

especificar /es.pe.si.fiˈka/ /es.pe.si.fiˈkaɾ/ /əs.pə.si.fiˈka/ alg ant bal cent eiv especific especifica especificada especificades especificaia especificaien especificaies especificam especificant especificar especificara especificaran especificarem especificaren especificares especificareu especificaria especificarien especificaries especificariva especificariven especificarives especificarà especificaràs especificaré especificaríem especificaríeu especificarívem especificaríveu especificassen especificasses especificassin especificassis especificat especificats especificau especificava especificaven especificaves especificavi especificavo especifico especificos especificà especificàiem especificàieu especificàrem especificàreu especificàs especificàssem especificàsseu especificàssim especificàssiu especificàvem especificàvets especificàveu especificàvom especifique especifiqueguem especifiqueguessa especifiqueguessen especifiqueguesses especifiquegueu especifiquegués especifiqueguéssom especifiqueguéssou especifiquem especifiquen especifiques especifiquessa especifiquessen especifiquesses especifiquessi especifiquessin especifiquessis especifiqueu especifiqui especifiquin especifiquis especifiqués especifiquéssem especifiquésseu especifiquéssim especifiquéssiu especifiquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
especificar

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
espectáculo

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ n masc
espectador

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
espectro

especulativament /es.pe.ku.ɫaˌti.vaˈment/ /es.pe.ku.ɫaˌti.βaˈmen/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.vəˈmen/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.vəˈment/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
especulativamente

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
específico

específicament /es.peˌsi.fi.kaˈmen/ /es.peˌsi.fi.kaˈment/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈmen/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈment/ adv
específicamente

espelleringar /es.pe.ʎe.ɾiŋˈɡa/ /es.pe.ʎe.ɾiŋˈɡaɾ/ /əs.pə.ʎə.ɾiŋˈɡa/ alg bal eiv espellering espelleringa espelleringada espelleringades espelleringam espelleringant espelleringar espelleringara espelleringaran espelleringarem espelleringaren espelleringares espelleringareu espelleringaria espelleringarien espelleringaries espelleringarà espelleringaràs espelleringaré espelleringaríem espelleringaríeu espelleringassen espelleringasses espelleringassin espelleringassis espelleringat espelleringats espelleringau espelleringava espelleringaven espelleringaves espelleringo espelleringue espelleringuem espelleringuen espelleringues espelleringuessen espelleringuesses espelleringuessin espelleringuessis espelleringueu espelleringui espelleringuin espelleringuis espelleringués espelleringuéssem espelleringuésseu espelleringuéssim espelleringuéssiu espelleringuí espelleringà espelleringàrem espelleringàreu espelleringàs espelleringàssem espelleringàsseu espelleringàssim espelleringàssiu espelleringàvem espelleringàveu nota 1 occ sept v.cent val v
rasgar
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

espellucar /as.pe.ʎuˈkaɾ/ /es.pe.ʎuˈka/ /es.pe.ʎuˈkaɾ/ /əs.pə.ʎuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) espelluc espelluca espellucada espellucades espellucam espellucant espellucar espellucara espellucaran espellucarem espellucaren espellucares espellucareu espellucaria espellucarien espellucaries espellucarà espellucaràs espellucaré espellucaríem espellucaríeu espellucassen espellucasses espellucassin espellucassis espellucat espellucats espellucau espellucava espellucaven espellucaves espelluco espellucà espellucàrem espellucàreu espellucàs espellucàssem espellucàsseu espellucàssim espellucàssiu espellucàvem espellucàveu espelluque espelluquem espelluquen espelluques espelluquessen espelluquesses espelluquessin espelluquessis espelluqueu espelluqui espelluquin espelluquis espelluqués espelluquéssem espelluquésseu espelluquéssim espelluquéssiu espelluquí occ val v
rebuscar

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
vela

espera /esˈpe.ɾa/ /əsˈpe.ɾə/ n fem
espera

esperantisme /es.pe.ɾanˈtiz.me/ /əs.pə.ɾənˈtiz.mə/ n masc
esperantismo

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperantòleg /es.pe.ɾanˈtɔ.ɫek/ /əs.pə.ɾənˈtɔ.ɫək/ n masc
esperantólogo

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
esperanza

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esper espera esperada esperades esperam esperant esperar esperara esperaran esperarem esperaren esperares esperareu esperaria esperarien esperaries esperarà esperaràs esperaré esperaríem esperaríeu esperassen esperasses esperassin esperassis esperat esperats esperau esperava esperaven esperaves espere esperem esperen esperes esperessen esperesses esperessin esperessis espereu esperi esperin esperis espero esperà esperàrem esperàreu esperàs esperàssem esperàsseu esperàssim esperàssiu esperàvem esperàveu esperés esperéssem esperésseu esperéssim esperéssiu esperí occ sept val v
esperar aguardar
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
esperar
Tenir esperança en alguna cosa.

esperar amb candeletes v
esperar el santo advenimiento

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
espíritu
Part no material de la persona, ànima.
Criatura fantàstica que intervé al món després de morta.

esperonar /as.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈnaɾ/ /əs.pə.ɾoˈna/ /əs.pə.ɾuˈna/ alg ant bal cent eiv esperon esperona esperonada esperonades esperonaia esperonaien esperonaies esperonam esperonant esperonar esperonara esperonaran esperonarem esperonaren esperonares esperonareu esperonaria esperonarien esperonaries esperonariva esperonariven esperonarives esperonarà esperonaràs esperonaré esperonaríem esperonaríeu esperonarívem esperonaríveu esperonassen esperonasses esperonassin esperonassis esperonat esperonats esperonau esperonava esperonaven esperonaves esperonavi esperonavo esperone esperoneguem esperoneguessa esperoneguessen esperoneguesses esperonegueu esperonegués esperoneguéssom esperoneguéssou esperonem esperonen esperones esperonessa esperonessen esperonesses esperonessi esperonessin esperonessis esperoneu esperoni esperonin esperonis esperono esperonos esperons esperonà esperonàiem esperonàieu esperonàrem esperonàreu esperonàs esperonàssem esperonàsseu esperonàssim esperonàssiu esperonàvem esperonàvets esperonàveu esperonàvom esperonés esperonéssem esperonésseu esperonéssim esperonéssiu esperoní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
espolear
Picar amb els esperons al cavall.
(figuradament) Animar, encoratjar per fer alguna cosa.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
espuela

espessament /esˌpɛ.saˈmen/ /esˌpɛ.saˈment/ /əsˌpɛ.səˈmen/ /əsˌpɛ.səˈment/ adv
espesamente

espessir /as.peˈsi/ /es.peˈsi/ /es.peˈsiɾ/ /əs.pəˈsi/ bal espesseix espesseixen espesseixes espesseixi espesseixin espesseixis espesseixo espessesc espessesqui espessesquin espessesquis espessia espessida espessides espessien espessies espessiguem espessigueu espessim espessint espessir espessira espessiran espessirem espessiren espessires espessireu espessiria espessirien espessiries espessirà espessiràs espessiré espessiríem espessiríeu espessisc espessisca espessisquen espessisques espessissen espessisses espessissin espessissis espessit espessits espessiu espessix espessixen espessixes espessixo espessí espessíem espessíeu espessírem espessíreu espessís espessíssem espessísseu espessíssim espessíssiu n-occ occ sept val v
espesar

espet /asˈpet/ /esˈpet/ /əsˈpət/ /əsˈpɛt/ n masc
barracuda

espeternegar /es.pe.ter.neˈɣa/ /es.pe.teɾ.neˈɣa/ /es.pe.teɾ.neˈɣaɾ/ /əs.pə.tər.nəˈɣa/ alg bal eiv espeterneg espeternega espeternegada espeternegades espeternegam espeternegant espeternegar espeternegara espeternegaran espeternegarem espeternegaren espeternegares espeternegareu espeternegaria espeternegarien espeternegaries espeternegarà espeternegaràs espeternegaré espeternegaríem espeternegaríeu espeternegassen espeternegasses espeternegassin espeternegassis espeternegat espeternegats espeternegau espeternegava espeternegaven espeternegaves espeternego espeternegue espeterneguem espeterneguen espeternegues espeterneguessen espeterneguesses espeterneguessin espeterneguessis espeternegueu espeternegui espeterneguin espeterneguis espeternegués espeterneguéssem espeterneguésseu espeterneguéssim espeterneguéssiu espeterneguí espeternegà espeternegàrem espeternegàreu espeternegàs espeternegàssem espeternegàsseu espeternegàssim espeternegàssiu espeternegàvem espeternegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
patear
Moure's les flames violentament, saltant espurnes.
Donar cops de peu a terra, agitar les cames o les potes.

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
espía

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espia espiada espiades espiam espiant espiar espiara espiaran espiarem espiaren espiares espiareu espiaria espiarien espiaries espiarà espiaràs espiaré espiaríem espiaríeu espiassen espiasses espiassin espiassis espiat espiats espiau espiava espiaven espiaves espie espiem espien espies espiessen espiesses espiessin espiessis espieu espii espio espià espiàrem espiàreu espiàs espiàssem espiàsseu espiàssim espiàssiu espiàvem espiàveu espiés espiéssem espiésseu espiéssim espiéssiu espií espiï espiïn espiïs occ sept val v
espiar

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
mirilla

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ n neut
espía
Persona que espia per curiositat.
chivato
(col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espifiada /es.pi.fiˈa.ða/ /əs.pi.fiˈa.ðə/ n fem
pifia

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
espiga mazorca

espignet n masc
pitido

espigolar /as.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫaɾ/ /əs.pi.ɣoˈɫa/ /əs.pi.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) espigol espigola espigolada espigolades espigolam espigolant espigolar espigolara espigolaran espigolarem espigolaren espigolares espigolareu espigolaria espigolarien espigolaries espigolarà espigolaràs espigolaré espigolaríem espigolaríeu espigolassen espigolasses espigolassin espigolassis espigolat espigolats espigolau espigolava espigolaven espigolaves espigole espigolem espigolen espigoles espigolessen espigolesses espigolessin espigolessis espigoleu espigoli espigolin espigolis espigolo espigolà espigolàrem espigolàreu espigolàs espigolàssem espigolàsseu espigolàssim espigolàssiu espigolàvem espigolàveu espigolés espigoléssem espigolésseu espigoléssim espigoléssiu espigolí occ sept val v
espigar
Collir les espigues després de la segada.
Triar entre coses barrejades.

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
espina raspa
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
espinaca

espinada /es.piˈna.ða/ /əs.piˈna.ðə/ n fem
espinazo
(popular) columna vertebral

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ n fem
espineta

espinós /as.piˈnos/ /es.piˈnos/ /əs.piˈnos/ n masc
notacanto

espionatge /es.pi.oˈna.d͡ʒe/ /əs.pi.oˈna.d͡ʒə/ /əs.pi.uˈna.d͡ʒə/ n masc
espionaje

espira /esˈpi.ɾa/ /əsˈpi.ɾə/ n fem
espira

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ n fem
espiral

espirantització /es.pi.ɾan.ti.d͡za.siˈo/ /es.pi.ɾan.ti.za.siˈo/ /əs.pi.ɾən.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
espirantización

espiritisme /es.pi.ɾiˈtiz.me/ /əs.pi.ɾiˈtiz.mə/ n masc
espiritismo

espiritista /es.pi.ɾiˈtis.ta/ /es.pi.ɾiˈtis.te/ /əs.pi.ɾiˈtis.tə/ adj
espiritista
Relatiu a l’espiritisme.

espiritista /es.pi.ɾiˈtis.ta/ /es.pi.ɾiˈtis.te/ /əs.pi.ɾiˈtis.tə/ n neut
espiritista
Persona seguidora de l’espiritisme.

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
espiritual
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espiritualitat /es.pi.ɾi.tu.a.ɫiˈtat/ /əs.pi.ɾi.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
espiritual

espiritualitzar /es.pi.ɾi.tu.a.liˈd͡za/ /es.pi.ɾi.tu.a.liˈzaɾ/ /əs.pi.ɾi.tu.ə.ɫidˈza/ alg ant bal cent eiv espiritualitz espiritualitza espiritualitzada espiritualitzades espiritualitzaia espiritualitzaien espiritualitzaies espiritualitzam espiritualitzant espiritualitzar espiritualitzara espiritualitzaran espiritualitzarem espiritualitzaren espiritualitzares espiritualitzareu espiritualitzaria espiritualitzarien espiritualitzaries espiritualitzariva espiritualitzariven espiritualitzarives espiritualitzarà espiritualitzaràs espiritualitzaré espiritualitzaríem espiritualitzaríeu espiritualitzarívem espiritualitzaríveu espiritualitzassen espiritualitzasses espiritualitzassin espiritualitzassis espiritualitzat espiritualitzats espiritualitzau espiritualitzava espiritualitzaven espiritualitzaves espiritualitzavi espiritualitzavo espiritualitze espiritualitzeguem espiritualitzeguessa espiritualitzeguessen espiritualitzeguesses espiritualitzegueu espiritualitzegués espiritualitzeguéssom espiritualitzeguéssou espiritualitzem espiritualitzen espiritualitzes espiritualitzessa espiritualitzessen espiritualitzesses espiritualitzessi espiritualitzessin espiritualitzessis espiritualitzeu espiritualitzi espiritualitzin espiritualitzis espiritualitzo espiritualitzos espiritualitzs espiritualitzà espiritualitzàiem espiritualitzàieu espiritualitzàrem espiritualitzàreu espiritualitzàs espiritualitzàssem espiritualitzàsseu espiritualitzàssim espiritualitzàssiu espiritualitzàvem espiritualitzàvets espiritualitzàveu espiritualitzàvom espiritualitzés espiritualitzéssem espiritualitzésseu espiritualitzéssim espiritualitzéssiu espiritualitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
espiritualizar

espiritualment /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ adv
espiritualmente

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
aspillera tronera

espitllerar /es.pi.ʎeˈɾa/ /es.pi.ʎeˈɾaɾ/ /es.piʎ.ʎeˈɾa/ /əs.pi.ʎəˈɾa/ /əs.piʎ.ʎəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) espitller espitllera espitllerada espitllerades espitlleram espitllerant espitllerar espitllerara espitlleraran espitllerarem espitlleraren espitllerares espitllerareu espitlleraria espitllerarien espitlleraries espitllerarà espitlleraràs espitlleraré espitlleraríem espitlleraríeu espitllerassen espitllerasses espitllerassin espitllerassis espitllerat espitllerats espitllerau espitllerava espitlleraven espitlleraves espitllere espitllerem espitlleren espitlleres espitlleressen espitlleresses espitlleressin espitlleressis espitllereu espitlleri espitllerin espitlleris espitllero espitllerà espitlleràrem espitlleràreu espitlleràs espitlleràssem espitlleràsseu espitlleràssim espitlleràssiu espitlleràvem espitlleràveu espitllerés espitlleréssem espitllerésseu espitlleréssim espitlleréssiu espitllerí occ sept val v
aspillerar

espitregar /es.pi.tɾeˈɣa/ /es.pi.tɾeˈɣaɾ/ /əs.pi.tɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) espitraguessen espitraguesses espitraguessin espitraguessis espitragués espitraguéssem espitraguésseu espitraguéssim espitraguéssiu espitraguí espitreg espitrega espitregada espitregades espitregam espitregant espitregar espitregaran espitregarem espitregaren espitregares espitregareu espitregaria espitregarien espitregaries espitregarà espitregaràs espitregaré espitregaríem espitregaríeu espitregassen espitregasses espitregassin espitregassis espitregat espitregats espitregau espitregava espitregaven espitregaves espitrego espitreguem espitreguen espitregues espitregueu espitregui espitreguin espitreguis espitregà espitregàrem espitregàreu espitregàs espitregàssem espitregàsseu espitregàssim espitregàssiu espitregàvem espitregàveu sept v
despechugar

espitregat /es.pi.tɾeˈɣat/ /əs.pi.tɾəˈɣat/ adj
despechugado

esplai /asˈpɫaj/ /esˈpɫaj/ /əsˈpɫaj/ n masc
centro de recreo

esplendor /es.pɫenˈdo/ /es.pɫenˈdoɾ/ /əs.pɫənˈdo/ n fem
esplendor
Esclat de claror d'una closa que brilla o resplendeix.
Apogeu, punt àlgid d'allò que ha aconseguit un alt grau de desenvolupament, de riquesa, de fama...

esplet /esˈpɫet/ /əsˈpɫət/ /əsˈpɫɛt/ n masc
cosecha
Acció o efecte d'espletar.
abundancia
Gran quantitat, abundància.

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
garcilla bueyera

esplugar /as.pɫuˈɣa/ /es.pɫuˈɣa/ /es.pɫuˈɣaɾ/ /əs.pɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esplug espluga esplugada esplugades esplugam esplugant esplugar esplugara esplugaran esplugarem esplugaren esplugares esplugareu esplugaria esplugarien esplugaries esplugarà esplugaràs esplugaré esplugaríem esplugaríeu esplugassen esplugasses esplugassin esplugassis esplugat esplugats esplugau esplugava esplugaven esplugaves esplugo esplugue espluguem espluguen esplugues espluguessen espluguesses espluguessin espluguessis esplugueu esplugui espluguin espluguis esplugués espluguéssem espluguésseu espluguéssim espluguéssiu espluguí esplugà esplugàrem esplugàreu esplugàs esplugàssem esplugàsseu esplugàssim esplugàssiu esplugàvem esplugàveu occ sept val v
espulgar
Treure les puces, els polls.

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ adj masc
espléndido

espodosòl /es.po.ðoˈsɔɫ/ /əs.po.ðoˈsɔɫ/ /əs.pu.ðuˈsɔɫ/ n masc
espodosol

espoilejar /es.poj.ɫeˈd͡ʒa/ /es.poj.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /es.poj.ɫeˈʒa/ /əs.poj.ɫəˈd͡ʒa/ /əs.puj.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) espoilege espoilegem espoilegen espoileges espoilegessen espoilegesses espoilegessin espoilegessis espoilegeu espoilegi espoilegin espoilegis espoilegés espoilegéssem espoilegésseu espoilegéssim espoilegéssiu espoilegí espoileig espoileja espoilejada espoilejades espoilejam espoilejant espoilejar espoilejara espoilejaran espoilejarem espoilejaren espoilejares espoilejareu espoilejaria espoilejarien espoilejaries espoilejarà espoilejaràs espoilejaré espoilejaríem espoilejaríeu espoilejassen espoilejasses espoilejassin espoilejassis espoilejat espoilejats espoilejau espoilejava espoilejaven espoilejaves espoilejo espoilejà espoilejàrem espoilejàreu espoilejàs espoilejàssem espoilejàsseu espoilejàssim espoilejàssiu espoilejàvem espoilejàveu occ val v
espoilear

espoli /esˈpɔ.ɫi/ /əsˈpɔ.ɫi/ n masc
espolio

espoliació /es.po.ɫi.a.siˈo/ /əs.po.ɫi.ə.siˈo/ /əs.pu.ɫi.ə.siˈo/ n fem
expolio

espoliar /es.po.ɫiˈa/ /es.po.ɫiˈaɾ/ /əs.po.ɫiˈa/ /əs.pu.ɫiˈa/ alg bal eiv espolia espoliada espoliades espoliam espoliant espoliar espoliara espoliaran espoliarem espoliaren espoliares espoliareu espoliaria espoliarien espoliaries espoliarà espoliaràs espoliaré espoliaríem espoliaríeu espoliassen espoliasses espoliassin espoliassis espoliat espoliats espoliau espoliava espoliaven espoliaves espolie espoliem espolien espolies espoliessen espoliesses espoliessin espoliessis espolieu espolii espolio espolià espoliàrem espoliàreu espoliàs espoliàssem espoliàsseu espoliàssim espoliàssiu espoliàvem espoliàveu espoliés espoliéssem espoliésseu espoliéssim espoliéssiu espolií espoliï espoliïn espoliïs nota 1 occ sept v.cent val v
espoliar

espollar /as.poˈʎa/ /es.poˈʎa/ /es.poˈʎaɾ/ /əs.poˈʎa/ /əs.puˈʎa/ espolla espollada espollades espollant espollar espollaran espollarem espollaren espollares espollareu espollaria espollarien espollaries espollarà espollaràs espollaré espollaríem espollaríeu espollat espollats espollava espollaven espollaves espolle espollem espollen espolles espollessen espollesses espollessin espollessis espolleu espolli espollin espollis espollo espollà espollàrem espollàreu espollàvem espollàveu espollés espolléssem espollésseu espolléssim espolléssiu espollí occ sept v
despiojar

espolsar /as.poɫˈsa/ /es.poɫˈsa/ /es.poɫˈsaɾ/ /əs.poɫˈsa/ /əs.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espols espolsa espolsada espolsades espolsam espolsant espolsar espolsara espolsaran espolsarem espolsaren espolsares espolsareu espolsaria espolsarien espolsaries espolsarà espolsaràs espolsaré espolsaríem espolsaríeu espolsassen espolsasses espolsassin espolsassis espolsat espolsats espolsau espolsava espolsaven espolsaves espolse espolsem espolsen espolses espolsessen espolsesses espolsessin espolsessis espolseu espolsi espolsin espolsis espolso espolsà espolsàrem espolsàreu espolsàs espolsàssem espolsàsseu espolsàssim espolsàssiu espolsàvem espolsàveu espolsés espolséssem espolsésseu espolséssim espolséssiu espolsí occ sept val v
desempolvar
Treure la pols picant o fregant.
sacudir
Sacsejar perquè se’n desprenguin coses lleugeres.
sacudirse
(pronominal) Treure’s del damunt allò que fa nosa.

espona /asˈpo.nɛ/ /esˈpo.na/ /əsˈpo.nə/ n fem
lado
Costat del llit.

esponera /es.poˈne.ɾa/ /əs.poˈne.ɾə/ /əs.puˈne.ɾə/ n fem
ala

esponerosament /es.po.neˌɾo.zaˈmen/ /es.po.neˌɾo.zaˈment/ /əs.po.nəˌɾo.zəˈment/ /əs.pu.nəˌɾo.zəˈmen/ adv
copiosamente

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
esponja

esponjós /es.poɲˈd͡ʒos/ /əs.poɲˈʒos/ /əs.puɲˈʒos/ adj masc
esponjoso

espontani /es.ponˈta.ni/ /əs.ponˈta.ni/ /əs.punˈta.ni/ adj masc
espontáneo

espontàniament /es.ponˌta.ni.aˈmen/ /es.ponˌta.ni.aˈment/ /əs.ponˌta.ni.əˈment/ /əs.punˌta.ni.əˈmen/ adv
espontáneamente

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
espora

esport /esˈpɔɾt/ n masc
deporte

esport de pilota n masc
deporte de pelota

esport de raqueta n masc
deporte de raqueta

esportiu /es.poɾˈtiw/ /əs.poɾˈtiw/ /əs.purˈtiw/ adj masc
deportivo

esporuguir /as.po.ɾuˈɣi/ /es.po.ɾuˈɣi/ /es.po.ɾuˈɣiɾ/ /əs.po.ɾuˈɣi/ /əs.pu.ɾuˈɣi/ esporugueix esporugueixen esporugueixes esporugueixi esporugueixin esporugueixis esporugueixo esporuguia esporuguida esporuguides esporuguien esporuguies esporuguim esporuguint esporuguir esporuguiran esporuguirem esporuguiren esporuguires esporuguireu esporuguiria esporuguirien esporuguiries esporuguirà esporuguiràs esporuguiré esporuguiríem esporuguiríeu esporuguisca esporuguisquen esporuguisques esporuguissen esporuguisses esporuguissin esporuguissis esporuguit esporuguits esporuguiu esporuguix esporuguixen esporuguixes esporuguixo esporuguí esporuguíem esporuguíeu esporuguírem esporuguíreu esporuguís esporuguíssem esporuguísseu esporuguíssim esporuguíssiu n-occ occ sept v
amedrentar
Fer agafar por a algú.

esporàdicament /es.poˌɾa.ði.kaˈmen/ /es.poˌɾa.ði.kaˈment/ /əs.poˌɾa.ði.kəˈment/ /əs.puˌɾa.ði.kəˈmen/ adv
esporádicamente

esposa /esˈpɔ.za/ /esˈpɔ.zɔ/ n fem
esposa

esposallas n fem
boda

esposar /es.poˈza/ /es.poˈzaɾ/ /əs.poˈza/ /əs.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esposa esposada esposades esposam esposant esposar esposara esposaran esposarem esposaren esposares esposareu esposaria esposarien esposaries esposarà esposaràs esposaré esposaríem esposaríeu esposassen esposasses esposassin esposassis esposat esposats esposau esposava esposaven esposaves espose esposem esposen esposes esposessen esposesses esposessin esposessis esposeu esposi esposin esposis esposo esposà esposàrem esposàreu esposàs esposàssem esposàsseu esposàssim esposàssiu esposàvem esposàveu esposés esposéssem esposésseu esposéssim esposéssiu esposí espòs occ sept val v
desposar

esposayes n fem
boda

esprai /esˈpɾaj/ /əsˈpɾaj/ n masc
espray

espremedor /as.pɾe.meˈðo/ /es.pɾe.meˈðo/ /es.pɾe.meˈðoɾ/ /əs.pɾə.məˈðo/ n masc
exprimidor

esprimatxat /es.pɾi.maˈt͡ʃat/ /əs.pɾi.məˈt͡ʃat/ adj masc
delgaducho

esprémer /asˈpɾe.me/ /esˈpɾe.me/ /esˈpɾe.meɾ/ /əsˈpɾe.mə/ bal eiv esprem esprema espremem espremen esprement espremera espremeran espremerem espremeren espremeres espremereu espremeria espremerien espremeries espremerà espremeràs espremeré espremeríem espremeríeu espremes espremessen espremesses espremessin espremessis espremeu espremi espremia espremien espremies espremin espremis espremo esprems espremuda espremudes espremut espremuts espremé espremérem espreméreu espremés espreméssem espremésseu espreméssim espreméssiu espremí espremíem espremíeu esprémer occ sept v.cent val v
exprimir

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
chispa
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.
Petita porció d'una cosa.

espurnejar /as.pur.neˈʒa/ /es.pur.neˈʒa/ /es.puɾ.neˈd͡ʒa/ /es.puɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /əs.pur.nəˈʒa/ /əs.puɾ.nəˈd͡ʒa/ alg bal eiv espurnege espurnegem espurnegen espurneges espurnegessen espurnegesses espurnegessin espurnegessis espurnegeu espurnegi espurnegin espurnegis espurnegés espurnegéssem espurnegésseu espurnegéssim espurnegéssiu espurnegí espurneig espurneja espurnejada espurnejades espurnejam espurnejant espurnejar espurnejara espurnejaran espurnejarem espurnejaren espurnejares espurnejareu espurnejaria espurnejarien espurnejaries espurnejarà espurnejaràs espurnejaré espurnejaríem espurnejaríeu espurnejassen espurnejasses espurnejassin espurnejassis espurnejat espurnejats espurnejau espurnejava espurnejaven espurnejaves espurnejo espurnejà espurnejàrem espurnejàreu espurnejàs espurnejàssem espurnejàsseu espurnejàssim espurnejàssiu espurnejàvem espurnejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
chispear

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
espárrago

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
espátula

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
especia

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
especie

espèculum /esˈpɛ.ku.ɫum/ /əsˈpɛ.ku.ɫum/ n masc
espéculo

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ espessa espessos adj masc
espeso

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
lavanda lavándula

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
espín

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
espóiler

espòs /esˈpɔs/ n masc
esposo

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
escuadrón

esquaix /esˈkwajʃ/ n masc
squash

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ n masc
sentadilla

esquei /esˈkej/ /əsˈkɛj/ n masc
cresta

esqueix /asˈkejʃ/ /esˈkejʃ/ /əsˈkeʃ/ n masc
desgajadura
Ruptura de la branca que se'n porta part de l'escorça, i fins del tronc a la qual està agafada.
esqueje
Brot que s'arrenca del tronc o de la cama principal d'una planta, per replantar-la i fer noves arrels.
rasgón
Estrip de la roba.

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
esqueleto
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquella /asˈke.ʎa/ /asˈke.ʎɛ/ /esˈke.ʎa/ /əsˈke.ʎə/ /əsˈkɛ.ʎə/ n fem
esquila
Campana petita; picarol gros.
cencerro
Instrument fet d'una planxa prima de ferro o coure, soldada en figura de canó, oberta per un extrem i tancada per l'altre; en aquest darrer s'hi posen dues nanses, una en l'exterior per penjar-lo, i altra en l'interior per lligar el batall, que acostuma a ser d'ós, de ferro o de fusta molta forta.
arrancadera
La que porta l'esqueller.

esquellotada /es.ke.ʎoˈta.ða/ /əs.kə.ʎoˈta.ðə/ /əs.kə.ʎuˈta.ðə/ n fem
cencerrada

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
esquema
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquema corporal n masc
esquema corporal

esquema de coneixement n masc
esquema de conocimiento

esquemàtic /es.keˈma.tik/ /əs.kəˈma.tik/ adj masc
esquemático

esquemàticament /es.keˌma.ti.kaˈmen/ /es.keˌma.ti.kaˈment/ /əs.kəˌma.ti.kəˈmen/ /əs.kəˌma.ti.kəˈment/ adv
esquemáticamente

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
espalda dorso

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
cebo carnada

esquerar /as.keˈɾa/ /es.keˈɾa/ /es.keˈɾaɾ/ /əs.kəˈɾa/ alg ant bal cent eiv esquer esquera esquerada esquerades esqueraia esqueraien esqueraies esqueram esquerant esquerar esquerara esqueraran esquerarem esqueraren esquerares esquerareu esqueraria esquerarien esqueraries esquerariva esquerariven esquerarives esquerarà esqueraràs esqueraré esqueraríem esqueraríeu esquerarívem esqueraríveu esquerassen esquerasses esquerassin esquerassis esquerat esquerats esquerau esquerava esqueraven esqueraves esqueravi esqueravo esquere esquereguem esquereguessa esquereguessen esquereguesses esqueregueu esqueregués esquereguéssom esquereguéssou esquerem esqueren esqueres esqueressa esqueressen esqueresses esqueressi esqueressin esqueressis esquereu esqueri esquerin esqueris esquero esqueros esquers esquerà esqueràiem esqueràieu esqueràrem esqueràreu esqueràs esqueràssem esqueràsseu esqueràssim esqueràssiu esqueràvem esqueràvets esqueràveu esqueràvom esquerés esqueréssem esquerésseu esqueréssim esqueréssiu esquerí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cebar
Posar l'esquer en una eina de pesca.
prender
Un planter, arrelar i començar a créixer.

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
grieta
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerdill /es.keɾˈðiʎ/ /əs.kərˈdiʎ/ n masc
esquirla

esquerp /esˈkeɾp/ /əsˈkerp/ adj masc
huraño

esquerpament /esˌker.paˈmen/ /esˌkeɾ.paˈmen/ /esˌkeɾ.paˈment/ /əsˌker.pəˈmen/ /əsˌkeɾ.pəˈment/ adv
desabridamente

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
izquierda
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
izquierdo

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
zurdo
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ n masc
izquierdista
Persona pertanyent a un partit d'esquerra, o que és d'esquerres.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
sketch

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esquia esquiada esquiades esquiam esquiant esquiar esquiara esquiaran esquiarem esquiaren esquiares esquiareu esquiaria esquiarien esquiaries esquiarà esquiaràs esquiaré esquiaríem esquiaríeu esquiassen esquiasses esquiassin esquiassis esquiat esquiats esquiau esquiava esquiaven esquiaves esquie esquiem esquien esquies esquiessen esquiesses esquiessin esquiessis esquieu esquii esquio esquià esquiàrem esquiàreu esquiàs esquiàssem esquiàsseu esquiàssim esquiàssiu esquiàvem esquiàveu esquiés esquiéssem esquiésseu esquiéssim esquiéssiu esquií esquiï esquiïn esquiïs occ sept val v
esquiar

esquif /esˈkif/ /əsˈkif/ n masc
esquife
Bot de servei que es porta en els vaixells.

esquifir-se /es.kiˈfiɾ.se/ /əs.ki.firˈsə/ /əs.kiˈfir.sə/ /əs.kiˈfiɾ.sə/ alg ant bal centr eiv esquifeix esquifeixa esquifeixen esquifeixes esquifeixi esquifeixin esquifeixis esquifeixo esquifeixs esquifesc esquifesca esquifesquen esquifesques esquifesqui esquifesquin esquifesquis esquifia esquifida esquifides esquifien esquifies esquifiguem esquifiguera esquifigueren esquifigueres esquifiguessen esquifiguesses esquifiguessin esquifiguessis esquifigueu esquifigueva esquifigueven esquifigueves esquifigué esquifiguérem esquifiguéreu esquifigués esquifiguéssem esquifiguésseu esquifiguéssim esquifiguéssiu esquifiguévem esquifiguéveu esquifim esquifint esquifir esquifira esquifiran esquifirem esquifiren esquifires esquifireu esquifiria esquifirien esquifiries esquifiriva esquifiriven esquifirives esquifirà esquifiràs esquifiré esquifiríem esquifiríeu esquifirívem esquifiríveu esquifisc esquifisca esquifisco esquifiscos esquifisquem esquifisquen esquifisques esquifisqueu esquifissa esquifissen esquifisses esquifissi esquifissin esquifissis esquifist esquifit esquifits esquifiu esquifiva esquifiven esquifives esquifix esquifixa esquifixen esquifixes esquifixi esquifixin esquifixis esquifixo esquifixos esquifí esquifíem esquifíets esquifíeu esquifírem esquifíreu esquifís esquifíscon esquifíssem esquifísseu esquifíssim esquifíssiu esquifíssom esquifíssou esquifívem esquifíveu esquifíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encanijarse

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ alg ant bal cent eiv esquil esquila esquilada esquilades esquilaia esquilaien esquilaies esquilam esquilant esquilar esquilara esquilaran esquilarem esquilaren esquilares esquilareu esquilaria esquilarien esquilaries esquilariva esquilariven esquilarives esquilarà esquilaràs esquilaré esquilaríem esquilaríeu esquilarívem esquilaríveu esquilassen esquilasses esquilassin esquilassis esquilat esquilats esquilau esquilava esquilaven esquilaves esquilavi esquilavo esquile esquileguem esquileguessa esquileguessen esquileguesses esquilegueu esquilegués esquileguéssom esquileguéssou esquilem esquilen esquiles esquilessa esquilessen esquilesses esquilessi esquilessin esquilessis esquileu esquili esquilin esquilis esquilo esquilos esquils esquilà esquilàiem esquilàieu esquilàrem esquilàreu esquilàs esquilàssem esquilàsseu esquilàssim esquilàssiu esquilàvem esquilàvets esquilàveu esquilàvom esquilés esquiléssem esquilésseu esquiléssim esquiléssiu esquilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esquilar

esquimal /es.kiˈmaɫ/ /əs.kiˈmaɫ/ adj
esquimal
Relatiu al poble àrtic americà o a la seva llengua.

esquimal /es.kiˈmaɫ/ /əs.kiˈmaɫ/ n masc
esquimal
Grup de llengües dels pobles àrtics americans.

esquimal /es.kiˈmaɫ/ /əs.kiˈmaɫ/ n neut
esquimal
Individu del grup de pobles àrtics americans, des de Sibèria fins a Groenlàndia.

esquinància /es.kiˈnan.si.a/ /əs.kiˈnan.si.ə/ n fem
esquinancia

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ n masc
esguince

esquinçar /as.kinˈsa/ /es.kinˈsa/ /es.kinˈsaɾ/ /əs.kinˈsa/ alg ant bal cent eiv esquince esquinceguem esquinceguessa esquinceguessen esquinceguesses esquincegueu esquincegués esquinceguéssom esquinceguéssou esquincem esquincen esquinces esquincessa esquincessen esquincesses esquincessi esquincessin esquincessis esquinceu esquinci esquincin esquincis esquincés esquincéssem esquincésseu esquincéssim esquincéssiu esquincí esquinç esquinça esquinçada esquinçades esquinçaia esquinçaien esquinçaies esquinçam esquinçant esquinçar esquinçara esquinçaran esquinçarem esquinçaren esquinçares esquinçareu esquinçaria esquinçarien esquinçaries esquinçariva esquinçariven esquinçarives esquinçarà esquinçaràs esquinçaré esquinçaríem esquinçaríeu esquinçarívem esquinçaríveu esquinçassen esquinçasses esquinçassin esquinçassis esquinçat esquinçats esquinçau esquinçava esquinçaven esquinçaves esquinçavi esquinçavo esquinço esquinços esquinçà esquinçàiem esquinçàieu esquinçàrem esquinçàreu esquinçàs esquinçàssem esquinçàsseu esquinçàssim esquinçàssiu esquinçàvem esquinçàvets esquinçàveu esquinçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rasgar stracciare

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
ardilla
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
esquirol rompehuelgas
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
esquisto

esquitlla /esˈki.ʎa/ /esˈkiʎ.ʎa/ /əsˈki.ʎə/ /əsˈkiʎ.ʎə/ n fem
esquirla

esquitllada /as.kiʎˈʎa.ða/ /es.kiʎˈʎa.ða/ /es.kiˈʎa.ða/ /əs.kiʎˈʎa.ðə/ /əs.kiˈʎa.ðə/ n fem
rebote atrás

esquitllar /es.kiʎˈʎa/ /es.kiˈʎa/ /es.kiˈʎaɾ/ /əs.kiʎˈʎa/ /əs.kiˈʎa/ alg ant bal cent eiv esquitll esquitlla esquitllada esquitllades esquitllaia esquitllaien esquitllaies esquitllam esquitllant esquitllar esquitllara esquitllaran esquitllarem esquitllaren esquitllares esquitllareu esquitllaria esquitllarien esquitllaries esquitllariva esquitllariven esquitllarives esquitllarà esquitllaràs esquitllaré esquitllaríem esquitllaríeu esquitllarívem esquitllaríveu esquitllassen esquitllasses esquitllassin esquitllassis esquitllat esquitllats esquitllau esquitllava esquitllaven esquitllaves esquitllavi esquitllavo esquitlle esquitlleguem esquitlleguessa esquitlleguessen esquitlleguesses esquitllegueu esquitllegués esquitlleguéssom esquitlleguéssou esquitllem esquitllen esquitlles esquitllessa esquitllessen esquitllesses esquitllessi esquitllessin esquitllessis esquitlleu esquitlli esquitllin esquitllis esquitllo esquitllos esquitlls esquitllà esquitllàiem esquitllàieu esquitllàrem esquitllàreu esquitllàs esquitllàssem esquitllàsseu esquitllàssim esquitllàssiu esquitllàvem esquitllàvets esquitllàveu esquitllàvom esquitllés esquitlléssem esquitllésseu esquitlléssim esquitlléssiu esquitllí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cascar escabullirse resbalar
Donar un cop a les ametlles per separar la clofolla del fruit.
Lliscar alguna cosa dels dits quan estava sent col·locada.
Marxar procurant de no ser vist.

esquitx /asˈkit͡ʃ/ /esˈkit͡ʃ/ /əsˈkit͡ʃ/ n masc
salpicadura
Líquid o substància pastosa que s'escampa per l'aire i cau llançat.

esquitxar /as.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃaɾ/ /əs.kiˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esquitx esquitxa esquitxada esquitxades esquitxam esquitxant esquitxar esquitxara esquitxaran esquitxarem esquitxaren esquitxares esquitxareu esquitxaria esquitxarien esquitxaries esquitxarà esquitxaràs esquitxaré esquitxaríem esquitxaríeu esquitxassen esquitxasses esquitxassin esquitxassis esquitxat esquitxats esquitxau esquitxava esquitxaven esquitxaves esquitxe esquitxem esquitxen esquitxes esquitxessen esquitxesses esquitxessin esquitxessis esquitxeu esquitxi esquitxin esquitxis esquitxo esquitxà esquitxàrem esquitxàreu esquitxàs esquitxàssem esquitxàsseu esquitxàssim esquitxàssiu esquitxàvem esquitxàveu esquitxés esquitxéssem esquitxésseu esquitxéssim esquitxéssiu esquitxí occ sept val v
salpicar

esquiu /esˈkiw/ /əsˈkiw/ adj masc
esquivo

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esquiu esquiv esquiva esquivada esquivades esquivam esquivant esquivar esquivara esquivaran esquivarem esquivaren esquivares esquivareu esquivaria esquivarien esquivaries esquivarà esquivaràs esquivaré esquivaríem esquivaríeu esquivassen esquivasses esquivassin esquivassis esquivat esquivats esquivau esquivava esquivaven esquivaves esquive esquivem esquiven esquives esquivessen esquivesses esquivessin esquivessis esquiveu esquivi esquivin esquivis esquivo esquivà esquivàrem esquivàreu esquivàs esquivàssem esquivàsseu esquivàssim esquivàssiu esquivàvem esquivàveu esquivés esquivéssem esquivésseu esquivéssim esquivéssiu esquiví occ sept val v
esquivar

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
esquizofrenia

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
esquí

esquí de riu n masc
esquí de aguas bravas

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ n fem
ese

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
esencial

essencialment /e.sen.siˌaɫˈmen/ /e.sen.siˌaɫˈment/ /ə.sən.siˌaɫˈmen/ /ə.sən.siˌaɫˈment/ adv
esencialmente

essiu /eˈsiw/ /əˈsiw/ n masc
esivo

essència /eˈsɛn.si.a/ /əˈsɛn.si.ə/ n masc
esencia
Allò que constitueix el fons de l'ésser, el que té de permanent i invariable.
Substància que genera partícules volàtils responsables de l'olor.
"en essència": Expressió per a referir-se al tema central d'un assumpte, la part més important.

est n masc
este oriente

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
estenordeste

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
estesudeste

establar /as.tabˈbɫa/ /es.tabˈbɫa/ /es.taˈbɫaɾ/ /es.taˈβɫa/ /əs.təbˈbɫa/ /əs.təˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) establ establa establada establades establam establant establar establaran establarem establaren establares establareu establaria establarien establaries establarà establaràs establaré establaríem establaríeu establassen establasses establassin establassis establat establats establau establava establaven establaves estable establem establen estables establessen establesses establessin establessis estableu establi establin establis establo establà establàrem establàreu establàs establàssem establàsseu establàssim establàssiu establàvem establàveu establés establéssem establésseu establéssim establéssiu establí occ sept v
estabular

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
estable establo
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
establo cuadra
(per extensió) Lloc brut.

establement /esˌta.bɫeˈment/ /esˌta.βɫeˈmen/ /esˌtab.bɫeˈmen/ /əsˌta.βɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈment/ adv
establemente

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ bal estableix estableixen estableixes estableixi estableixin estableixis estableixo establert establerta establertes establerts establesc establesqui establesquin establesquis establia establida establides establien establies establiguem establigueu establim establint establir establira establiran establirem establiren establires establireu establiria establirien establiries establirà establiràs establiré establiríem establiríeu establisc establisca establisquen establisques establissen establisses establissin establissis establit establits establiu establix establixen establixes establixo establí establíem establíeu establírem establíreu establís establíssem establísseu establíssim establíssiu n-occ occ sept val v
establecer
Fundar o crear alguna cosa.

estabornir /as.ta.βorˈni/ /es.ta.boɾˈniɾ/ /es.ta.βorˈni/ /es.ta.βoɾˈni/ /əs.tə.boɾˈni/ /əs.tə.burˈni/ /əs.tə.βurˈni/ bal estaborneix estaborneixen estaborneixes estaborneixi estaborneixin estaborneixis estaborneixo estabornesc estabornesqui estabornesquin estabornesquis estabornia estabornida estabornides estabornien estabornies estaborniguem estabornigueu estabornim estabornint estabornir estabornira estaborniran estabornirem estaborniren estabornires estabornireu estaborniria estabornirien estaborniries estabornirà estaborniràs estaborniré estaborniríem estaborniríeu estabornisc estabornisca estabornisquen estabornisques estabornissen estabornisses estabornissin estabornissis estabornit estabornits estaborniu estabornix estabornixen estabornixes estabornixo estaborní estaborníem estaborníeu estabornírem estaborníreu estabornís estaborníssem estabornísseu estaborníssim estaborníssiu n-occ occ sept val v
aturdir

estaca /asˈta.ka/ /asˈta.kɛ/ /esˈta.ka/ /əsˈta.kə/ n fem
estaca

estacar /as.taˈka/ /as.taˈkaɾ/ /es.taˈka/ /es.taˈkaɾ/ /əs.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estac estaca estacada estacades estacam estacant estacar estacara estacaran estacarem estacaren estacares estacareu estacaria estacarien estacaries estacarà estacaràs estacaré estacaríem estacaríeu estacassen estacasses estacassin estacassis estacat estacats estacau estacava estacaven estacaves estaco estacà estacàrem estacàreu estacàs estacàssem estacàsseu estacàssim estacàssiu estacàvem estacàveu estaque estaquem estaquen estaques estaquessen estaquesses estaquessin estaquessis estaqueu estaqui estaquin estaquis estaqués estaquéssem estaquésseu estaquéssim estaquéssiu estaquí occ sept val v
estacar

estació /es.ta.siˈo/ n fem
estación
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estada /asˈta.ðɛ/ /esˈta.ða/ /əsˈta.ðə/ n fem
estancia
Fet de romandre a un lloc determinat durant un temps determinat.
stage
Activitat educativa en la qual, durant uns dies, es dedica un temps important a fer una activitat concreta sota el guiatge de tècnics especialistes i, generalment, en un lloc fora de la residència habitual.

estadant /as.taˈðan/ /es.taˈðan/ /es.taˈðant/ /əs.təˈðan/ /əs.təˈðant/ n masc
inquilino

estadi /esˈta.ði/ n masc
estadio
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadista /es.taˈðis.ta/ /es.taˈðis.te/ /əs.təˈðis.tə/ n neut
estadista

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
estadística

estadística descriptiva n fem
estadística descriptiva

estadística inferencial n fem
estadística inductiva

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
estafa

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ alg ant bal cent eiv estaf estafa estafada estafades estafaia estafaien estafaies estafam estafant estafar estafara estafaran estafarem estafaren estafares estafareu estafaria estafarien estafaries estafariva estafariven estafarives estafarà estafaràs estafaré estafaríem estafaríeu estafarívem estafaríveu estafassen estafasses estafassin estafassis estafat estafats estafau estafava estafaven estafaves estafavi estafavo estafe estafeguem estafeguessa estafeguessen estafeguesses estafegueu estafegués estafeguéssom estafeguéssou estafem estafen estafes estafessa estafessen estafesses estafessi estafessin estafessis estafeu estafi estafin estafis estafo estafos estafs estafà estafàiem estafàieu estafàrem estafàreu estafàs estafàssem estafàsseu estafàssim estafàssiu estafàvem estafàvets estafàveu estafàvom estafés estaféssem estafésseu estaféssim estaféssiu estafí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estafar
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estagnació /es.taŋ.na.siˈo/ /es.taɡ.na.siˈo/ /əs.təŋ.nə.siˈo/ n fem
estancamiento

estalactita /es.ta.ɫakˈti.ta/ /əs.tə.ɫəkˈti.tə/ n fem
estalactita

estalagmita /es.ta.ɫaɡˈmi.ta/ /əs.tə.ɫəɡˈmi.tə/ n fem
estalagmita

estalonar /as.ta.ɫoˈna/ /as.ta.ɫoˈnaɾ/ /es.ta.ɫoˈna/ /es.ta.ɫoˈnaɾ/ /əs.tə.ɫoˈna/ /əs.tə.ɫuˈna/ v
apuntalar
Sostenir una cosa amb estalons.
pisar
Treure el calçat pressionant amb la punta del peu el taló de l'altre.
ir pisando los talones
Seguir molt de prop algú, pressionar-lo.

estalquejar /es.taɫ.keˈd͡ʒa/ /es.taɫ.keˈd͡ʒaɾ/ /es.taɫ.keˈʒa/ /əs.təɫ.kəˈd͡ʒa/ /əs.təɫ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estalquege estalquegem estalquegen estalqueges estalquegessen estalquegesses estalquegessin estalquegessis estalquegeu estalquegi estalquegin estalquegis estalquegés estalquegéssem estalquegésseu estalquegéssim estalquegéssiu estalquegí estalqueig estalqueja estalquejada estalquejades estalquejam estalquejant estalquejar estalquejara estalquejaran estalquejarem estalquejaren estalquejares estalquejareu estalquejaria estalquejarien estalquejaries estalquejarà estalquejaràs estalquejaré estalquejaríem estalquejaríeu estalquejassen estalquejasses estalquejassin estalquejassis estalquejat estalquejats estalquejau estalquejava estalquejaven estalquejaves estalquejo estalquejà estalquejàrem estalquejàreu estalquejàs estalquejàssem estalquejàsseu estalquejàssim estalquejàssiu estalquejàvem estalquejàveu occ val v
estalquear

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ estàlvia adj masc
salvo safe

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ n masc
ahorro

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ alg bal eiv estalvia estalviada estalviades estalviam estalviant estalviar estalviara estalviaran estalviarem estalviaren estalviares estalviareu estalviaria estalviarien estalviaries estalviarà estalviaràs estalviaré estalviaríem estalviaríeu estalviassen estalviasses estalviassin estalviassis estalviat estalviats estalviau estalviava estalviaven estalviaves estalvie estalviem estalvien estalvies estalviessen estalviesses estalviessin estalviessis estalvieu estalvii estalvio estalvià estalviàrem estalviàreu estalviàs estalviàssem estalviàsseu estalviàssim estalviàssiu estalviàvem estalviàveu estalviés estalviéssem estalviésseu estalviéssim estalviéssiu estalvií estalviï estalviïn estalviïs nota 1 occ sept v.cent val v
ahorrar

estalvis /esˈtaɫ.vis/ /esˈtaɫ.βis/ /əsˈtaɫ.vis/ /əsˈtaɫ.βis/ n masc
salvamanteles

estaló /as.taˈɫo/ /es.taˈɫo/ /əs.təˈɫo/ n masc
puntal

estament /es.taˈmen/ /es.taˈment/ /əs.təˈmen/ /əs.təˈment/ n masc
estamento
Classe, conjunt d’individus amb la mateixa condició social.

estamenya /as.taˈme.ɲa/ /as.taˈme.ɲɛ/ /es.taˈme.ɲa/ /əs.təˈmə.ɲə/ /əs.təˈmɛ.ɲə/ n fem
estameña

estamordir /es.ta.morˈði/ /es.ta.moɾˈði/ /es.ta.moɾˈðiɾ/ /əs.tə.moɾˈði/ /əs.tə.murˈdi/ /əs.tə.murˈði/ bal estamordeix estamordeixen estamordeixes estamordeixi estamordeixin estamordeixis estamordeixo estamordesc estamordesqui estamordesquin estamordesquis estamordia estamordida estamordides estamordien estamordies estamordiguem estamordigueu estamordim estamordint estamordir estamordira estamordiran estamordirem estamordiren estamordires estamordireu estamordiria estamordirien estamordiries estamordirà estamordiràs estamordiré estamordiríem estamordiríeu estamordisc estamordisca estamordisquen estamordisques estamordissen estamordisses estamordissin estamordissis estamordit estamordits estamordiu estamordix estamordixen estamordixes estamordixo estamordí estamordíem estamordíeu estamordírem estamordíreu estamordís estamordíssem estamordísseu estamordíssim estamordíssiu n-occ occ sept val v
aturdir

estampació /es.tam.pa.siˈo/ /əs.təm.pə.siˈo/ n fem
estampación

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estamp estampa estampada estampades estampam estampant estampar estampara estamparan estamparem estamparen estampares estampareu estamparia estamparien estamparies estamparà estamparàs estamparé estamparíem estamparíeu estampassen estampasses estampassin estampassis estampat estampats estampau estampava estampaven estampaves estampe estampem estampen estampes estampessen estampesses estampessin estampessis estampeu estampi estampin estampis estampo estampà estampàrem estampàreu estampàs estampàssem estampàsseu estampàssim estampàssiu estampàvem estampàveu estampés estampéssem estampésseu estampéssim estampéssiu estampí occ sept val v
estampar
Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.
(figurat, amb la preposició a) Llançar violentament sobre alguna cosa.
estamparse
(pronominal, col·loquial) Xocar violentament, estavellar-se.

estampida /es.tamˈpi.ða/ /əs.təmˈpi.ðə/ n fem
estampida

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ n masc
puesto

estandardització n fem
estandarización

estandarditzar /es.tan.dar.ðiˈd͡za/ /es.tan.daɾ.ðiˈza/ /es.tan.daɾ.ðiˈzaɾ/ /əs.tən.dər.diˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estandarditz estandarditza estandarditzada estandarditzades estandarditzam estandarditzant estandarditzar estandarditzara estandarditzaran estandarditzarem estandarditzaren estandarditzares estandarditzareu estandarditzaria estandarditzarien estandarditzaries estandarditzarà estandarditzaràs estandarditzaré estandarditzaríem estandarditzaríeu estandarditzassen estandarditzasses estandarditzassin estandarditzassis estandarditzat estandarditzats estandarditzau estandarditzava estandarditzaven estandarditzaves estandarditze estandarditzem estandarditzen estandarditzes estandarditzessen estandarditzesses estandarditzessin estandarditzessis estandarditzeu estandarditzi estandarditzin estandarditzis estandarditzo estandarditzà estandarditzàrem estandarditzàreu estandarditzàs estandarditzàssem estandarditzàsseu estandarditzàssim estandarditzàssiu estandarditzàvem estandarditzàveu estandarditzés estandarditzéssem estandarditzésseu estandarditzéssim estandarditzéssiu estandarditzí occ sept val v
estandarizar

estanquer /es.taŋˈke/ /es.taŋˈkeɾ/ /əs.təŋˈke/ n masc
estanquero

estant /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ adj
estante

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
laguna estanque
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
estaño
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.
estanque
Bassa en un parc o jardí amb finalitat utilitària o ornamental.

estança /esˈtan.sa/ /əsˈtan.sə/ n fem
estancia
Habitació, cambra on s’està habitualment.
Estrofa formada per versos amb rima en consonant de disposició variable i amb estructura que es repeteix.

estar /asˈta/ /asˈtaɾ/ /esˈta/ /esˈtaɾ/ /əsˈta/ Notes: (1) en usos pronominals alg bal estada estades estam estan estant estar estaran estarem estareu estaria estarien estaries estarà estaràs estaré estaríem estaríeu estat estats estau estava estaven estaves estem esteu estic estiga estiguem estiguen estiguera estigueren estigueres estigues estiguessen estiguesses estiguessin estiguessis estigueu estigui estiguin estiguis estigué estiguérem estiguéreu estigués estiguéssem estiguésseu estiguéssim estiguéssiu estiguí està estàs estàvem estàveu mall occ val val (1) v
ser
Ser-hi en un assumpte.

estar bo v
estar bueno

estar com un llum v
estar como una regadera

estar com una cabra v
estar como una cabra

estar com una canya v
estar como el naipe

estar de mala lluna v
tener mala leche

estar en avinentesa v
estar a punto tener a mano
Estar a punt.
tener a mano
Estar a mà.

estar escurat v
estar sin blanca

estar ronc v
ronquear

estar tocat del bolet v
estar como un cencerro

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
estado
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estat d'ànim n masc
estado de ánimo

estatal /es.taˈtaɫ/ adj
estatal

estatitzar /es.ta.tiˈd͡za/ /es.ta.tiˈza/ /es.ta.tiˈzaɾ/ /əs.tə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estatitz estatitza estatitzada estatitzades estatitzam estatitzant estatitzar estatitzara estatitzaran estatitzarem estatitzaren estatitzares estatitzareu estatitzaria estatitzarien estatitzaries estatitzarà estatitzaràs estatitzaré estatitzaríem estatitzaríeu estatitzassen estatitzasses estatitzassin estatitzassis estatitzat estatitzats estatitzau estatitzava estatitzaven estatitzaves estatitze estatitzem estatitzen estatitzes estatitzessen estatitzesses estatitzessin estatitzessis estatitzeu estatitzi estatitzin estatitzis estatitzo estatitzà estatitzàrem estatitzàreu estatitzàs estatitzàssem estatitzàsseu estatitzàssim estatitzàssiu estatitzàvem estatitzàveu estatitzés estatitzéssem estatitzésseu estatitzéssim estatitzéssiu estatitzí occ sept val v
estatizar

estatueta /es.ta.tuˈe.ta/ /əs.tə.tuˈə.tə/ /əs.tə.tuˈɛ.tə/ n fem
estatuilla

estatura /es.taˈtu.ɾa/ /əs.təˈtu.ɾə/ n fem
estatura

estatus /esˈta.tus/ /əsˈta.tus/ n masc
estatus

estatus professional n masc
estatus profesional

estatut /es.taˈtut/ /əs.təˈtut/ n masc
estatuto

estatísticament /es.taˌtis.ti.kaˈmen/ /es.taˌtis.ti.kaˈment/ /əs.təˌtis.ti.kəˈmen/ /əs.təˌtis.ti.kəˈment/ adv
estadísticamente

estavellar /as.ta.βeˈʎa/ /es.ta.veˈʎaɾ/ /es.ta.βeˈʎa/ /əs.tə.vəˈʎa/ /əs.tə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estavell estavella estavellada estavellades estavellam estavellant estavellar estavellara estavellaran estavellarem estavellaren estavellares estavellareu estavellaria estavellarien estavellaries estavellarà estavellaràs estavellaré estavellaríem estavellaríeu estavellassen estavellasses estavellassin estavellassis estavellat estavellats estavellau estavellava estavellaven estavellaves estavelle estavellem estavellen estavelles estavellessen estavellesses estavellessin estavellessis estavelleu estavelli estavellin estavellis estavello estavellà estavellàrem estavellàreu estavellàs estavellàssem estavellàsseu estavellàssim estavellàssiu estavellàvem estavellàveu estavellés estavelléssem estavellésseu estavelléssim estavelléssiu estavellí occ sept val v
estrellar
Fer miques una cosa violentament.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
estrella astro
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.
cometa
Joguina voladora que s'eleva per la força del vent i que consta d'un centre i opcionalment d'una cua.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
estela
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
astilla

estellar /as.teˈʎa/ /as.teˈʎaɾ/ /es.teˈʎa/ /es.teˈʎaɾ/ /əs.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv estell estella estellada estellades estellaia estellaien estellaies estellam estellant estellar estellara estellaran estellarem estellaren estellares estellareu estellaria estellarien estellaries estellariva estellariven estellarives estellarà estellaràs estellaré estellaríem estellaríeu estellarívem estellaríveu estellassen estellasses estellassin estellassis estellat estellats estellau estellava estellaven estellaves estellavi estellavo estelle estelleguem estelleguessa estelleguessen estelleguesses estellegueu estellegués estelleguéssom estelleguéssou estellem estellen estelles estellessa estellessen estellesses estellessi estellessin estellessis estelleu estelli estellin estellis estello estellos estells estellà estellàiem estellàieu estellàrem estellàreu estellàs estellàssem estellàsseu estellàssim estellàssiu estellàvem estellàvets estellàveu estellàvom estellés estelléssem estellésseu estelléssim estelléssiu estellí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
astillar
D'alguna cosa fer-ne estelles.

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ adj
estelar
Relatiu o pertanyent als estels.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
estandarte

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ bal estenc estendran estendre estendrem estendreu estendria estendrien estendries estendrà estendràs estendré estendríem estendríeu estenem estenen estenent esteneu estenga estenguem estenguen estenguera estengueren estengueres estengues estenguessen estenguesses estenguessin estenguessis estengueu estengui estenguin estenguis estengué estenguérem estenguéreu estengués estenguéssem estenguésseu estenguéssim estenguéssiu estenguí estenia estenien estenies estens esteníem esteníeu estesa esteses estesos estès estén estés occ val v
extender
Estirar una cosa ocupant el màxim d'espai possible.
Lliurar el duplicat autentificat d'un document.
Estar entre dos límits, siguin físics o temporals.
Col·laborar en la difusió d'una notícia.
(pilota basca) Llançar la pilota amb força, de manera que recorri tants quadres com sigui possible.
tender
Penjar la roba rentada d'un fil perquè s'eixugui amb l'aire natural.

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ n masc
tenderero

estentori /es.tenˈtɔ.ɾi/ /əs.tənˈtɔ.ɾi/ estentòria adj masc
estentóreo

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
estepa
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

esteranyinar /as.te.ɾa.ɲiˈna/ /as.te.ɾa.ɲiˈnaɾ/ /es.te.ɾa.ɲiˈna/ /es.te.ɾa.ɲiˈnaɾ/ /əs.tə.ɾə.ɲiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esteranyina esteranyinada esteranyinades esteranyinam esteranyinant esteranyinar esteranyinara esteranyinaran esteranyinarem esteranyinaren esteranyinares esteranyinareu esteranyinaria esteranyinarien esteranyinaries esteranyinarà esteranyinaràs esteranyinaré esteranyinaríem esteranyinaríeu esteranyinassen esteranyinasses esteranyinassin esteranyinassis esteranyinat esteranyinats esteranyinau esteranyinava esteranyinaven esteranyinaves esteranyine esteranyinem esteranyinen esteranyines esteranyinessen esteranyinesses esteranyinessin esteranyinessis esteranyineu esteranyini esteranyinin esteranyinis esteranyino esteranyinà esteranyinàrem esteranyinàreu esteranyinàs esteranyinàssem esteranyinàsseu esteranyinàssim esteranyinàssiu esteranyinàvem esteranyinàveu esteranyinés esteranyinéssem esteranyinésseu esteranyinéssim esteranyinéssiu esteranyiní esteranyín occ sept val v
deshollinar

estereofònic /esˌte.ɾe.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.uˈfɔ.nik/ adj masc
estereofónico

estereotipar /esˌte.ɾe.o.tiˈpa/ /esˌte.ɾe.o.tiˈpaɾ/ /əsˌtɛ.ɾə.o.tiˈpa/ /əsˌtɛ.ɾə.u.tiˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estereotip estereotipa estereotipada estereotipades estereotipam estereotipant estereotipar estereotipara estereotiparan estereotiparem estereotiparen estereotipares estereotipareu estereotiparia estereotiparien estereotiparies estereotiparà estereotiparàs estereotiparé estereotiparíem estereotiparíeu estereotipassen estereotipasses estereotipassin estereotipassis estereotipat estereotipats estereotipau estereotipava estereotipaven estereotipaves estereotipe estereotipem estereotipen estereotipes estereotipessen estereotipesses estereotipessin estereotipessis estereotipeu estereotipi estereotipin estereotipis estereotipo estereotipà estereotipàrem estereotipàreu estereotipàs estereotipàssem estereotipàsseu estereotipàssim estereotipàssiu estereotipàvem estereotipàveu estereotipés estereotipéssem estereotipésseu estereotipéssim estereotipéssiu estereotipí occ sept val v
estereotipar
Carregar (cert grup) d'un estereotip.

estereòbata /es.te.ɾeˈɔ.ba.ta/ /əs.tə.ɾeˈɔ.βə.tə/ n masc
estereóbato

esterilitat /es.te.ɾi.ɫiˈtat/ /əs.tə.ɾi.ɫiˈtat/ n fem
esterilidad

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
esterilización

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esterilitz esterilitza esterilitzada esterilitzades esterilitzam esterilitzant esterilitzar esterilitzara esterilitzaran esterilitzarem esterilitzaren esterilitzares esterilitzareu esterilitzaria esterilitzarien esterilitzaries esterilitzarà esterilitzaràs esterilitzaré esterilitzaríem esterilitzaríeu esterilitzassen esterilitzasses esterilitzassin esterilitzassis esterilitzat esterilitzats esterilitzau esterilitzava esterilitzaven esterilitzaves esterilitze esterilitzem esterilitzen esterilitzes esterilitzessen esterilitzesses esterilitzessin esterilitzessis esterilitzeu esterilitzi esterilitzin esterilitzis esterilitzo esterilitzà esterilitzàrem esterilitzàreu esterilitzàs esterilitzàssem esterilitzàsseu esterilitzàssim esterilitzàssiu esterilitzàvem esterilitzàveu esterilitzés esterilitzéssem esterilitzésseu esterilitzéssim esterilitzéssiu esterilitzí occ sept val v
esterilizar
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esternud esternuda esternudada esternudades esternudam esternudant esternudar esternudara esternudaran esternudarem esternudaren esternudares esternudareu esternudaria esternudarien esternudaries esternudarà esternudaràs esternudaré esternudaríem esternudaríeu esternudassen esternudasses esternudassin esternudassis esternudat esternudats esternudau esternudava esternudaven esternudaves esternude esternudem esternuden esternudes esternudessen esternudesses esternudessin esternudessis esternudeu esternudi esternudin esternudis esternudo esternudà esternudàrem esternudàreu esternudàs esternudàssem esternudàsseu esternudàssim esternudàssiu esternudàvem esternudàveu esternudés esternudéssem esternudésseu esternudéssim esternudéssiu esternudí occ sept val v
estornudar

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
estornudo

esteroïdal /es.te.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.tə.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.tə.ɾu.iˈðaɫ/ adj
esteroideo

estesa /esˈte.za/ /əsˈtə.zə/ /əsˈtɛ.zə/ n fem
tendal

estiatge /es.tiˈa.d͡ʒe/ /əs.tiˈad.ʒə/ n masc
estiaje

estiba /asˈti.βa/ /esˈti.ba/ /əsˈti.βə/ n fem
estiba
Resultat d'estibar, col·locació adequada de la càrrega en una nau.

estibador /as.ti.βaˈoɾ/ /as.ti.βaˈðo/ /es.ti.baˈðoɾ/ /es.ti.βaˈðo/ /əs.ti.βəˈðo/ n masc
estibador

estibar /as.tiˈβa/ /as.tiˈβaɾ/ /es.tiˈbaɾ/ /es.tiˈβa/ /əs.tiˈβa/ alg ant bal cent eiv estib estiba estibada estibades estibaia estibaien estibaies estibam estibant estibar estibara estibaran estibarem estibaren estibares estibareu estibaria estibarien estibaries estibariva estibariven estibarives estibarà estibaràs estibaré estibaríem estibaríeu estibarívem estibaríveu estibassen estibasses estibassin estibassis estibat estibats estibau estibava estibaven estibaves estibavi estibavo estibe estibeguem estibeguessa estibeguessen estibeguesses estibegueu estibegués estibeguéssom estibeguéssou estibem estiben estibes estibessa estibessen estibesses estibessi estibessin estibessis estibeu estibi estibin estibis estibo estibos estibs estibà estibàiem estibàieu estibàrem estibàreu estibàs estibàssem estibàsseu estibàssim estibàssiu estibàvem estibàvets estibàveu estibàvom estibés estibéssem estibésseu estibéssim estibéssiu estibí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estibar

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ Interjection
estoy
(pilota basca) Expressió amb què un jugador indica a un company d'equip que està preparat per a tornar la pilota.

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
palo
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
stick
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estic alt n masc
stick alto

estic trencat n masc
stick roto

esticomítia /es.ti.koˈmi.ti.a/ /əs.ti.kuˈmi.ti.ə/ n fem
esticomitia

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
estigma
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estigmatització /es.tiɡ.ma.ti.d͡za.siˈo/ /es.tiɡ.ma.ti.za.siˈo/ /əs.tiɡ.mə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
estigmatización
Acte o efecte d'estigmatitzar.

estigmatitzar /es.tiɡ.ma.tiˈd͡za/ /es.tiɡ.ma.tiˈza/ /es.tiɡ.ma.tiˈzaɾ/ /əs.tiɡ.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estigmatitz estigmatitza estigmatitzada estigmatitzades estigmatitzam estigmatitzant estigmatitzar estigmatitzara estigmatitzaran estigmatitzarem estigmatitzaren estigmatitzares estigmatitzareu estigmatitzaria estigmatitzarien estigmatitzaries estigmatitzarà estigmatitzaràs estigmatitzaré estigmatitzaríem estigmatitzaríeu estigmatitzassen estigmatitzasses estigmatitzassin estigmatitzassis estigmatitzat estigmatitzats estigmatitzau estigmatitzava estigmatitzaven estigmatitzaves estigmatitze estigmatitzem estigmatitzen estigmatitzes estigmatitzessen estigmatitzesses estigmatitzessin estigmatitzessis estigmatitzeu estigmatitzi estigmatitzin estigmatitzis estigmatitzo estigmatitzà estigmatitzàrem estigmatitzàreu estigmatitzàs estigmatitzàssem estigmatitzàsseu estigmatitzàssim estigmatitzàssiu estigmatitzàvem estigmatitzàveu estigmatitzés estigmatitzéssem estigmatitzésseu estigmatitzéssim estigmatitzéssiu estigmatitzí occ sept val v
estigmatizar

estil /esˈtiɫ/ n masc
estilo

estil cognitiu n masc
estilo cognitivo

estil d'aprenentatge n masc
estilo de aprendizaje

estil d'ensenyament n masc
estilo de enseñanza

estil de direcció n masc
estilo de dirección

estilar-se /es.tiˈɫaɾ.se/ /əs.ti.ɫərˈsə/ /əs.tiˈɫar.sə/ /əs.tiˈɫaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv estil estila estilada estilades estilaia estilaien estilaies estilam estilant estilar estilara estilaran estilarem estilaren estilares estilareu estilaria estilarien estilaries estilariva estilariven estilarives estilarà estilaràs estilaré estilaríem estilaríeu estilarívem estilaríveu estilassen estilasses estilassin estilassis estilat estilats estilau estilava estilaven estilaves estilavi estilavo estile estileguem estileguessa estileguessen estileguesses estilegueu estilegués estileguéssom estileguéssou estilem estilen estiles estilessa estilessen estilesses estilessi estilessin estilessis estileu estili estilin estilis estilo estilos estils estilà estilàiem estilàieu estilàrem estilàreu estilàs estilàssem estilàsseu estilàssim estilàssiu estilàvem estilàvets estilàveu estilàvom estilés estiléssem estilésseu estiléssim estiléssiu estilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estilarse

estilet /es.tiˈɫet/ /əs.tiˈɫət/ /əs.tiˈɫɛt/ n masc
estilete
Punxó per escriure gratant una tauleta de cera.
Punyal de fulla molt estreta.

estilitzar /es.ti.liˈd͡za/ /es.ti.liˈzaɾ/ /əs.ti.lidˈza/ alg ant bal cent eiv estilitz estilitza estilitzada estilitzades estilitzaia estilitzaien estilitzaies estilitzam estilitzant estilitzar estilitzara estilitzaran estilitzarem estilitzaren estilitzares estilitzareu estilitzaria estilitzarien estilitzaries estilitzariva estilitzariven estilitzarives estilitzarà estilitzaràs estilitzaré estilitzaríem estilitzaríeu estilitzarívem estilitzaríveu estilitzassen estilitzasses estilitzassin estilitzassis estilitzat estilitzats estilitzau estilitzava estilitzaven estilitzaves estilitzavi estilitzavo estilitze estilitzeguem estilitzeguessa estilitzeguessen estilitzeguesses estilitzegueu estilitzegués estilitzeguéssom estilitzeguéssou estilitzem estilitzen estilitzes estilitzessa estilitzessen estilitzesses estilitzessi estilitzessin estilitzessis estilitzeu estilitzi estilitzin estilitzis estilitzo estilitzos estilitzs estilitzà estilitzàiem estilitzàieu estilitzàrem estilitzàreu estilitzàs estilitzàssem estilitzàsseu estilitzàssim estilitzàssiu estilitzàvem estilitzàvets estilitzàveu estilitzàvom estilitzés estilitzéssem estilitzésseu estilitzéssim estilitzéssiu estilitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estilizar

estilogràficament /es.ti.ɫoˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /es.ti.ɫoˌɣɾa.fi.kaˈment/ /əs.ti.ɫoˌɣɾa.fi.kəˈment/ /əs.ti.ɫuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
estilográficamente

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ n masc
estilóbato

estima /esˈti.ma/ /əsˈti.mə/ n fem
estima
Opinió positiva que es té d'algú o alguna cosa per la seva honradesa, mèrit, bondat...
Valoració del preu d'una cosa.
Càlcul de la posició i la direcció desitjada d'una nau.

estimació /es.ti.ma.siˈo/ /əs.ti.mə.siˈo/ n fem
estimación

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estim estima estimada estimades estimam estimant estimar estimara estimaran estimarem estimaren estimares estimareu estimaria estimarien estimaries estimarà estimaràs estimaré estimaríem estimaríeu estimassen estimasses estimassin estimassis estimat estimats estimau estimava estimaven estimaves estime estimem estimen estimes estimessen estimesses estimessin estimessis estimeu estimi estimin estimis estimo estimà estimàrem estimàreu estimàs estimàssem estimàsseu estimàssim estimàssiu estimàvem estimàveu estimés estiméssem estimésseu estiméssim estiméssiu estimí occ sept val v
estimar
Valorar de forma aproximativa alguna cosa.
Jutjar valorant els pros i contres d'una situació.
querer
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
estimado
Valorat positivament.
querido
Que inspira sentiments d'afecte.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ n masc
amante
Persona amb qui es té una relació sexual i sentimental il·lícita.

estimatori /es.ti.maˈtɔ.ɾi/ /əs.ti.məˈtɔ.ɾi/ estimatòria adj masc
estimatorio

estimulació primerenca n fem
estimulación precoz

estipendiar /es.ti.pen.diˈa/ /es.ti.pen.diˈaɾ/ /əs.ti.pən.diˈa/ alg bal eiv estipendia estipendiada estipendiades estipendiam estipendiant estipendiar estipendiara estipendiaran estipendiarem estipendiaren estipendiares estipendiareu estipendiaria estipendiarien estipendiaries estipendiarà estipendiaràs estipendiaré estipendiaríem estipendiaríeu estipendiassen estipendiasses estipendiassin estipendiassis estipendiat estipendiats estipendiau estipendiava estipendiaven estipendiaves estipendie estipendiem estipendien estipendies estipendiessen estipendiesses estipendiessin estipendiessis estipendieu estipendii estipendio estipendià estipendiàrem estipendiàreu estipendiàs estipendiàssem estipendiàsseu estipendiàssim estipendiàssiu estipendiàvem estipendiàveu estipendiés estipendiéssem estipendiésseu estipendiéssim estipendiéssiu estipendií estipendiï estipendiïn estipendiïs nota 1 occ sept v.cent val v
estipendiar

estira-i-arronsa /esˌti.ɾa.i.aˈron.sa/ /əsˌti.ɾə.i.əˈron.sə/ n masc
tira y afloja

estirabot /es.ti.ɾaˈbɔt/ /əs.ti.ɾəˈβɔt/ n masc
sinsentido
Comentari sense sentit en el context en que es troba.

estiracabells /esˌti.ɾa.kaˈbeʎs/ /esˌti.ɾa.kaˈβeʎs/ /esˌti.ɾa.kaˈβeʎʃ/ /əsˌti.ɾə.kəˈbəʎs/ /əsˌti.ɾə.kəˈbɛjs/ /əsˌti.ɾə.kəˈβɛʎs/ n masc
caballito del diablo

estirada /as.tiˈɾa.ðɛ/ /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa.ða/ /əs.tiˈɾa.ðə/ n fem
estirón
Acció o efecte d’estirar.
estirada
(esports de pilota) Acció i efecte de llançar-se cap a un costat per jugar la pilota, la bola o el disc o bé, en el cas del porter, per rebutjar-la o retenir-la.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estir estira estirada estirades estiram estirant estirar estirara estiraran estirarem estiraren estirares estirareu estiraria estirarien estiraries estirarà estiraràs estiraré estiraríem estiraríeu estirassen estirasses estirassin estirassis estirat estirats estirau estirava estiraven estiraves estire estirem estiren estires estiressen estiresses estiressin estiressis estireu estiri estirin estiris estiro estirà estiràrem estiràreu estiràs estiràssem estiràsseu estiràssim estiràssiu estiràvem estiràveu estirés estiréssem estirésseu estiréssim estiréssiu estirí occ sept val v
estirar

estirar-se v
estirarse

estireganyós /es.ti.ɾe.ɣaˈɲos/ /əs.ti.ɾə.ɣəˈɲos/ adj masc
correoso
Que fàcilment es doblega i estira sense arribar a trencar-se; que s'estireganya.

estirp /esˈtiɾp/ /əsˈtirp/ n fem
estirpe

estispícia /es.tisˈpi.si.a/ /əs.tisˈpi.si.ə/ n fem
estispicia

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
verano estío

estiuejar /as.ti.weˈt͡ʃaɾ/ /as.ti.weˈʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒaɾ/ /es.ti.weˈʒa/ /əs.ti.wəˈd͡ʒa/ /əs.ti.wəˈʒa/ alg bal eiv estiuege estiuegem estiuegen estiueges estiuegessen estiuegesses estiuegessin estiuegessis estiuegeu estiuegi estiuegin estiuegis estiuegés estiuegéssem estiuegésseu estiuegéssim estiuegéssiu estiuegí estiueig estiueja estiuejada estiuejades estiuejam estiuejant estiuejar estiuejara estiuejaran estiuejarem estiuejaren estiuejares estiuejareu estiuejaria estiuejarien estiuejaries estiuejarà estiuejaràs estiuejaré estiuejaríem estiuejaríeu estiuejassen estiuejasses estiuejassin estiuejassis estiuejat estiuejats estiuejau estiuejava estiuejaven estiuejaves estiuejo estiuejà estiuejàrem estiuejàreu estiuejàs estiuejàssem estiuejàsseu estiuejàssim estiuejàssiu estiuejàvem estiuejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
veranear

estival /es.tiˈvaɫ/ /es.tiˈβaɫ/ /əs.tiˈvaɫ/ /əs.tiˈβaɫ/ adj
estival

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ n masc
estoque
Espasa d'una mà de fulla fina i allargada, destinada principalment a atacar amb la punta.
existencias
Conjunt de productes emmagatzemats per al subministrament.

estocada /es.toˈka.ða/ /əs.toˈka.ðə/ /əs.tuˈka.ðə/ n fem
estocada

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ adj masc
estocástico

estofa /esˈtɔ.fa/ /esˈtɔ.fɔ/ /əsˈtɔ.fə/ n fem
estofa

estofar /as.tuˈfa/ /es.toˈfa/ /es.toˈfaɾ/ /es.tuˈfa/ /əs.toˈfa/ /əs.tuˈfa/ v
estofar
Coure a foc lent en un recipient ben tapat.
Donar una capa de blanc a la fusta abans de daurar-la.

estofat /es.toˈfat/ /es.tuˈfat/ /əs.toˈfat/ /əs.tuˈfat/ n masc
estofado
Guisat de carn amb verdures i espècies cuit a foc lent en recipient tancat sense evaporació.

estoic /esˈtɔjk/ /əsˈtɔjk/ adj masc
estoico

estoicament /esˌtɔj.kaˈmen/ /esˌtɔj.kaˈment/ /əsˌtɔj.kəˈmen/ /əsˌtɔj.kəˈment/ adv
estoicamente

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
estuche

estol /asˈtɔɫ/ /esˈtɔɫ/ /əsˈtɔɫ/ n masc
escuadra
Conjunt de vaixells.

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
estola

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
rato momento

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
estonio
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
estonio
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estopa /esˈto.pa/ /əsˈto.pə/ n fem
estopa

estopejar /as.to.peˈʒa/ /es.to.peˈd͡ʒa/ /es.to.peˈd͡ʒaɾ/ /es.to.peˈʒa/ /əs.to.pəˈd͡ʒa/ /əs.tu.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estopege estopegem estopegen estopeges estopegessen estopegesses estopegessin estopegessis estopegeu estopegi estopegin estopegis estopegés estopegéssem estopegésseu estopegéssim estopegéssiu estopegí estopeig estopeja estopejada estopejades estopejam estopejant estopejar estopejara estopejaran estopejarem estopejaren estopejares estopejareu estopejaria estopejarien estopejaries estopejarà estopejaràs estopejaré estopejaríem estopejaríeu estopejassen estopejasses estopejassin estopejassis estopejat estopejats estopejau estopejava estopejaven estopejaves estopejo estopejà estopejàrem estopejàreu estopejàs estopejàssem estopejàsseu estopejàssim estopejàssiu estopejàvem estopejàveu occ sept val v
ser estoposo
(intransitiu) Semblar estopa.

estoperol /es.to.peˈɾɔɫ/ /əs.tu.pəˈɾɔɫ/ n masc
estoperol
(nàutica) Metxa de filàstica.

estor /esˈtoɾ/ /əsˈtor/ n masc
estor

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
estera felpudo
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.
colchoneta
Peça tova de material espumós, sovint prima i flexible, que es fa servir com a amortiment o per comoditat en diverses activitats esportives per facilitar la pràctica d'exercicis a terra.
tapete
(botxes) Peça prima de material sintètic, amb perforacions per a col·locar-hi les botxes, que cobreix part del camp de joc en diferents proves d'embotxada.

estorar /as.toˈɾaɾ/ /es.toˈɾa/ /es.toˈɾaɾ/ /əs.toˈɾa/ /əs.tuˈɾa/ alg ant bal cent eiv estor estora estorada estorades estoraia estoraien estoraies estoram estorant estorar estorara estoraran estorarem estoraren estorares estorareu estoraria estorarien estoraries estorariva estorariven estorarives estorarà estoraràs estoraré estoraríem estoraríeu estorarívem estoraríveu estorassen estorasses estorassin estorassis estorat estorats estorau estorava estoraven estoraves estoravi estoravo estore estoreguem estoreguessa estoreguessen estoreguesses estoregueu estoregués estoreguéssom estoreguéssou estorem estoren estores estoressa estoressen estoresses estoressi estoressin estoressis estoreu estori estorin estoris estoro estoros estors estorà estoràiem estoràieu estoràrem estoràreu estoràs estoràssem estoràsseu estoràssim estoràssiu estoràvem estoràvets estoràveu estoràvom estorés estoréssem estorésseu estoréssim estoréssiu estorí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
alfombrar

estorat /as.toˈɾat/ adj masc
encrespado

estordidament /es.torˌði.ðaˈmen/ /es.toɾˌði.ðaˈmen/ /es.toɾˌði.ðaˈment/ /əs.toɾˌði.ðəˈment/ /əs.turˌdi.ðəˈmen/ /əs.turˌði.ðəˈmen/ adv
atolondradamente

estordit /as.toɾˈðit/ /es.toɾˈðit/ /əs.toɾˈðit/ /əs.turˈdit/ /əs.turˈðit/ adj masc
aturdido
En estat de pertorbació o confusió, minvat en la seva raó o enteniment.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
estornino

estotjar /as.tuˈd͡ʒa/ /es.toˈd͡ʒa/ /es.toˈd͡ʒaɾ/ /əs.toˈd͡ʒa/ /əs.tuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estotgem estotgen estotges estotgessen estotgesses estotgessin estotgessis estotgeu estotgi estotgin estotgis estotgés estotgéssem estotgésseu estotgéssim estotgéssiu estotgí estotj estotja estotjada estotjades estotjam estotjant estotjar estotjaran estotjarem estotjaren estotjares estotjareu estotjaria estotjarien estotjaries estotjarà estotjaràs estotjaré estotjaríem estotjaríeu estotjassen estotjasses estotjassin estotjassis estotjat estotjats estotjau estotjava estotjaven estotjaves estotjo estotjà estotjàrem estotjàreu estotjàs estotjàssem estotjàsseu estotjàssim estotjàssiu estotjàvem estotjàveu v
guardar

estovar /as.toˈvaɾ/ /as.toˈβa/ /es.toˈvaɾ/ /es.toˈβa/ /əs.toˈva/ /əs.tuˈva/ /əs.tuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estou estov estova estovada estovades estovam estovant estovar estovara estovaran estovarem estovaren estovares estovareu estovaria estovarien estovaries estovarà estovaràs estovaré estovaríem estovaríeu estovassen estovasses estovassin estovassis estovat estovats estovau estovava estovaven estovaves estove estovem estoven estoves estovessen estovesses estovessin estovessis estoveu estovi estovin estovis estovo estovà estovàrem estovàreu estovàs estovàssem estovàsseu estovàssim estovàssiu estovàvem estovàveu estovés estovéssem estovésseu estovéssim estovéssiu estoví occ sept val v
ablandar

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ n masc
estoicismo

estrafolàriament /es.tɾa.foˌɫa.ɾi.aˈmen/ /es.tɾa.foˌɫa.ɾi.aˈment/ /əs.tɾə.foˌɫa.ɾi.əˈment/ /əs.tɾə.fuˌɫa.ɾi.əˈmen/ adv
estrafalariamente

estrall /esˈtɾaʎ/ /əsˈtɾaj/ /əsˈtɾaʎ/ n masc
estrago

estrambòtic /es.tɾamˈbɔ.tik/ /əs.tɾəmˈbɔ.tik/ adj masc
estrambótico

estrambòticament /es.tɾamˌbɔ.ti.kaˈmen/ /es.tɾamˌbɔ.ti.kaˈment/ /əs.tɾəmˌbɔ.ti.kəˈmen/ /əs.tɾəmˌbɔ.ti.kəˈment/ adv
estrambóticamente

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
extranjero forastero
Que és d'un altre país.

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ n masc
extranjero
Exterior del país en què hom habita.
Persona d'un altre país.

estrangerisme /es.tɾaɲ.d͡ʒeˈɾiz.me/ /əs.tɾəɲ.ʒəˈɾiz.mə/ n masc
extranjerismo

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrangul estrangula estrangulada estrangulades estrangulam estrangulant estrangular estrangulara estrangularan estrangularem estrangularen estrangulares estrangulareu estrangularia estrangularien estrangularies estrangularà estrangularàs estrangularé estrangularíem estrangularíeu estrangulassen estrangulasses estrangulassin estrangulassis estrangulat estrangulats estrangulau estrangulava estrangulaven estrangulaves estrangule estrangulem estrangulen estrangules estrangulessen estrangulesses estrangulessin estrangulessis estranguleu estranguli estrangulin estrangulis estrangulo estrangulà estrangulàrem estrangulàreu estrangulàs estrangulàssem estrangulàsseu estrangulàssim estrangulàssiu estrangulàvem estrangulàveu estrangulés estranguléssem estrangulésseu estranguléssim estranguléssiu estrangulí occ sept val v
estrangular

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
extraño raro
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estranyament /esˌtɾa.ɲaˈmen/ /esˌtɾa.ɲaˈment/ /əsˌtɾa.ɲəˈmen/ /əsˌtɾa.ɲəˈment/ adv
extrañamente

estranyar /as.tɾaˈɲa/ /es.tɾaˈɲa/ /es.tɾaˈɲaɾ/ /əs.tɾəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrany estranya estranyada estranyades estranyam estranyant estranyar estranyara estranyaran estranyarem estranyaren estranyares estranyareu estranyaria estranyarien estranyaries estranyarà estranyaràs estranyaré estranyaríem estranyaríeu estranyassen estranyasses estranyassin estranyassis estranyat estranyats estranyau estranyava estranyaven estranyaves estranye estranyem estranyen estranyes estranyessen estranyesses estranyessin estranyessis estranyeu estranyi estranyin estranyis estranyo estranyà estranyàrem estranyàreu estranyàs estranyàssem estranyàsseu estranyàssim estranyàssiu estranyàvem estranyàveu estranyés estranyéssem estranyésseu estranyéssim estranyéssiu estranyí occ sept val v
extrañar

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
estrato

estratificar /es.tɾa.ti.fiˈka/ /es.tɾa.ti.fiˈkaɾ/ /əs.tɾə.ti.fiˈka/ alg ant bal cent eiv estratific estratifica estratificada estratificades estratificaia estratificaien estratificaies estratificam estratificant estratificar estratificara estratificaran estratificarem estratificaren estratificares estratificareu estratificaria estratificarien estratificaries estratificariva estratificariven estratificarives estratificarà estratificaràs estratificaré estratificaríem estratificaríeu estratificarívem estratificaríveu estratificassen estratificasses estratificassin estratificassis estratificat estratificats estratificau estratificava estratificaven estratificaves estratificavi estratificavo estratifico estratificos estratificà estratificàiem estratificàieu estratificàrem estratificàreu estratificàs estratificàssem estratificàsseu estratificàssim estratificàssiu estratificàvem estratificàvets estratificàveu estratificàvom estratifique estratifiqueguem estratifiqueguessa estratifiqueguessen estratifiqueguesses estratifiquegueu estratifiquegués estratifiqueguéssom estratifiqueguéssou estratifiquem estratifiquen estratifiques estratifiquessa estratifiquessen estratifiquesses estratifiquessi estratifiquessin estratifiquessis estratifiqueu estratifiqui estratifiquin estratifiquis estratifiqués estratifiquéssem estratifiquésseu estratifiquéssim estratifiquéssiu estratifiquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estratificar

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
estrategia

estratègia didàctica n fem
estrategia didáctica

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ adj masc
estratégico

estratègicament /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈmen/ /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈment/ /es.tɾaˌtɛ.ʒi.kaˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈment/ adv
estratégicamente

estrebada /as.tɾeˈβa.ðɛ/ /es.tɾeˈba.ða/ /əs.tɾəˈβa.ðə/ n fem
tirón

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
estrella
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estrellat /as.tɾeˈʎat/ /es.tɾeˈʎat/ /əs.tɾəˈʎat/ adj masc
estrellado
Que té forma d'estrella.

estremiment catari n masc
estremecimiento catario

estremir /es.tɾeˈmi/ /es.tɾeˈmiɾ/ /əs.tɾəˈmi/ bal estremeix estremeixen estremeixes estremeixi estremeixin estremeixis estremeixo estremesc estremesqui estremesquin estremesquis estremia estremida estremides estremien estremies estremiguem estremigueu estremim estremint estremir estremira estremiran estremirem estremiren estremires estremireu estremiria estremirien estremiries estremirà estremiràs estremiré estremiríem estremiríeu estremisc estremisca estremisquen estremisques estremissen estremisses estremissin estremissis estremit estremits estremiu estremix estremixen estremixes estremixo estremí estremíem estremíeu estremírem estremíreu estremís estremíssem estremísseu estremíssim estremíssiu n-occ occ sept val v
estremecerse

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ n fem
estreno
Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.
aguinaldo
(sovint en plural) Regal com a gratificació d’un servei ordinari.

estrenar /as.tɾeˈna/ /es.tɾeˈna/ /es.tɾeˈnaɾ/ /əs.tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estrena estrenada estrenades estrenam estrenant estrenar estrenara estrenaran estrenarem estrenaren estrenares estrenareu estrenaria estrenarien estrenaries estrenarà estrenaràs estrenaré estrenaríem estrenaríeu estrenassen estrenasses estrenassin estrenassis estrenat estrenats estrenau estrenava estrenaven estrenaves estrene estrenem estrenen estrenes estrenessen estrenesses estrenessin estrenessis estreneu estreni estrenin estrenis estreno estrenà estrenàrem estrenàreu estrenàs estrenàssem estrenàsseu estrenàssim estrenàssiu estrenàvem estrenàveu estrenés estrenéssem estrenésseu estrenéssim estrenéssiu estrení estrén occ sept val v
estrenar
Utilitzar una cosa per primer cop.
Referit a un espectacle, a una representació teatral, musical, etc. presentar-lo al públic per primer cop.

estrepitosament /es.tɾe.piˌto.zaˈmen/ /es.tɾe.piˌto.zaˈment/ /əs.tɾə.piˌto.zəˈmen/ /əs.tɾə.piˌto.zəˈment/ adv
estrepitosamente

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv estressa estressada estressades estressaia estressaien estressaies estressam estressant estressar estressara estressaran estressarem estressaren estressares estressareu estressaria estressarien estressaries estressariva estressariven estressarives estressarà estressaràs estressaré estressaríem estressaríeu estressarívem estressaríveu estressassen estressasses estressassin estressassis estressat estressats estressau estressava estressaven estressaves estressavi estressavo estresse estresseguem estresseguessa estresseguessen estresseguesses estressegueu estressegués estresseguéssom estresseguéssou estressem estressen estresses estressessa estressessen estressesses estressessi estressessin estressessis estresseu estressi estressin estressis estresso estressos estressà estressàiem estressàieu estressàrem estressàreu estressàs estressàssem estressàsseu estressàssim estressàssiu estressàvem estressàvets estressàveu estressàvom estressés estresséssem estressésseu estresséssim estresséssiu estressí estrès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estrsar

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
estrecho angosto
Que té poca amplada.
estrecho
Pas marítim entre dues terres que estan a poca distància l'una de l'altra.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
estrechamente

estri n masc
utensilio

estria /esˈtɾi.a/ n fem
estría

estrictament /esˌtɾik.taˈmen/ /esˌtɾik.taˈment/ /əsˌtɾik.təˈmen/ /əsˌtɾik.təˈment/ adv
estrictamente

estricte /esˈtɾik.te/ adj masc
estricto

estrijolar /as.tɾi.ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫaɾ/ /es.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrijol estrijola estrijolada estrijolades estrijolam estrijolant estrijolar estrijolara estrijolaran estrijolarem estrijolaren estrijolares estrijolareu estrijolaria estrijolarien estrijolaries estrijolarà estrijolaràs estrijolaré estrijolaríem estrijolaríeu estrijolassen estrijolasses estrijolassin estrijolassis estrijolat estrijolats estrijolau estrijolava estrijolaven estrijolaves estrijole estrijolem estrijolen estrijoles estrijolessen estrijolesses estrijolessin estrijolessis estrijoleu estrijoli estrijolin estrijolis estrijolo estrijolà estrijolàrem estrijolàreu estrijolàs estrijolàssem estrijolàsseu estrijolàssim estrijolàssiu estrijolàvem estrijolàveu estrijolés estrijoléssem estrijolésseu estrijoléssim estrijoléssiu estrijolí occ sept val v
almohazar

estritllar-se /es.tɾiʎˈʎar.se/ /es.tɾiˈʎaɾ.se/ /əs.tɾi.ʎərˈsə/ /əs.tɾiʎˈʎar.sə/ /əs.tɾiˈʎaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv estritll estritlla estritllada estritllades estritllaia estritllaien estritllaies estritllam estritllant estritllar estritllara estritllaran estritllarem estritllaren estritllares estritllareu estritllaria estritllarien estritllaries estritllariva estritllariven estritllarives estritllarà estritllaràs estritllaré estritllaríem estritllaríeu estritllarívem estritllaríveu estritllassen estritllasses estritllassin estritllassis estritllat estritllats estritllau estritllava estritllaven estritllaves estritllavi estritllavo estritlle estritlleguem estritlleguessa estritlleguessen estritlleguesses estritllegueu estritllegués estritlleguéssom estritlleguéssou estritllem estritllen estritlles estritllessa estritllessen estritllesses estritllessi estritllessin estritllessis estritlleu estritlli estritllin estritllis estritllo estritllos estritlls estritllà estritllàiem estritllàieu estritllàrem estritllàreu estritllàs estritllàssem estritllàsseu estritllàssim estritllàssiu estritllàvem estritllàvets estritllàveu estritllàvom estritllés estritlléssem estritllésseu estritlléssim estritlléssiu estritllí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
despejarse

estroboscòpic /es.tɾo.bosˈkɔ.pik/ /əs.tɾo.bosˈkɔ.pik/ /əs.tɾu.busˈkɔ.pik/ adj
estroboscópico

estrofa /esˈtɾɔ.fa/ /esˈtɾɔ.fɔ/ /əsˈtɾɔ.fə/ n fem
estrofa
Conjunt de versos que segueixen un patró mètric determinat; qualsevol de les parts simètricament iguals a les altres de què consta una oda o cançó.
bellaco
Pervers.
tuno
Astut.

estroncadament /es.tɾoŋ.ka.ðaˈmen/ /es.tɾoŋ.ka.ðaˈment/ /əs.tɾoŋ.kə.ðəˈment/ /əs.tɾuŋ.kə.ðəˈmen/ adv
bruscamente

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
estroncio

estrop /asˈtɾɔp/ /esˈtɾɔp/ /əsˈtɾɔp/ n masc
estrobo

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
estructura
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructura cognitiva n fem
estructura cognitiva

estructura d'armadura n fem
Estructura de armadura

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
estructural

estructuralisme /es.tɾuk.tu.ɾaˈɫiz.me/ /əs.tɾuk.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
estructuralismo

estructurar /es.tɾuk.tuˈɾa/ /es.tɾuk.tuˈɾaɾ/ /əs.tɾuk.tuˈɾa/ alg ant bal cent eiv estructur estructura estructurada estructurades estructuraia estructuraien estructuraies estructuram estructurant estructurar estructurara estructuraran estructurarem estructuraren estructurares estructurareu estructuraria estructurarien estructuraries estructurariva estructurariven estructurarives estructurarà estructuraràs estructuraré estructuraríem estructuraríeu estructurarívem estructuraríveu estructurassen estructurasses estructurassin estructurassis estructurat estructurats estructurau estructurava estructuraven estructuraves estructuravi estructuravo estructure estructureguem estructureguessa estructureguessen estructureguesses estructuregueu estructuregués estructureguéssom estructureguéssou estructurem estructuren estructures estructuressa estructuressen estructuresses estructuressi estructuressin estructuressis estructureu estructuri estructurin estructuris estructuro estructuros estructurs estructurà estructuràiem estructuràieu estructuràrem estructuràreu estructuràs estructuràssem estructuràsseu estructuràssim estructuràssiu estructuràvem estructuràvets estructuràveu estructuràvom estructurés estructuréssem estructurésseu estructuréssim estructuréssiu estructurí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estructurar

estruç /esˈtɾus/ n masc
avestruz

estràbic /esˈtɾa.bik/ /əsˈtɾa.βik/ adj masc
estrábico

estrènuament /esˌtɾɛ.nu.aˈmen/ /esˌtɾɛ.nu.aˈment/ /əsˌtɾɛ.nu.əˈmen/ /əsˌtɾɛ.nu.əˈment/ adv
intrépidamente

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ bal estrenc estrenguem estrengueren estrengueres estrenguessin estrenguessis estrengueu estrengui estrenguin estrenguis estrengué estrenguérem estrenguéreu estrengués estrenguéssim estrenguéssiu estrenguí estreny estrenya estrenyem estrenyen estrenyent estrenyera estrenyeran estrenyerem estrenyeren estrenyeres estrenyereu estrenyeria estrenyerien estrenyeries estrenyerà estrenyeràs estrenyeré estrenyeríem estrenyeríeu estrenyes estrenyessen estrenyesses estrenyessin estrenyessis estrenyeu estrenyi estrenyia estrenyien estrenyies estrenyin estrenyis estrenyo estrenys estrenyé estrenyérem estrenyéreu estrenyés estrenyéssem estrenyésseu estrenyéssim estrenyéssiu estrenyí estrenyíem estrenyíeu estret estreta estretes estrets estrènyer occ sept val v
estrechar
Fer estreta o petita una cosa.
estrangular
Limitar el moviment, escanyar.

estrèpit /esˈtɾɛ.pit/ n masc
estrépito

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
estrés

estríjol /asˈtɾi.ʒoɫ/ /esˈtɾi.d͡ʒoɫ/ /esˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒuɫ/ n masc
almohaza

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
estuario

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
estudio
Acció d'estudiar.
Habitació dedicada per estudiar.

estudi de casos n masc
estudio de casos

estudi de desenvolupament de videojocs n masc
estudio de desarrollo de videojuegos

estudi exclusiu n masc
estudio second party

estudi independent n masc
estudio independiente

estudi intern n masc
estudio first party

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
estudiante
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiantil /es.tu.ði.anˈtiɫ/ /əs.tu.ði.ənˈtiɫ/ adj
estudiantil

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estudia estudiada estudiades estudiam estudiant estudiar estudiara estudiaran estudiarem estudiaren estudiares estudiareu estudiaria estudiarien estudiaries estudiarà estudiaràs estudiaré estudiaríem estudiaríeu estudiassen estudiasses estudiassin estudiassis estudiat estudiats estudiau estudiava estudiaven estudiaves estudie estudiem estudien estudies estudiessen estudiesses estudiessin estudiessis estudieu estudii estudio estudià estudiàrem estudiàreu estudiàs estudiàssem estudiàsseu estudiàssim estudiàssiu estudiàvem estudiàveu estudiés estudiéssem estudiésseu estudiéssim estudiéssiu estudií estudiï estudiïn estudiïs occ sept val v
estudiar
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
estufa

estufar /as.tuˈfa/ /es.tuˈfa/ /es.tuˈfaɾ/ /əs.tuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estuf estufa estufada estufades estufam estufant estufar estufara estufaran estufarem estufaren estufares estufareu estufaria estufarien estufaries estufarà estufaràs estufaré estufaríem estufaríeu estufassen estufasses estufassin estufassis estufat estufats estufau estufava estufaven estufaves estufe estufem estufen estufes estufessen estufesses estufessin estufessis estufeu estufi estufin estufis estufo estufà estufàrem estufàreu estufàs estufàssem estufàsseu estufàssim estufàssiu estufàvem estufàveu estufés estuféssem estufésseu estuféssim estuféssiu estufí occ sept val v
ahuecar
Fer disminuir l’atapeïment augmentant-ne el volum, la porositat.

estult /esˈtuɫt/ /əsˈtuɫt/ adj masc
estulto

estupefacte /es.tu.peˈfak.te/ adj masc
estupefacto

estupend /es.tuˈpen/ /es.tuˈpent/ /əs.tuˈpen/ /əs.tuˈpent/ adj masc
estupendo

estupendament /es.tuˌpen.daˈmen/ /es.tuˌpen.daˈment/ /əs.tuˌpen.dəˈmen/ /əs.tuˌpen.dəˈment/ adv
estupendamente

estupidesa /es.tu.piˈðe.za/ /əs.tu.piˈðə.zə/ /əs.tu.piˈðɛ.zə/ n fem
estupidez

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
esturion esturión

esturió beluga n masc
beluga

esturió oscietra n masc
esturión del Danubio

esturió sevruga n masc
esturión estrellado

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
estándar
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
estándar
norma, especificació

estàsim /esˈta.zim/ /əsˈta.zim/ n masc
estásimo

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
estático estática

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ n fem
estática

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
estatua

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
estéril
Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
estético

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
estética

estèticament /esˌtɛ.ti.kaˈmen/ /esˌtɛ.ti.kaˈment/ /əsˌtɛ.ti.kəˈmen/ /əsˌtɛ.ti.kəˈment/ adv
estéticamente

estéreo /esˈte.ɾe.o/ /əsˈte.ɾe.o/ adj
estéreo

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
estímulo

estómac /esˈto.mak/ n masc
estómago

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
estúpido

estúpidament /esˌtu.pi.ðaˈmen/ /esˌtu.pi.ðaˈment/ /əsˌtu.pi.ðəˈmen/ /əsˌtu.pi.ðəˈment/ adv
estúpidamente

esvair /az.βaˈi/ /az.βaˈiɾ/ /ez.vaˈiɾ/ /ez.βaˈi/ /əz.bəˈi/ /əz.vəˈi/ bal esvaeix esvaeixen esvaeixes esvaeixi esvaeixin esvaeixis esvaeixo esvaesc esvaesqui esvaesquin esvaesquis esvaint esvair esvairan esvairem esvaireu esvairia esvairien esvairies esvairà esvairàs esvairé esvairíem esvairíeu esvaí esvaíem esvaíeu esvaírem esvaíreu esvaís esvaíssem esvaísseu esvaíssim esvaíssiu esvaïa esvaïda esvaïdes esvaïen esvaïes esvaïguem esvaïgueu esvaïm esvaïra esvaïren esvaïres esvaïsc esvaïsca esvaïsquen esvaïsques esvaïssen esvaïsses esvaïssin esvaïssis esvaït esvaïts esvaïu esvaïx esvaïxen esvaïxes esvaïxo n-occ occ sept val v
desbaratar
Desfer l’enemic.
desvanecer
Dissipar, fer desaparèixer.
desvanecerse
(pronominal) Defallir.

esvaïment /az.βa.iˈmen/ /az.βa.iˈment/ /ez.va.iˈment/ /ez.βa.iˈmen/ /əz.bə.iˈmen/ /əz.və.iˈmen/ /əz.və.iˈment/ n masc
desvanecimiento
Acció i efecte d'esvair.

esvelt /ezˈvɛɫt/ /ezˈβɛɫ/ /əzˈbɛɫ/ /əzˈvɛɫ/ /əzˈvɛɫt/ adj masc
esbelto
Alt i prim.

esverar /ez.veˈɾaɾ/ /ez.βeˈɾa/ /əz.bəˈɾa/ /əz.vəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esver esvera esverada esverades esveram esverant esverar esverara esveraran esverarem esveraren esverares esverareu esveraria esverarien esveraries esverarà esveraràs esveraré esveraríem esveraríeu esverassen esverasses esverassin esverassis esverat esverats esverau esverava esveraven esveraves esvere esverem esveren esveres esveressen esveresses esveressin esveressis esvereu esveri esverin esveris esvero esverà esveràrem esveràreu esveràs esveràssem esveràsseu esveràssim esveràssiu esveràvem esveràveu esverés esveréssem esverésseu esveréssim esveréssiu esverí occ sept val v
alarmar

esversat /ez.veɾˈsat/ /ez.βerˈsat/ /ez.βeɾˈsat/ /əz.bərˈsat/ /əz.vəɾˈsat/ adj masc
avezado

esvinçar /az.βinˈsa/ /ez.vinˈsaɾ/ /ez.βinˈsa/ /əz.binˈsa/ /əz.vinˈsa/ esvince esvincem esvincen esvinces esvincessen esvincesses esvincessin esvincessis esvinceu esvinci esvincin esvincis esvincés esvincéssem esvincésseu esvincéssim esvincéssiu esvincí esvinça esvinçada esvinçades esvinçant esvinçar esvinçaran esvinçarem esvinçaren esvinçares esvinçareu esvinçaria esvinçarien esvinçaries esvinçarà esvinçaràs esvinçaré esvinçaríem esvinçaríeu esvinçat esvinçats esvinçava esvinçaven esvinçaves esvinço esvinçà esvinçàrem esvinçàreu esvinçàvem esvinçàveu occ sept v
descoyuntar

esvoranc /az.βoˈɾaŋ/ /ez.voˈɾaŋk/ /ez.βoˈɾaŋ/ /əz.buˈɾaŋ/ /əz.voˈɾaŋk/ /əz.vuˈɾaŋk/ n masc
hueco

esvàstica /ezˈvas.ti.ka/ /ezˈβas.ti.ka/ /əzˈbas.ti.kə/ /əzˈvas.ti.kə/ n fem
esvástica

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
esófago

et /et/ pronoun
te

eta /ˈe.ta/ /ˈɛ.tə/ n fem
eta

etapa /eˈta.pa/ /əˈta.pə/ n fem
etapa

etapa alfabètica n fem
etapa alfabética

etapa educativa n fem
etapa educativa

etapa logogràfica n fem
etapa logográfica

etapa ortogràfica n fem
etapa ortográfica

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
etcétera

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
eterno

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
eternidad

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etimología

etimològic /e.ti.moˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.ti.moˈɫɔ.ʒik/ /ə.ti.moˈɫɔ.ʒik/ /ə.ti.muˈɫɔ.ʒik/ adj masc
etimológico
Relatiu o pertanyent a l'etimologia.

etimològicament /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /e.ti.moˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.ti.moˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ə.ti.muˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
etimológicamente

etiologia /e.ti.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etiología

etiopatogènia /e.ti.o.pa.toˈd͡ʒɛ.ni.a/ /e.ti.o.pa.toˈʒɛ.ni.a/ /ə.ti.o.pə.toˈʒɛ.ni.ə/ /ə.ti.u.pə.tuˈʒɛ.ni.ə/ n fem
etiopatogenia

etiquetatge n masc
etiquetaje

etiòpic /e.tiˈɔ.pik/ /ə.tiˈɔ.pik/ adj masc
etíope
Relatiu o pertanyent a Etiòpia o al seu poble.

etiòpic /e.tiˈɔ.pik/ /ə.tiˈɔ.pik/ n masc
etíope
Persona que habita o és originària d'Etiòpia.

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ n masc
etmoides
Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etmoïdal /ed.mo.iˈðaɫ/ /əd.mo.iˈðaɫ/ /əd.mu.iˈðaɫ/ adj
etmoidal
Pertanyent o relatiu a l'etmoide.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
etnocentrismo

etnografia /ed.no.ɣɾaˈfi.a/ /əd.no.ɣɾəˈfi.ə/ /əd.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
etnografía

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etnología

etnometodologia /ˌed.no.me.to.ðo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌed.no.me.to.ðo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɛd.no.mə.to.ðo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɛd.nu.mə.tu.ðu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etnometodología

ets /əd͡z/ /ˈes/ /ˈets/ /ˈɛts/ v
eres

etzibar /e.d͡ziˈbaɾ/ /e.d͡ziˈβa/ /ə.d͡ziˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) etzib etziba etzibada etzibades etzibam etzibant etzibar etzibara etzibaran etzibarem etzibaren etzibares etzibareu etzibaria etzibarien etzibaries etzibarà etzibaràs etzibaré etzibaríem etzibaríeu etzibassen etzibasses etzibassin etzibassis etzibat etzibats etzibau etzibava etzibaven etzibaves etzibe etzibem etziben etzibes etzibessen etzibesses etzibessin etzibessis etzibeu etzibi etzibin etzibis etzibo etzibà etzibàrem etzibàreu etzibàs etzibàssem etzibàsseu etzibàssim etzibàssiu etzibàvem etzibàveu etzibés etzibéssem etzibésseu etzibéssim etzibéssiu etzibí occ sept val v
dar
Donar un cop sobtadament.
tirar
Llançar una cosa de forma violenta.

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ n fem
eucariote

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
eucaristia

eucarístic /ew.kaˈɾis.tik/ /əw.kəˈɾis.tik/ adj masc
eucarístico

eufemisme /ew.feˈmiz.me/ n masc
eufemismo

eufoni /ewˈfɔ.ni/ /əwˈfɔ.ni/ n masc
eufonio

eufònicament /ewˌfɔ.ni.kaˈmen/ /ewˌfɔ.ni.kaˈment/ /əwˌfɔ.ni.kəˈmen/ /əwˌfɔ.ni.kəˈment/ adv
eufónicamente

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
euforia

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ adj masc
euroasiático
Relatiu o pertanyent a Euràsia.

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ n masc
euroasiático
Persona que habita o és originària d'Euràsia.

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro

eurofan /ew.ɾoˈfan/ /əw.ɾoˈfan/ /əw.ɾuˈfan/ adj
eurovisivo

eurofan /ew.ɾoˈfan/ /əw.ɾoˈfan/ /əw.ɾuˈfan/ n
eurofán

euroordre /ˌɛw.ɾoˈoɾ.ðɾe/ /ˌɛw.ɾoˈoɾ.ðɾə/ /ˌɛw.ɾuˈor.dɾə/ /ˌɛw.ɾuˈor.ðɾə/ n fem
euroorden

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ europea adj masc
europeo
Relacionat amb Europa

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ n masc
europeo
Natural d’Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) europeïtz europeïtza europeïtzada europeïtzades europeïtzam europeïtzant europeïtzar europeïtzara europeïtzaran europeïtzarem europeïtzaren europeïtzares europeïtzareu europeïtzaria europeïtzarien europeïtzaries europeïtzarà europeïtzaràs europeïtzaré europeïtzaríem europeïtzaríeu europeïtzassen europeïtzasses europeïtzassin europeïtzassis europeïtzat europeïtzats europeïtzau europeïtzava europeïtzaven europeïtzaves europeïtze europeïtzem europeïtzen europeïtzes europeïtzessen europeïtzesses europeïtzessin europeïtzessis europeïtzeu europeïtzi europeïtzin europeïtzis europeïtzo europeïtzà europeïtzàrem europeïtzàreu europeïtzàs europeïtzàssem europeïtzàsseu europeïtzàssim europeïtzàssiu europeïtzàvem europeïtzàveu europeïtzés europeïtzéssem europeïtzésseu europeïtzéssim europeïtzéssiu europeïtzí occ sept val v
europeizar

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
europio

eurovisiu /ew.ɾo.viˈziw/ /ew.ɾo.βiˈziw/ /əw.ɾo.viˈziw/ /əw.ɾu.viˈziw/ /əw.ɾu.βiˈziw/ adj masc
eurovisivo

eurozona /ˌɛw.ɾoˈzo.na/ /ˌɛw.ɾoˈzo.nə/ /ˌɛw.ɾuˈzo.nə/ n fem
eurozona

eutanasiar /ew.ta.na.ziˈa/ /ew.ta.na.ziˈaɾ/ /əw.tə.nə.ziˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eutanasia eutanasiada eutanasiades eutanasiam eutanasiant eutanasiar eutanasiara eutanasiaran eutanasiarem eutanasiaren eutanasiares eutanasiareu eutanasiaria eutanasiarien eutanasiaries eutanasiarà eutanasiaràs eutanasiaré eutanasiaríem eutanasiaríeu eutanasiassen eutanasiasses eutanasiassin eutanasiassis eutanasiat eutanasiats eutanasiau eutanasiava eutanasiaven eutanasiaves eutanasie eutanasiem eutanasien eutanasies eutanasiessen eutanasiesses eutanasiessin eutanasiessis eutanasieu eutanasii eutanasio eutanasià eutanasiàrem eutanasiàreu eutanasiàs eutanasiàssem eutanasiàsseu eutanasiàssim eutanasiàssiu eutanasiàvem eutanasiàveu eutanasiés eutanasiéssem eutanasiésseu eutanasiéssim eutanasiéssiu eutanasií eutanasiï eutanasiïn eutanasiïs occ sept val v
eutanasiar

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
eutanasia

eutanàsic /ew.taˈna.zik/ /əw.təˈna.zik/ adj masc
eutanásico

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evacua evacuada evacuades evacuam evacuant evacuar evacuara evacuaran evacuarem evacuaren evacuares evacuareu evacuaria evacuarien evacuaries evacuarà evacuaràs evacuaré evacuaríem evacuaríeu evacuassen evacuasses evacuassin evacuassis evacuat evacuats evacuau evacuava evacuaven evacuaves evacue evacuem evacuen evacues evacuessen evacuesses evacuessin evacuessis evacueu evacuo evacuu evacuà evacuàrem evacuàreu evacuàs evacuàssem evacuàsseu evacuàssim evacuàssiu evacuàvem evacuàveu evacués evacuéssem evacuésseu evacuéssim evacuéssiu evacuí evacuï evacuïn evacuïs occ sept val v
evacuar

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
evangelio

evangelista /e.vaɲ.d͡ʒeˈɫis.te/ /e.βaɲ.d͡ʒeˈɫis.te/ /ə.vəɲ.ʒəˈɫis.tə/ /ə.βəɲ.ʒəˈɫis.tə/ n masc
evangelistaa

evangelització /e.van.d͡ʒe.ɫi.za.siˈo/ /e.βan.d͡ʒe.ɫi.d͡za.siˈo/ /e.βan.d͡ʒe.ɫi.za.siˈo/ /ə.van.ʒə.ɫid.za.siˈo/ /ə.βən.ʒə.ɫid.zə.siˈo/ n fem
evangelización

evangelitzar /e.van.d͡ʒe.ɫiˈzaɾ/ /e.βan.d͡ʒe.ɫiˈd͡za/ /e.βan.d͡ʒe.ɫiˈzaɾ/ /ə.vən.ʒə.ɫidˈza/ /ə.βən.ʒə.ɫidˈza/ alg ant bal cent eiv evangelitz evangelitza evangelitzada evangelitzades evangelitzaia evangelitzaien evangelitzaies evangelitzam evangelitzant evangelitzar evangelitzara evangelitzaran evangelitzarem evangelitzaren evangelitzares evangelitzareu evangelitzaria evangelitzarien evangelitzaries evangelitzariva evangelitzariven evangelitzarives evangelitzarà evangelitzaràs evangelitzaré evangelitzaríem evangelitzaríeu evangelitzarívem evangelitzaríveu evangelitzassen evangelitzasses evangelitzassin evangelitzassis evangelitzat evangelitzats evangelitzau evangelitzava evangelitzaven evangelitzaves evangelitzavi evangelitzavo evangelitze evangelitzeguem evangelitzeguessa evangelitzeguessen evangelitzeguesses evangelitzegueu evangelitzegués evangelitzeguéssom evangelitzeguéssou evangelitzem evangelitzen evangelitzes evangelitzessa evangelitzessen evangelitzesses evangelitzessi evangelitzessin evangelitzessis evangelitzeu evangelitzi evangelitzin evangelitzis evangelitzo evangelitzos evangelitzs evangelitzà evangelitzàiem evangelitzàieu evangelitzàrem evangelitzàreu evangelitzàs evangelitzàssem evangelitzàsseu evangelitzàssim evangelitzàssiu evangelitzàvem evangelitzàvets evangelitzàveu evangelitzàvom evangelitzés evangelitzéssem evangelitzésseu evangelitzéssim evangelitzéssiu evangelitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
evangelizar

evangèlic /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫik/ adj
evangélico

evangèlicament /e.vaɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈment/ /e.βaɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈmen/ /ə.vəɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ /ə.vəɲˌʒɛ.ɫi.kəˈment/ /ə.βəɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ adv
evangélicamente

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ n fem
evaporación

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evapor evapora evaporada evaporades evaporam evaporant evaporar evaporara evaporaran evaporarem evaporaren evaporares evaporareu evaporaria evaporarien evaporaries evaporarà evaporaràs evaporaré evaporaríem evaporaríeu evaporassen evaporasses evaporassin evaporassis evaporat evaporats evaporau evaporava evaporaven evaporaves evapore evaporem evaporen evapores evaporessen evaporesses evaporessin evaporessis evaporeu evapori evaporin evaporis evaporo evaporà evaporàrem evaporàreu evaporàs evaporàssem evaporàsseu evaporàssim evaporàssiu evaporàvem evaporàveu evaporés evaporéssem evaporésseu evaporéssim evaporéssiu evaporí occ sept val v
evaporar

evasivament /e.vaˌzi.vaˈment/ /e.βaˌzi.βaˈmen/ /ə.vəˌzi.vəˈmen/ /ə.vəˌzi.vəˈment/ /ə.βəˌzi.βəˈmen/ adv
evasivamente

evasió fiscal n fem
evasión fiscal

eventualment /e.ven.tuˌaɫˈment/ /e.βen.tuˌaɫˈmen/ /ə.vən.tuˌaɫˈmen/ /ə.vən.tuˌaɫˈment/ /ə.βən.tuˌaɫˈmen/ adv
eventualmente

evidenciar /e.vi.ðen.siˈaɾ/ /e.βi.ðen.siˈa/ /ə.vi.ðən.siˈa/ /ə.βi.ðən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) evidencia evidenciada evidenciades evidenciam evidenciant evidenciar evidenciara evidenciaran evidenciarem evidenciaren evidenciares evidenciareu evidenciaria evidenciarien evidenciaries evidenciarà evidenciaràs evidenciaré evidenciaríem evidenciaríeu evidenciassen evidenciasses evidenciassin evidenciassis evidenciat evidenciats evidenciau evidenciava evidenciaven evidenciaves evidencie evidenciem evidencien evidencies evidenciessen evidenciesses evidenciessin evidenciessis evidencieu evidencii evidencio evidencià evidenciàrem evidenciàreu evidenciàs evidenciàssem evidenciàsseu evidenciàssim evidenciàssiu evidenciàvem evidenciàveu evidenciés evidenciéssem evidenciésseu evidenciéssim evidenciéssiu evidencií evidenciï evidenciïn evidenciïs occ sept val v
evidenciar

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
evidente

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ adv
evidentemente

evitació /e.vi.ta.siˈo/ /e.βi.ta.siˈo/ /ə.vi.tə.siˈo/ n fem
evitación

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evit evita evitada evitades evitam evitant evitar evitara evitaran evitarem evitaren evitares evitareu evitaria evitarien evitaries evitarà evitaràs evitaré evitaríem evitaríeu evitassen evitasses evitassin evitassis evitat evitats evitau evitava evitaven evitaves evite evitem eviten evites evitessen evitesses evitessin evitessis eviteu eviti evitin evitis evito evità evitàrem evitàreu evitàs evitàssem evitàsseu evitàssim evitàssiu evitàvem evitàveu evités evitéssem evitésseu evitéssim evitéssiu evití occ sept val v
evitar esquivar

evitern /e.viˈtɛɾn/ /e.βiˈtɛrn/ /e.βiˈtɛɾn/ /ə.viˈtɛɾn/ /ə.βiˈtɛrn/ adj masc
eviterno

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ alg ant bal cent eiv evoc evoca evocada evocades evocaia evocaien evocaies evocam evocant evocar evocara evocaran evocarem evocaren evocares evocareu evocaria evocarien evocaries evocariva evocariven evocarives evocarà evocaràs evocaré evocaríem evocaríeu evocarívem evocaríveu evocassen evocasses evocassin evocassis evocat evocats evocau evocava evocaven evocaves evocavi evocavo evoco evocos evocà evocàiem evocàieu evocàrem evocàreu evocàs evocàssem evocàsseu evocàssim evocàssiu evocàvem evocàvets evocàveu evocàvom evoque evoqueguem evoqueguessa evoqueguessen evoqueguesses evoquegueu evoquegués evoqueguéssom evoqueguéssou evoquem evoquen evoques evoquessa evoquessen evoquesses evoquessi evoquessin evoquessis evoqueu evoqui evoquin evoquis evoqués evoquéssem evoquésseu evoquéssim evoquéssiu evoquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
evocar

evolucionar /e.vo.lu.si.oˈnaɾ/ /e.βo.lu.si.oˈna/ /e.βo.lu.si.oˈnaɾ/ /ə.vo.ɫu.si.oˈna/ /ə.vu.ɫu.si.uˈna/ /ə.βu.ɫu.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv evolucion evoluciona evolucionada evolucionades evolucionaia evolucionaien evolucionaies evolucionam evolucionant evolucionar evolucionara evolucionaran evolucionarem evolucionaren evolucionares evolucionareu evolucionaria evolucionarien evolucionaries evolucionariva evolucionariven evolucionarives evolucionarà evolucionaràs evolucionaré evolucionaríem evolucionaríeu evolucionarívem evolucionaríveu evolucionassen evolucionasses evolucionassin evolucionassis evolucionat evolucionats evolucionau evolucionava evolucionaven evolucionaves evolucionavi evolucionavo evolucione evolucioneguem evolucioneguessa evolucioneguessen evolucioneguesses evolucionegueu evolucionegués evolucioneguéssom evolucioneguéssou evolucionem evolucionen evoluciones evolucionessa evolucionessen evolucionesses evolucionessi evolucionessin evolucionessis evolucioneu evolucioni evolucionin evolucionis evoluciono evolucionos evolucions evolucionà evolucionàiem evolucionàieu evolucionàrem evolucionàreu evolucionàs evolucionàssem evolucionàsseu evolucionàssim evolucionàssiu evolucionàvem evolucionàvets evolucionàveu evolucionàvom evolucionés evolucionéssem evolucionésseu evolucionéssim evolucionéssiu evolucioní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
evolucionar

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
evolución

ex-libris /ˌeɡzˈɫi.bɾis/ /ˌɛɡzˈɫi.βɾis/ n masc
exlibris

exacerbar /eɡ.za.serˈβa/ /eɡ.za.seɾˈbaɾ/ /eɡ.za.seɾˈβa/ /əɡ.zə.sərˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) exacerb exacerba exacerbada exacerbades exacerbam exacerbant exacerbar exacerbara exacerbaran exacerbarem exacerbaren exacerbares exacerbareu exacerbaria exacerbarien exacerbaries exacerbarà exacerbaràs exacerbaré exacerbaríem exacerbaríeu exacerbassen exacerbasses exacerbassin exacerbassis exacerbat exacerbats exacerbau exacerbava exacerbaven exacerbaves exacerbe exacerbem exacerben exacerbes exacerbessen exacerbesses exacerbessin exacerbessis exacerbeu exacerbi exacerbin exacerbis exacerbo exacerbà exacerbàrem exacerbàreu exacerbàs exacerbàssem exacerbàsseu exacerbàssim exacerbàssiu exacerbàvem exacerbàveu exacerbés exacerbéssem exacerbésseu exacerbéssim exacerbéssiu exacerbí occ sept val v
exacerbar

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
exactamente

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
exacto
Precís, ajustat a un patró.
cert

exactitud /eɡ.zak.tiˈtut/ /əɡ.zək.tiˈtut/ n fem
exactitud
Puntualitat en l'execució d'alguna cosa.
Característica d'una mesura (o de l'aparell utilitzat per fer-la) que indica en quin grau s'acosta al valor real a determinar, diferent de la "precisió" i de la "fidelitat" d'una mesura.

exageradament /eɡ.za.d͡ʒeˌɾa.ðaˈmen/ /eɡ.za.d͡ʒeˌɾa.ðaˈment/ /eɡ.za.ʒeˌɾa.ðaˈmen/ /əɡ.zə.ʒəˌɾa.ðəˈmen/ /əɡ.zə.ʒəˌɾa.ðəˈment/ adv
exageradamente

exagerativament /eɡ.za.d͡ʒe.ɾaˌti.vaˈment/ /eɡ.za.d͡ʒe.ɾaˌti.βaˈmen/ /eɡ.za.ʒe.ɾaˌti.βaˈmen/ /əɡ.zə.ʒə.ɾəˌti.vəˈmen/ /əɡ.zə.ʒə.ɾəˌti.vəˈment/ /əɡ.zə.ʒə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
exagerativamente

exaltació /eɡ.zaɫ.ta.siˈo/ /əɡ.zəɫ.tə.siˈo/ n fem
exaltación

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ alg ant bal cent eiv exalt exalta exaltada exaltades exaltaia exaltaien exaltaies exaltam exaltant exaltar exaltara exaltaran exaltarem exaltaren exaltares exaltareu exaltaria exaltarien exaltaries exaltariva exaltariven exaltarives exaltarà exaltaràs exaltaré exaltaríem exaltaríeu exaltarívem exaltaríveu exaltassen exaltasses exaltassin exaltassis exaltat exaltats exaltau exaltava exaltaven exaltaves exaltavi exaltavo exalte exalteguem exalteguessa exalteguessen exalteguesses exaltegueu exaltegués exalteguéssom exalteguéssou exaltem exalten exaltes exaltessa exaltessen exaltesses exaltessi exaltessin exaltessis exalteu exalti exaltin exaltis exalto exaltos exalts exaltà exaltàiem exaltàieu exaltàrem exaltàreu exaltàs exaltàssem exaltàsseu exaltàssim exaltàssiu exaltàvem exaltàvets exaltàveu exaltàvom exaltés exaltéssem exaltésseu exaltéssim exaltéssiu exaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exaltar
Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.
(metafòricament) Realçar el mèrit o circumstàncies d'algú o alguna cosa amb massa encariment.
(metafòricament) Enardir, inflamar les passions i afectes de l'ànima. Es fa servir també com a recíproc.

exalçament /eɡ.zaɫ.saˈmen/ /eɡ.zaɫ.saˈment/ /əɡ.zəɫ.səˈmen/ /əɡ.zəɫ.səˈment/ n masc
exaltación

exalçar /eɡ.zaɫˈsa/ /eɡ.zaɫˈsaɾ/ /əɡ.zəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) exalce exalcem exalcen exalces exalcessen exalcesses exalcessin exalcessis exalceu exalci exalcin exalcis exalcés exalcéssem exalcésseu exalcéssim exalcéssiu exalcí exalç exalça exalçada exalçades exalçam exalçant exalçar exalçara exalçaran exalçarem exalçaren exalçares exalçareu exalçaria exalçarien exalçaries exalçarà exalçaràs exalçaré exalçaríem exalçaríeu exalçassen exalçasses exalçassin exalçassis exalçat exalçats exalçau exalçava exalçaven exalçaves exalço exalçà exalçàrem exalçàreu exalçàs exalçàssem exalçàsseu exalçàssim exalçàssiu exalçàvem exalçàveu occ sept val v
ensalzar

examen /eɡˈza.men/ /əɡˈza.mən/ n masc
examen

examen de prova n masc
examen de prueba

examen de recuperació n masc
examen de recuperación

examen final n masc
examen final

examinador /eɡ.za.mi.naˈðo/ /eɡ.za.mi.naˈðoɾ/ /əɡ.zə.mi.nəˈðo/ n masc
examinador

examinand /eɡ.za.miˈnan/ /eɡ.za.miˈnant/ /əɡ.zə.miˈnan/ /əɡ.zə.miˈnant/ n masc
examinando

examinar /eɡ.za.miˈna/ /eɡ.za.miˈnaɾ/ /əɡ.zə.miˈna/ alg ant bal cent eiv examina examinada examinades examinaia examinaien examinaies examinam examinant examinar examinara examinaran examinarem examinaren examinares examinareu examinaria examinarien examinaries examinariva examinariven examinarives examinarà examinaràs examinaré examinaríem examinaríeu examinarívem examinaríveu examinassen examinasses examinassin examinassis examinat examinats examinau examinava examinaven examinaves examinavi examinavo examine examineguem examineguessa examineguessen examineguesses examinegueu examinegués examineguéssom examineguéssou examinem examinen examines examinessa examinessen examinesses examinessi examinessin examinessis examineu examini examinin examinis examino examinos examinà examinàiem examinàieu examinàrem examinàreu examinàs examinàssem examinàsseu examinàssim examinàssiu examinàvem examinàvets examinàveu examinàvom examinés examinéssem examinésseu examinéssim examinéssiu examiní examín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
examinar

exasperació /eɡ.zas.pe.ɾa.siˈo/ /əɡ.zəs.pə.ɾə.siˈo/ n fem
exasperación

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exasper exaspera exasperada exasperades exasperam exasperant exasperar exasperara exasperaran exasperarem exasperaren exasperares exasperareu exasperaria exasperarien exasperaries exasperarà exasperaràs exasperaré exasperaríem exasperaríeu exasperassen exasperasses exasperassin exasperassis exasperat exasperats exasperau exasperava exasperaven exasperaves exaspere exasperem exasperen exasperes exasperessen exasperesses exasperessin exasperessis exaspereu exasperi exasperin exasperis exaspero exasperà exasperàrem exasperàreu exasperàs exasperàssem exasperàsseu exasperàssim exasperàssiu exasperàvem exasperàveu exasperés exasperéssem exasperésseu exasperéssim exasperéssiu exasperí occ sept val v
exasperar

excavació /eks.ka.va.siˈo/ /eks.ka.βa.siˈo/ /əks.kə.və.siˈo/ /əks.kə.βə.siˈo/ n fem
excavación

excedent /ek.seˈðen/ /ek.seˈðent/ /ək.səˈðen/ /ək.səˈðent/ n masc
excedente

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ bal excedeix excedeixen excedeixes excedeixi excedeixin excedeixis excedeixo excedesc excedesqui excedesquin excedesquis excedia excedida excedides excedien excedies excediguem excedigueu excedim excedint excedir excedira excediran excedirem excediren excedires excedireu excediria excedirien excediries excedirà excediràs excediré excediríem excediríeu excedisc excedisca excedisquen excedisques excedissen excedisses excedissin excedissis excedit excedits excediu excedix excedixen excedixes excedixo excedí excedíem excedíeu excedírem excedíreu excedís excedíssem excedísseu excedíssim excedíssiu n-occ occ sept val v
exceder
Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.
excederse
(pronominal) Estar per sobre dels termes considerats adequats.

excedència /ek.seˈðɛn.si.a/ /ək.səˈðɛn.si.ə/ n fem
excedencia

excelsament /ekˌsɛɫ.saˈmen/ /ekˌsɛɫ.saˈment/ /əkˌsɛɫ.səˈmen/ /əkˌsɛɫ.səˈment/ adv
excelsamente

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
excelente
De gran valor.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ n masc
sobresaliente
La màxima qualificació d'un alumne.

excel·lentment /ek.seɫˌɫemˈmen/ /ek.seɫˌɫemˈment/ /ek.seˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈment/ /ək.səˌɫemˈmen/ adv
excelentemente

excel·lir /ek.seɫˈɫi/ /ek.seɫˈɫiɾ/ /ek.seˈɫi/ /ək.səɫˈɫi/ /ək.səˈɫi/ alg ant bal centr eiv excel·leix excel·leixa excel·leixen excel·leixes excel·leixi excel·leixin excel·leixis excel·leixo excel·leixs excel·lesc excel·lesca excel·lesquen excel·lesques excel·lesqui excel·lesquin excel·lesquis excel·lia excel·lida excel·lides excel·lien excel·lies excel·liguem excel·liguera excel·ligueren excel·ligueres excel·liguessen excel·liguesses excel·liguessin excel·liguessis excel·ligueu excel·ligueva excel·ligueven excel·ligueves excel·ligué excel·liguérem excel·liguéreu excel·ligués excel·liguéssem excel·liguésseu excel·liguéssim excel·liguéssiu excel·liguévem excel·liguéveu excel·lim excel·lint excel·lir excel·lira excel·liran excel·lirem excel·liren excel·lires excel·lireu excel·liria excel·lirien excel·liries excel·liriva excel·liriven excel·lirives excel·lirà excel·liràs excel·liré excel·liríem excel·liríeu excel·lirívem excel·liríveu excel·lisc excel·lisca excel·lisco excel·liscos excel·lisquem excel·lisquen excel·lisques excel·lisqueu excel·lissa excel·lissen excel·lisses excel·lissi excel·lissin excel·lissis excel·list excel·lit excel·lits excel·liu excel·liva excel·liven excel·lives excel·lix excel·lixa excel·lixen excel·lixes excel·lixi excel·lixin excel·lixis excel·lixo excel·lixos excel·lí excel·líem excel·líets excel·líeu excel·lírem excel·líreu excel·lís excel·líscon excel·líssem excel·lísseu excel·líssim excel·líssiu excel·líssom excel·líssou excel·lívem excel·líveu excel·líxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sobresalir eccellere

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
excelencia

excepcionalment /ek.sep.si.oˌnaɫˈmen/ /ek.sep.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.uˌnaɫˈmen/ adv
excepcionalmente

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
excepción

excessivament /ek.se.si.vaˈment/ /ek.se.si.βaˈmen/ /ək.sə.si.vəˈmen/ /ək.sə.si.vəˈment/ /ək.sə.si.βəˈmen/ adv
excesivamente

excitació /ek.si.ta.siˈo/ /ək.si.tə.siˈo/ n fem
excitación

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ alg ant bal cent eiv excit excita excitada excitades excitaia excitaien excitaies excitam excitant excitar excitara excitaran excitarem excitaren excitares excitareu excitaria excitarien excitaries excitariva excitariven excitarives excitarà excitaràs excitaré excitaríem excitaríeu excitarívem excitaríveu excitassen excitasses excitassin excitassis excitat excitats excitau excitava excitaven excitaves excitavi excitavo excite exciteguem exciteguessa exciteguessen exciteguesses excitegueu excitegués exciteguéssom exciteguéssou excitem exciten excites excitessa excitessen excitesses excitessi excitessin excitessis exciteu exciti excitin excitis excito excitos excits excità excitàiem excitàieu excitàrem excitàreu excitàs excitàssem excitàsseu excitàssim excitàssiu excitàvem excitàvets excitàveu excitàvom excités excitéssem excitésseu excitéssim excitéssiu excití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
excitar
Provocar o activar vivament sentiments.
Estimular un òrgan del cos.
Despertar el desig sexual.

excloure /eksˈkɫɔw.ɾe/ /əksˈkɫɔw.ɾə/ bal eiv excloc excloem excloent excloeu excloga excloguem excloguen excloguera exclogueren exclogueres exclogues excloguessen excloguesses excloguessin excloguessis exclogueu exclogui excloguin excloguis exclogué excloguérem excloguéreu exclogués excloguéssem excloguésseu excloguéssim excloguéssiu excloguí exclosa excloses exclosos exclou exclouen exclouran excloure exclourem excloureu exclouria exclourien exclouries exclourà exclouràs exclouré exclouríem exclouríeu exclous excloíem excloíeu excloïa excloïen excloïes exclòs occ v.cent val v
excluir
Treure un element d'un grup.
(handbol) Expulsar un jugador del partit en curs durant un període de temps de dos minuts, després del qual pot tornar al camp de joc.

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
exclusivo

exclusivament /eks.kɫuˌzi.vaˈment/ /eks.kɫuˌzi.βaˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈment/ /əks.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
exclusivamente

exclusió social n fem
exclusión social

excomunió /eks.ko.mu.niˈo/ /əks.ko.mu.niˈo/ /əks.ku.mu.niˈo/ n fem
excomunión

excorticar /as.kul.tiˈɡa/ /eks.kor.tiˈka/ /eks.koɾ.tiˈka/ /eks.koɾ.tiˈkaɾ/ /əks.koɾ.tiˈka/ /əks.kur.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) excortic excortica excorticada excorticades excorticam excorticant excorticar excorticara excorticaran excorticarem excorticaren excorticares excorticareu excorticaria excorticarien excorticaries excorticarà excorticaràs excorticaré excorticaríem excorticaríeu excorticassen excorticasses excorticassin excorticassis excorticat excorticats excorticau excorticava excorticaven excorticaves excortico excorticà excorticàrem excorticàreu excorticàs excorticàssem excorticàsseu excorticàssim excorticàssiu excorticàvem excorticàveu excortique excortiquem excortiquen excortiques excortiquessen excortiquesses excortiquessin excortiquessis excortiqueu excortiqui excortiquin excortiquis excortiqués excortiquéssem excortiquésseu excortiquéssim excortiquéssiu excortiquí occ sept val v
descortezar

excrement /eks.kɾeˈmen/ /eks.kɾeˈment/ /əks.kɾəˈmen/ /əks.kɾəˈment/ n masc
excremento

excrescència /eks.kɾeˈsɛn.si.a/ /əks.kɾəsˈsɛn.si.ə/ /əks.kɾəˈsɛn.si.ə/ n fem
excrescencia

excreta /eksˈkɾe.ta/ /əksˈkɾe.tə/ n fem
excreta

excursionisme /eks.kuɾ.si.oˈniz.me/ /əks.kur.si.uˈniz.mə/ /əks.kuɾ.si.oˈniz.mə/ n masc
excursionismo

excursionista /eks.kuɾ.si.oˈnis.ta/ /eks.kuɾ.si.oˈnis.te/ /əks.kur.si.uˈnis.tə/ /əks.kuɾ.si.oˈnis.tə/ n neut
excursionista

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
excursión

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
excusa

excés de jugadors al gel n masc
exceso de jugadores en el hielo

execrable /eɡ.zeˈkɾa.bɫe/ /eɡ.zeˈkɾa.βɫe/ /eɡ.zeˈkɾab.bɫe/ /əɡ.zəˈkɾa.βɫə/ /əɡ.zəˈkɾab.bɫə/ adj
execrable

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
ejecución

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) execut executa executada executades executam executant executar executara executaran executarem executaren executares executareu executaria executarien executaries executarà executaràs executaré executaríem executaríeu executassen executasses executassin executassis executat executats executau executava executaven executaves execute executem executen executes executessen executesses executessin executessis executeu executi executin executis executo executà executàrem executàreu executàs executàssem executàsseu executàssim executàssiu executàvem executàveu executés executéssem executésseu executéssim executéssiu executí occ sept val v
ejecutar
Portar a terme un treball fins al final.
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.
Tocar amb un instrument una obra musical.

executiu /eɡ.ze.kuˈtiw/ /əɡ.zə.kuˈtiw/ adj masc
ejecutivo

executivament /eɡ.ze.kuˌti.vaˈment/ /eɡ.ze.kuˌti.βaˈmen/ /əɡ.zə.kuˌti.vəˈmen/ /əɡ.zə.kuˌti.vəˈment/ /əɡ.zə.kuˌti.βəˈmen/ adv
ejecutivamente

executor /eɡ.ze.kuˈto/ /eɡ.ze.kuˈtoɾ/ /əɡ.zə.kuˈto/ adj masc
ejecutor

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
ejemplar
Que pot servir d'exemple.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
ejemplar
Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.
Cada llibre d'una mateixa edició.

exemplarment /eɡ.zemˌpɫarˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈment/ /əɡ.zəmˌpɫarˈmen/ /əɡ.zəmˌpɫaɾˈment/ adv
ejemplarmente

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
ejemplo

exempt /eɡˈzemt/ /əɡˈzemt/ adj masc
exento

exemptar /eɡ.zemˈta/ /eɡ.zemˈtaɾ/ /əɡ.zəmˈta/ alg ant bal cent eiv exempt exempta exemptada exemptades exemptaia exemptaien exemptaies exemptam exemptant exemptar exemptara exemptaran exemptarem exemptaren exemptares exemptareu exemptaria exemptarien exemptaries exemptariva exemptariven exemptarives exemptarà exemptaràs exemptaré exemptaríem exemptaríeu exemptarívem exemptaríveu exemptassen exemptasses exemptassin exemptassis exemptat exemptats exemptau exemptava exemptaven exemptaves exemptavi exemptavo exempte exempteguem exempteguessa exempteguessen exempteguesses exemptegueu exemptegués exempteguéssom exempteguéssou exemptem exempten exemptes exemptessa exemptessen exemptesses exemptessi exemptessin exemptessis exempteu exempti exemptin exemptis exempto exemptos exempts exemptà exemptàiem exemptàieu exemptàrem exemptàreu exemptàs exemptàssem exemptàsseu exemptàssim exemptàssiu exemptàvem exemptàvets exemptàveu exemptàvom exemptés exemptéssem exemptésseu exemptéssim exemptéssiu exemptí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exentar

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
ejercicio

exercici estructural n masc
ejercicio de automatización

exercici fiscal n masc
ejercicio fiscal

exercir /eɡ.zerˈsi/ /eɡ.zeɾˈsi/ /eɡ.zeɾˈsiɾ/ /əɡ.zərˈsi/ bal exerceix exerceixen exerceixes exerceixi exerceixin exerceixis exerceixo exercesc exercesqui exercesquin exercesquis exercia exercida exercides exercien exercies exerciguem exercigueu exercim exercint exercir exercira exerciran exercirem exerciren exercires exercireu exerciria exercirien exerciries exercirà exerciràs exerciré exerciríem exerciríeu exercisc exercisca exercisquen exercisques exercissen exercisses exercissin exercissis exercit exercits exerciu exercix exercixen exercixes exercixo exercí exercíem exercíeu exercírem exercíreu exercís exercíssem exercísseu exercíssim exercíssiu n-occ occ sept val v
ejercer

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ alg ant bal cent eiv exercit exercita exercitada exercitades exercitaia exercitaien exercitaies exercitam exercitant exercitar exercitara exercitaran exercitarem exercitaren exercitares exercitareu exercitaria exercitarien exercitaries exercitariva exercitariven exercitarives exercitarà exercitaràs exercitaré exercitaríem exercitaríeu exercitarívem exercitaríveu exercitassen exercitasses exercitassin exercitassis exercitat exercitats exercitau exercitava exercitaven exercitaves exercitavi exercitavo exercite exerciteguem exerciteguessa exerciteguessen exerciteguesses exercitegueu exercitegués exerciteguéssom exerciteguéssou exercitem exerciten exercites exercitessa exercitessen exercitesses exercitessi exercitessin exercitessis exerciteu exerciti exercitin exercitis exercito exercitos exercits exercità exercitàiem exercitàieu exercitàrem exercitàreu exercitàs exercitàssem exercitàsseu exercitàssim exercitàssiu exercitàvem exercitàvets exercitàveu exercitàvom exercités exercitéssem exercitésseu exercitéssim exercitéssiu exercití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ejercitar

exfoliació /eks.fo.ɫi.a.siˈo/ /əks.fo.ɫi.ə.siˈo/ /əks.fu.ɫi.ə.siˈo/ n fem
exfoliación

exhaurir /eɡ.zawˈɾi/ /eɡ.zawˈɾiɾ/ /əɡ.zəwˈɾi/ bal exhaureix exhaureixen exhaureixes exhaureixi exhaureixin exhaureixis exhaureixo exhauresc exhauresqui exhauresquin exhauresquis exhauria exhaurida exhaurides exhaurien exhauries exhauriguem exhaurigueu exhaurim exhaurint exhaurir exhaurira exhauriran exhaurirem exhauriren exhaurires exhaurireu exhauriria exhauririen exhauriries exhaurirà exhauriràs exhauriré exhauriríem exhauriríeu exhaurisc exhaurisca exhaurisquen exhaurisques exhaurissen exhaurisses exhaurissin exhaurissis exhaurit exhaurits exhauriu exhaurix exhaurixen exhaurixes exhaurixo exhaurí exhauríem exhauríeu exhaurírem exhauríreu exhaurís exhauríssem exhaurísseu exhauríssim exhauríssiu n-occ occ sept val v
agotar
Consumir completament, esgotar.

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ adj masc
exhaustivo

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ alg ant bal centr eiv exhibeix exhibeixa exhibeixen exhibeixes exhibeixi exhibeixin exhibeixis exhibeixo exhibeixs exhibesc exhibesca exhibesquen exhibesques exhibesqui exhibesquin exhibesquis exhibia exhibida exhibides exhibien exhibies exhibiguem exhibiguera exhibigueren exhibigueres exhibiguessen exhibiguesses exhibiguessin exhibiguessis exhibigueu exhibigueva exhibigueven exhibigueves exhibigué exhibiguérem exhibiguéreu exhibigués exhibiguéssem exhibiguésseu exhibiguéssim exhibiguéssiu exhibiguévem exhibiguéveu exhibim exhibint exhibir exhibira exhibiran exhibirem exhibiren exhibires exhibireu exhibiria exhibirien exhibiries exhibiriva exhibiriven exhibirives exhibirà exhibiràs exhibiré exhibiríem exhibiríeu exhibirívem exhibiríveu exhibisc exhibisca exhibisco exhibiscos exhibisquem exhibisquen exhibisques exhibisqueu exhibissa exhibissen exhibisses exhibissi exhibissin exhibissis exhibist exhibit exhibits exhibiu exhibiva exhibiven exhibives exhibix exhibixa exhibixen exhibixes exhibixi exhibixin exhibixis exhibixo exhibixos exhibí exhibíem exhibíets exhibíeu exhibírem exhibíreu exhibís exhibíscon exhibíssem exhibísseu exhibíssim exhibíssiu exhibíssom exhibíssou exhibívem exhibíveu exhibíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exhibir

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exhum exhuma exhumada exhumades exhumam exhumant exhumar exhumara exhumaran exhumarem exhumaren exhumares exhumareu exhumaria exhumarien exhumaries exhumarà exhumaràs exhumaré exhumaríem exhumaríeu exhumassen exhumasses exhumassin exhumassis exhumat exhumats exhumau exhumava exhumaven exhumaves exhume exhumem exhumen exhumes exhumessen exhumesses exhumessin exhumessis exhumeu exhumi exhumin exhumis exhumo exhumà exhumàrem exhumàreu exhumàs exhumàssem exhumàsseu exhumàssim exhumàssiu exhumàvem exhumàveu exhumés exhuméssem exhumésseu exhuméssim exhuméssiu exhumí occ sept val v
exhumar
desenterrar

exigent /eɡ.ziˈd͡ʒen/ /eɡ.ziˈd͡ʒent/ /eɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒent/ adj
exigente

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ bal exigeix exigeixen exigeixes exigeixi exigeixin exigeixis exigeixo exigesc exigesqui exigesquin exigesquis exigia exigida exigides exigien exigies exigiguem exigigueu exigim exigint exigir exigira exigiran exigirem exigiren exigires exigireu exigiria exigirien exigiries exigirà exigiràs exigiré exigiríem exigiríeu exigisc exigisca exigisquen exigisques exigissen exigisses exigissin exigissis exigit exigits exigiu exigix exigixen exigixes exigixo exigí exigíem exigíeu exigírem exigíreu exigís exigíssem exigísseu exigíssim exigíssiu n-occ occ sept val v
exigir demandar

exigu /eɡˈzi.ɣu/ /əɡˈzi.ɣu/ adj masc
exiguo

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
exilio

exiliar /eɡ.zi.ɫiˈa/ /eɡ.zi.ɫiˈaɾ/ /əɡ.zi.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exilia exiliada exiliades exiliam exiliant exiliar exiliara exiliaran exiliarem exiliaren exiliares exiliareu exiliaria exiliarien exiliaries exiliarà exiliaràs exiliaré exiliaríem exiliaríeu exiliassen exiliasses exiliassin exiliassis exiliat exiliats exiliau exiliava exiliaven exiliaves exilie exiliem exilien exilies exiliessen exiliesses exiliessin exiliessis exilieu exilii exilio exilià exiliàrem exiliàreu exiliàs exiliàssem exiliàsseu exiliàssim exiliàssiu exiliàvem exiliàveu exiliés exiliéssem exiliésseu exiliéssim exiliéssiu exilií exiliï exiliïn exiliïs occ sept val v
exiliar
Condemnar algú a l'exili.
exiliarse
(pronominal) Fugir del país, sovint per motius polítics.

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ adj masc
exiliado

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
existencialismo

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ adj
existente

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ bal existeix existeixen existeixes existeixi existeixin existeixis existeixo existesc existesqui existesquin existesquis existia existida existides existien existies existiguem existigueu existim existint existir existira existiran existirem existiren existires existireu existiria existirien existiries existirà existiràs existiré existiríem existiríeu existisc existisca existisquen existisques existissen existisses existissin existissis existit existits existiu existix existixen existixes existixo existí existíem existíeu existírem existíreu existís existíssem existísseu existíssim existíssiu n-occ occ sept val v
existir
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.
Haver-hi, restar alguna cosa.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
existencia

exonerar /eɡ.zo.neˈɾa/ /eɡ.zo.neˈɾaɾ/ /əɡ.zo.nəˈɾa/ /əɡ.zu.nəˈɾa/ alg ant bal cent eiv exoner exonera exonerada exonerades exoneraia exoneraien exoneraies exoneram exonerant exonerar exonerara exoneraran exonerarem exoneraren exonerares exonerareu exoneraria exonerarien exoneraries exonerariva exonerariven exonerarives exonerarà exoneraràs exoneraré exoneraríem exoneraríeu exonerarívem exoneraríveu exonerassen exonerasses exonerassin exonerassis exonerat exonerats exonerau exonerava exoneraven exoneraves exoneravi exoneravo exonere exonereguem exonereguessa exonereguessen exonereguesses exoneregueu exoneregués exonereguéssom exonereguéssou exonerem exoneren exoneres exoneressa exoneressen exoneresses exoneressi exoneressin exoneressis exonereu exoneri exonerin exoneris exonero exoneros exoners exonerà exoneràiem exoneràieu exoneràrem exoneràreu exoneràs exoneràssem exoneràsseu exoneràssim exoneràssiu exoneràvem exoneràvets exoneràveu exoneràvom exonerés exoneréssem exonerésseu exoneréssim exoneréssiu exonerí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exonerar

exorbitantment /eɡ.zor.βiˌtamˈmen/ /eɡ.zoɾ.biˌtamˈment/ /eɡ.zoɾ.βiˌtamˈmen/ /əɡ.zoɾ.biˌtamˈment/ /əɡ.zur.biˌtamˈmen/ adv
exobitantemente

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
exorcismo

exorcitzar /eɡ.zor.siˈd͡za/ /eɡ.zoɾ.siˈza/ /eɡ.zoɾ.siˈzaɾ/ /əɡ.zoɾ.siˈd͡za/ /əɡ.zur.siˈd͡za/ alg ant bal cent eiv exorcitz exorcitza exorcitzada exorcitzades exorcitzaia exorcitzaien exorcitzaies exorcitzam exorcitzant exorcitzar exorcitzara exorcitzaran exorcitzarem exorcitzaren exorcitzares exorcitzareu exorcitzaria exorcitzarien exorcitzaries exorcitzariva exorcitzariven exorcitzarives exorcitzarà exorcitzaràs exorcitzaré exorcitzaríem exorcitzaríeu exorcitzarívem exorcitzaríveu exorcitzassen exorcitzasses exorcitzassin exorcitzassis exorcitzat exorcitzats exorcitzau exorcitzava exorcitzaven exorcitzaves exorcitzavi exorcitzavo exorcitze exorcitzeguem exorcitzeguessa exorcitzeguessen exorcitzeguesses exorcitzegueu exorcitzegués exorcitzeguéssom exorcitzeguéssou exorcitzem exorcitzen exorcitzes exorcitzessa exorcitzessen exorcitzesses exorcitzessi exorcitzessin exorcitzessis exorcitzeu exorcitzi exorcitzin exorcitzis exorcitzo exorcitzos exorcitzs exorcitzà exorcitzàiem exorcitzàieu exorcitzàrem exorcitzàreu exorcitzàs exorcitzàssem exorcitzàsseu exorcitzàssim exorcitzàssiu exorcitzàvem exorcitzàvets exorcitzàveu exorcitzàvom exorcitzés exorcitzéssem exorcitzésseu exorcitzéssim exorcitzéssiu exorcitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exorcizar

exormador n masc
ensalmador

exornació /eɡ.zoɾ.na.siˈo/ /əɡ.zoɾ.nə.siˈo/ /əɡ.zur.nə.siˈo/ n fem
exornación

exornar /eɡ.zorˈna/ /eɡ.zoɾˈna/ /eɡ.zoɾˈnaɾ/ /əɡ.zoɾˈna/ /əɡ.zurˈna/ alg ant bal cent eiv exorn exorna exornada exornades exornaia exornaien exornaies exornam exornant exornar exornara exornaran exornarem exornaren exornares exornareu exornaria exornarien exornaries exornariva exornariven exornarives exornarà exornaràs exornaré exornaríem exornaríeu exornarívem exornaríveu exornassen exornasses exornassin exornassis exornat exornats exornau exornava exornaven exornaves exornavi exornavo exorne exorneguem exorneguessa exorneguessen exorneguesses exornegueu exornegués exorneguéssom exorneguéssou exornem exornen exornes exornessa exornessen exornesses exornessi exornessin exornessis exorneu exorni exornin exornis exorno exornos exorns exornà exornàiem exornàieu exornàrem exornàreu exornàs exornàssem exornàsseu exornàssim exornàssiu exornàvem exornàvets exornàveu exornàvom exornés exornéssem exornésseu exornéssim exornéssiu exorní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exornar

exornatiu /eɡ.zoɾ.naˈtiw/ /əɡ.zoɾ.nəˈtiw/ /əɡ.zur.nəˈtiw/ adj masc
exhortatorio

exosquelet /eɡ.zos.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ n masc
exoesqueleto

expandir /eks.panˈdi/ /eks.panˈdiɾ/ /əks.pənˈdi/ bal expandeix expandeixen expandeixes expandeixi expandeixin expandeixis expandeixo expandesc expandesqui expandesquin expandesquis expandia expandida expandides expandien expandies expandiguem expandigueu expandim expandint expandir expandira expandiran expandirem expandiren expandires expandireu expandiria expandirien expandiries expandirà expandiràs expandiré expandiríem expandiríeu expandisc expandisca expandisquen expandisques expandissen expandisses expandissin expandissis expandit expandits expandiu expandix expandixen expandixes expandixo expandí expandíem expandíeu expandírem expandíreu expandís expandíssem expandísseu expandíssim expandíssiu n-occ occ sept val v
expandir

expansió /eks.pan.siˈo/ /əks.pən.siˈo/ n fem
expansión

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
expectación

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
expectativa

expectorar /eks.pek.toˈɾa/ /eks.pek.toˈɾaɾ/ /əks.pək.toˈɾa/ /əks.pək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) expector expectora expectorada expectorades expectoram expectorant expectorar expectorara expectoraran expectorarem expectoraren expectorares expectorareu expectoraria expectorarien expectoraries expectorarà expectoraràs expectoraré expectoraríem expectoraríeu expectorassen expectorasses expectorassin expectorassis expectorat expectorats expectorau expectorava expectoraven expectoraves expectore expectorem expectoren expectores expectoressen expectoresses expectoressin expectoressis expectoreu expectori expectorin expectoris expectoro expectorà expectoràrem expectoràreu expectoràs expectoràssem expectoràsseu expectoràssim expectoràssiu expectoràvem expectoràveu expectorés expectoréssem expectorésseu expectoréssim expectoréssiu expectorí occ sept val v
expectorar

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ n fem
expedición

expedidor /eks.pe.ðiˈðo/ /eks.pe.ðiˈðoɾ/ /əks.pə.ðiˈðo/ n masc
remitente

expedient /eks.pe.ðiˈen/ /eks.pe.ðiˈent/ /əks.pə.ðiˈen/ /əks.pə.ðiˈent/ n masc
expediente

expedient acadèmic n masc
expediente académico

expedientar /eks.pe.ði.enˈta/ /eks.pe.ði.enˈtaɾ/ /əks.pə.ði.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) expedient expedienta expedientada expedientades expedientam expedientant expedientar expedientara expedientaran expedientarem expedientaren expedientares expedientareu expedientaria expedientarien expedientaries expedientarà expedientaràs expedientaré expedientaríem expedientaríeu expedientassen expedientasses expedientassin expedientassis expedientat expedientats expedientau expedientava expedientaven expedientaves expediente expedientem expedienten expedientes expedientessen expedientesses expedientessin expedientessis expedienteu expedienti expedientin expedientis expediento expedientà expedientàrem expedientàreu expedientàs expedientàssem expedientàsseu expedientàssim expedientàssiu expedientàvem expedientàveu expedientés expedientéssem expedientésseu expedientéssim expedientéssiu expedientí occ val v
expedientar

expedir /eks.peˈði/ /eks.peˈðiɾ/ /əks.pəˈði/ alg ant bal centr eiv expedeix expedeixa expedeixen expedeixes expedeixi expedeixin expedeixis expedeixo expedeixs expedesc expedesca expedesquen expedesques expedesqui expedesquin expedesquis expedia expedida expedides expedien expedies expediguem expediguera expedigueren expedigueres expediguessen expediguesses expediguessin expediguessis expedigueu expedigueva expedigueven expedigueves expedigué expediguérem expediguéreu expedigués expediguéssem expediguésseu expediguéssim expediguéssiu expediguévem expediguéveu expedim expedint expedir expedira expediran expedirem expediren expedires expedireu expediria expedirien expediries expediriva expediriven expedirives expedirà expediràs expediré expediríem expediríeu expedirívem expediríveu expedisc expedisca expedisco expediscos expedisquem expedisquen expedisques expedisqueu expedissa expedissen expedisses expedissi expedissin expedissis expedist expedit expedits expediu expediva expediven expedives expedix expedixa expedixen expedixes expedixi expedixin expedixis expedixo expedixos expedí expedíem expedíets expedíeu expedírem expedíreu expedís expedíscon expedíssem expedísseu expedíssim expedíssiu expedíssom expedíssou expedívem expedíveu expedíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
expedir

expeditament /eks.peˌði.taˈmen/ /eks.peˌði.taˈment/ /əks.pəˌði.təˈmen/ /əks.pəˌði.təˈment/ adv
expeditamente

expeditivament /eks.pe.ðiˌti.vaˈment/ /eks.pe.ðiˌti.βaˈmen/ /əks.pə.ðiˌti.vəˈmen/ /əks.pə.ðiˌti.vəˈment/ /əks.pə.ðiˌti.βəˈmen/ adv
expeditivamente

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
experimento
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimentació /eks.pe.ɾi.men.ta.siˈo/ /əks.pə.ɾi.mən.tə.siˈo/ n fem
experimentación

experimental /eks.pe.ɾi.menˈtaɫ/ /əks.pə.ɾi.mənˈtaɫ/ adj
experimental

experimentalment /eks.pe.ɾi.menˌtaɫˈmen/ /eks.pe.ɾi.menˌtaɫˈment/ /əks.pə.ɾi.mənˌtaɫˈmen/ /əks.pə.ɾi.mənˌtaɫˈment/ adv
experimentalmente

experimentar /eks.pe.ɾi.menˈta/ /eks.pe.ɾi.menˈtaɾ/ /əks.pə.ɾi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) experiment experimenta experimentada experimentades experimentam experimentant experimentar experimentara experimentaran experimentarem experimentaren experimentares experimentareu experimentaria experimentarien experimentaries experimentarà experimentaràs experimentaré experimentaríem experimentaríeu experimentassen experimentasses experimentassin experimentassis experimentat experimentats experimentau experimentava experimentaven experimentaves experimente experimentem experimenten experimentes experimentessen experimentesses experimentessin experimentessis experimenteu experimenti experimentin experimentis experimento experimentà experimentàrem experimentàreu experimentàs experimentàssem experimentàsseu experimentàssim experimentàssiu experimentàvem experimentàveu experimentés experimentéssem experimentésseu experimentéssim experimentéssiu experimentí occ sept val v
experimentar
Tenir experiències.
Fer experiments.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
experiencia

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
experto

expertament /eksˌpɛr.taˈmen/ /eksˌpɛɾ.taˈmen/ /eksˌpɛɾ.taˈment/ /əksˌpɛr.təˈmen/ /əksˌpɛɾ.təˈment/ adv
expertamente

expertització /eks.per.ti.d͡za.siˈo/ /eks.peɾ.ti.za.siˈo/ /əks.pər.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
expertizaje

expertitzar /eks.per.tiˈd͡za/ /eks.peɾ.tiˈza/ /eks.peɾ.tiˈzaɾ/ /əks.pər.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) expertitz expertitza expertitzada expertitzades expertitzam expertitzant expertitzar expertitzara expertitzaran expertitzarem expertitzaren expertitzares expertitzareu expertitzaria expertitzarien expertitzaries expertitzarà expertitzaràs expertitzaré expertitzaríem expertitzaríeu expertitzassen expertitzasses expertitzassin expertitzassis expertitzat expertitzats expertitzau expertitzava expertitzaven expertitzaves expertitze expertitzem expertitzen expertitzes expertitzessen expertitzesses expertitzessin expertitzessis expertitzeu expertitzi expertitzin expertitzis expertitzo expertitzà expertitzàrem expertitzàreu expertitzàs expertitzàssem expertitzàsseu expertitzàssim expertitzàssiu expertitzàvem expertitzàveu expertitzés expertitzéssem expertitzésseu expertitzéssim expertitzéssiu expertitzí occ sept val v
expertizar

explanar /eks.pɫaˈna/ /eks.pɫaˈnaɾ/ /əks.pɫəˈna/ alg ant bal cent eiv explan explana explanada explanades explanaia explanaien explanaies explanam explanant explanar explanara explanaran explanarem explanaren explanares explanareu explanaria explanarien explanaries explanariva explanariven explanarives explanarà explanaràs explanaré explanaríem explanaríeu explanarívem explanaríveu explanassen explanasses explanassin explanassis explanat explanats explanau explanava explanaven explanaves explanavi explanavo explane explaneguem explaneguessa explaneguessen explaneguesses explanegueu explanegués explaneguéssom explaneguéssou explanem explanen explanes explanessa explanessen explanesses explanessi explanessin explanessis explaneu explani explanin explanis explano explanos explans explanà explanàiem explanàieu explanàrem explanàreu explanàs explanàssem explanàsseu explanàssim explanàssiu explanàvem explanàvets explanàveu explanàvom explanés explanéssem explanésseu explanéssim explanéssiu explaní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
explicar

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
explicación

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explic explica explicada explicades explicam explicant explicar explicara explicaran explicarem explicaren explicares explicareu explicaria explicarien explicaries explicarà explicaràs explicaré explicaríem explicaríeu explicassen explicasses explicassin explicassis explicat explicats explicau explicava explicaven explicaves explico explicà explicàrem explicàreu explicàs explicàssem explicàsseu explicàssim explicàssiu explicàvem explicàveu explique expliquem expliquen expliques expliquessen expliquesses expliquessin expliquessis expliqueu expliqui expliquin expliquis expliqués expliquéssem expliquésseu expliquéssim expliquéssiu expliquí occ sept val v
explicar
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.
Dir, contar.

explicatiu /eks.pɫi.kaˈtiw/ /əks.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
explicativo
Que explica, que ofereix una explicació, que serveix per explicar.

explicitar /eks.pɫi.siˈta/ /eks.pɫi.siˈtaɾ/ /əks.pɫi.siˈta/ alg ant bal cent eiv explicit explicita explicitada explicitades explicitaia explicitaien explicitaies explicitam explicitant explicitar explicitara explicitaran explicitarem explicitaren explicitares explicitareu explicitaria explicitarien explicitaries explicitariva explicitariven explicitarives explicitarà explicitaràs explicitaré explicitaríem explicitaríeu explicitarívem explicitaríveu explicitassen explicitasses explicitassin explicitassis explicitat explicitats explicitau explicitava explicitaven explicitaves explicitavi explicitavo explicite expliciteguem expliciteguessa expliciteguessen expliciteguesses explicitegueu explicitegués expliciteguéssom expliciteguéssou explicitem expliciten explicites explicitessa explicitessen explicitesses explicitessi explicitessin explicitessis expliciteu expliciti explicitin explicitis explicito explicitos explicits explicità explicitàiem explicitàieu explicitàrem explicitàreu explicitàs explicitàssem explicitàsseu explicitàssim explicitàssiu explicitàvem explicitàvets explicitàveu explicitàvom explicités explicitéssem explicitésseu explicitéssim explicitéssiu explicití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
explicitar

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explor explora explorada explorades exploram explorant explorar explorara exploraran explorarem exploraren explorares explorareu exploraria explorarien exploraries explorarà exploraràs exploraré exploraríem exploraríeu explorassen explorasses explorassin explorassis explorat explorats explorau explorava exploraven exploraves explore explorem exploren explores exploressen exploresses exploressin exploressis exploreu explori explorin exploris exploro explorà exploràrem exploràreu exploràs exploràssem exploràsseu exploràssim exploràssiu exploràvem exploràveu explorés exploréssem explorésseu exploréssim exploréssiu explorí occ sept val v
explorar

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
explosivo
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
explosivo
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
explosión

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
explotación

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explot explota explotada explotades explotam explotant explotar explotara explotaran explotarem explotaren explotares explotareu explotaria explotarien explotaries explotarà explotaràs explotaré explotaríem explotaríeu explotassen explotasses explotassin explotassis explotat explotats explotau explotava explotaven explotaves explote explotem exploten explotes explotessen explotesses explotessin explotessis exploteu exploti explotin explotis exploto explotà explotàrem explotàreu explotàs explotàssem explotàsseu explotàssim explotàssiu explotàvem explotàveu explotés explotéssem explotésseu explotéssim explotéssiu explotí occ sept val v
explotar
Treure profit d'un producte, d'un territori, jaciment, font d'ingressos...
Esclatar.

explícit /eksˈpɫi.sit/ /əksˈpɫi.sit/ explícita adj masc
explicito

explícitament /eksˌpɫi.si.taˈmen/ /eksˌpɫi.si.taˈment/ /əksˌpɫi.si.təˈmen/ /əksˌpɫi.si.təˈment/ adv
explícitamente

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ n masc
exponente

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ alg ant bal cent eiv export exporta exportada exportades exportaia exportaien exportaies exportam exportant exportar exportara exportaran exportarem exportaren exportares exportareu exportaria exportarien exportaries exportariva exportariven exportarives exportarà exportaràs exportaré exportaríem exportaríeu exportarívem exportaríveu exportassen exportasses exportassin exportassis exportat exportats exportau exportava exportaven exportaves exportavi exportavo exporte exporteguem exporteguessa exporteguessen exporteguesses exportegueu exportegués exporteguéssom exporteguéssou exportem exporten exportes exportessa exportessen exportesses exportessi exportessin exportessis exporteu exporti exportin exportis exporto exportos exports exportà exportàiem exportàieu exportàrem exportàreu exportàs exportàssem exportàsseu exportàssim exportàssiu exportàvem exportàvets exportàveu exportàvom exportés exportéssem exportésseu exportéssim exportéssiu exportí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exportar

exposar /eks.poˈza/ /eks.poˈzaɾ/ /əks.poˈza/ /əks.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exposa exposada exposades exposam exposant exposar exposara exposaran exposarem exposaren exposares exposareu exposaria exposarien exposaries exposarà exposaràs exposaré exposaríem exposaríeu exposassen exposasses exposassin exposassis exposat exposats exposau exposava exposaven exposaves expose exposem exposen exposes exposessen exposesses exposessin exposessis exposeu exposi exposin exposis exposo exposà exposàrem exposàreu exposàs exposàssem exposàsseu exposàssim exposàssiu exposàvem exposàveu exposés exposéssem exposésseu exposéssim exposéssiu exposí expòs occ sept val v
exponer

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
exposición
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expresident /ˌeks.pɾe.ziˈðen/ /ˌeks.pɾe.ziˈðent/ /ˌɛks.pɾə.ziˈðen/ /ˌɛks.pɾə.ziˈðent/ n masc
expresidente

expressament /eksˌpɾe.saˈmen/ /eksˌpɾe.saˈment/ /əksˌpɾe.səˈmen/ /əksˌpɾe.səˈment/ adv
expresamente

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv expressa expressada expressades expressaia expressaien expressaies expressam expressant expressar expressara expressaran expressarem expressaren expressares expressareu expressaria expressarien expressaries expressariva expressariven expressarives expressarà expressaràs expressaré expressaríem expressaríeu expressarívem expressaríveu expressassen expressasses expressassin expressassis expressat expressats expressau expressava expressaven expressaves expressavi expressavo expresse expresseguem expresseguessa expresseguessen expresseguesses expressegueu expressegués expresseguéssom expresseguéssou expressem expressen expresses expressessa expressessen expressesses expressessi expressessin expressessis expresseu expressi expressin expressis expresso expressos expressà expressàiem expressàieu expressàrem expressàreu expressàs expressàssem expressàsseu expressàssim expressàssiu expressàvem expressàvets expressàveu expressàvom expressés expresséssem expressésseu expresséssim expresséssiu expressí exprès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
expresar

expressivament /eks.pɾeˌsi.vaˈment/ /eks.pɾeˌsi.βaˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈment/ /əks.pɾəˌsi.βəˈmen/ adv
expresivamente

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
expresión
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Interpretació per mitjà d'instruments o la veu d'una obra musical, obtenint els sons i la melodia adequada.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expressió corporal n fem
expresión corporal

expressió escrita n fem
expresión escrita

expressió oral n fem
expresión oral

expressió visual i plàstica n fem
expresión visual y plástica

expropiació /eks.pɾo.pi.a.siˈo/ /əks.pɾo.pi.ə.siˈo/ /əks.pɾu.pi.ə.siˈo/ n fem
expropiación

exprés /eksˈpɾes/ /əksˈpɾes/ adj
expreso
Expressat o manifestat amb claredat, deixant-ne constància per escrit.
(també substantivat) Dit dels trens o autocars que són ràpids en fer un recorregut perquè fan poques aturades.
(també substantivat) Tipus de cafè elaborat amb poca aigua deixada caure a molta pressió i temperatura sobre el gra mòlt.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) expuls expulsa expulsada expulsades expulsam expulsant expulsar expulsara expulsaran expulsarem expulsaren expulsares expulsareu expulsaria expulsarien expulsaries expulsarà expulsaràs expulsaré expulsaríem expulsaríeu expulsassen expulsasses expulsassin expulsassis expulsat expulsats expulsau expulsava expulsaven expulsaves expulse expulsem expulsen expulses expulsessen expulsesses expulsessin expulsessis expulseu expulsi expulsin expulsis expulso expulsà expulsàrem expulsàreu expulsàs expulsàssem expulsàsseu expulsàssim expulsàssiu expulsàvem expulsàveu expulsés expulséssem expulsésseu expulséssim expulséssiu expulsí occ sept val v
expulsar
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

expulsió /eks.puɫ.siˈo/ /əks.puɫ.siˈo/ n fem
expulsión

expulsió temporal n fem
exclusión

expòsit /eksˈpɔ.zit/ /əksˈpɔ.zit/ expòsita adj masc
expósito
Noi o noia que ha estat posat a la porta d'alguna església, casa o altre paratge públic, per no tenir amb què criar-lo els seus pares, o perquè no es conegui quins són.

exquisidament /eks.kiˌzi.ðaˈmen/ /eks.kiˌzi.ðaˈment/ /əks.kiˌzi.ðəˈmen/ /əks.kiˌzi.ðəˈment/ adv
exquisitamente

exsudar /ek.suˈða/ /ek.suˈðaɾ/ /ək.suˈða/ alg ant bal cent eiv exsud exsuda exsudada exsudades exsudaia exsudaien exsudaies exsudam exsudant exsudar exsudara exsudaran exsudarem exsudaren exsudares exsudareu exsudaria exsudarien exsudaries exsudariva exsudariven exsudarives exsudarà exsudaràs exsudaré exsudaríem exsudaríeu exsudarívem exsudaríveu exsudassen exsudasses exsudassin exsudassis exsudat exsudats exsudau exsudava exsudaven exsudaves exsudavi exsudavo exsude exsudeguem exsudeguessa exsudeguessen exsudeguesses exsudegueu exsudegués exsudeguéssom exsudeguéssou exsudem exsuden exsudes exsudessa exsudessen exsudesses exsudessi exsudessin exsudessis exsudeu exsudi exsudin exsudis exsudo exsudos exsuds exsudà exsudàiem exsudàieu exsudàrem exsudàreu exsudàs exsudàssem exsudàsseu exsudàssim exsudàssiu exsudàvem exsudàvets exsudàveu exsudàvom exsudés exsudéssem exsudésseu exsudéssim exsudéssiu exsudí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exudar

extemporàniament /eks.tem.poˌɾa.ni.aˈmen/ /eks.tem.poˌɾa.ni.aˈment/ /əks.təm.poˌɾa.ni.əˈment/ /əks.təm.puˌɾa.ni.əˈmen/ adv
extemporáneamente

extens /eksˈtens/ adj masc
extenso

extensament /eksˌten.saˈmen/ /eksˌten.saˈment/ /əksˌtən.səˈment/ /əksˌtɛn.səˈmen/ adv
extensamente

extensivament /eks.tenˌsi.vaˈment/ /eks.tenˌsi.βaˈmen/ /əks.tənˌsi.vəˈmen/ /əks.tənˌsi.vəˈment/ /əks.tənˌsi.βəˈmen/ adv
extensivamente

extensió /eks.ten.siˈo/ /əks.tən.siˈo/ n fem
extensión
Moviment de separació entre ossos o parts del cos en direcció anteroposterior.
estiramiento
(beisbol) Moviment del llançador per a preparar un llançament consistent a aixecar els braços a l'altura del cap i abaixar-los fins a situar-los aproximadament davant de les espatlles.

extensió universitària n fem
extensión universitaria

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n masc
exterior
La part de fora.

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n neut
exterior
(beisbol) Cadascun dels defensors situats al camp exterior que s'encarreguen d'agafar les pilotes llançades pel batedor que surten del camp interior.

exterior centre n neut
exterior central

exterior dret n masc
exterior derecho

exterior esquerre n masc
exterior izquierdo

exteriorment /eks.te.ɾiˌorˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈment/ /əks.tə.ɾiˌorˈmen/ /əks.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
exteriormente

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ alg ant bal cent eiv extermina exterminada exterminades exterminaia exterminaien exterminaies exterminam exterminant exterminar exterminara exterminaran exterminarem exterminaren exterminares exterminareu exterminaria exterminarien exterminaries exterminariva exterminariven exterminarives exterminarà exterminaràs exterminaré exterminaríem exterminaríeu exterminarívem exterminaríveu exterminassen exterminasses exterminassin exterminassis exterminat exterminats exterminau exterminava exterminaven exterminaves exterminavi exterminavo extermine extermineguem extermineguessa extermineguessen extermineguesses exterminegueu exterminegués extermineguéssom extermineguéssou exterminem exterminen extermines exterminessa exterminessen exterminesses exterminessi exterminessin exterminessis extermineu extermini exterminin exterminis extermino exterminos exterminà exterminàiem exterminàieu exterminàrem exterminàreu exterminàs exterminàssem exterminàsseu exterminàssim exterminàssiu exterminàvem exterminàvets exterminàveu exterminàvom exterminés exterminéssem exterminésseu exterminéssim exterminéssiu exterminí extermín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exterminar

externament /eksˌtɛr.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈment/ /əksˌtɛr.nəˈmen/ /əksˌtɛɾ.nəˈment/ adv
externamente

exteroceptor /eks.te.ɾo.sepˈto/ /eks.te.ɾo.sepˈtoɾ/ /əks.tə.ɾo.səpˈto/ /əks.tə.ɾu.səpˈto/ n masc
exteroceptor

exteroreceptor /eks.te.ɾo.re.sepˈto/ /eks.te.ɾo.re.sepˈtoɾ/ /əks.tə.ɾo.rə.səpˈto/ /əks.tə.ɾu.rə.səpˈto/ n masc
exteroceptor

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
extinción

extinció de conducta n fem
extinción de conducta

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ bal extingeix extingeixen extingeixes extingeixi extingeixin extingeixis extingeixo extingesc extingesqui extingesquin extingesquis extingia extingida extingides extingien extingies extingiguem extingigueu extingim extingint extingir extingira extingiran extingirem extingiren extingires extingireu extingiria extingirien extingiries extingirà extingiràs extingiré extingiríem extingiríeu extingisc extingisca extingisquen extingisques extingissen extingisses extingissin extingissis extingit extingits extingiu extingix extingixen extingixes extingixo extingí extingíem extingíeu extingírem extingíreu extingís extingíssem extingísseu extingíssim extingíssiu n-occ occ sept val v
extinguir

extirpació /eks.tiɾ.pa.siˈo/ /əks.tir.pə.siˈo/ n fem
extirpación

extirpar /eks.tirˈpa/ /eks.tiɾˈpa/ /eks.tiɾˈpaɾ/ /əks.tirˈpa/ alg ant bal cent eiv extirp extirpa extirpada extirpades extirpaia extirpaien extirpaies extirpam extirpant extirpar extirpara extirparan extirparem extirparen extirpares extirpareu extirparia extirparien extirparies extirpariva extirpariven extirparives extirparà extirparàs extirparé extirparíem extirparíeu extirparívem extirparíveu extirpassen extirpasses extirpassin extirpassis extirpat extirpats extirpau extirpava extirpaven extirpaves extirpavi extirpavo extirpe extirpeguem extirpeguessa extirpeguessen extirpeguesses extirpegueu extirpegués extirpeguéssom extirpeguéssou extirpem extirpen extirpes extirpessa extirpessen extirpesses extirpessi extirpessin extirpessis extirpeu extirpi extirpin extirpis extirpo extirpos extirps extirpà extirpàiem extirpàieu extirpàrem extirpàreu extirpàs extirpàssem extirpàsseu extirpàssim extirpàssiu extirpàvem extirpàvets extirpàveu extirpàvom extirpés extirpéssem extirpésseu extirpéssim extirpéssiu extirpí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
extirpar

extorquir /eks.torˈki/ /eks.toɾˈki/ /eks.toɾˈkiɾ/ /əks.toɾˈki/ /əks.turˈki/ alg ant bal centr eiv extorqueix extorqueixa extorqueixen extorqueixes extorqueixi extorqueixin extorqueixis extorqueixo extorqueixs extorquesc extorquesca extorquesquen extorquesques extorquesqui extorquesquin extorquesquis extorquia extorquida extorquides extorquien extorquies extorquiguem extorquiguera extorquigueren extorquigueres extorquiguessen extorquiguesses extorquiguessin extorquiguessis extorquigueu extorquigueva extorquigueven extorquigueves extorquigué extorquiguérem extorquiguéreu extorquigués extorquiguéssem extorquiguésseu extorquiguéssim extorquiguéssiu extorquiguévem extorquiguéveu extorquim extorquint extorquir extorquira extorquiran extorquirem extorquiren extorquires extorquireu extorquiria extorquirien extorquiries extorquiriva extorquiriven extorquirives extorquirà extorquiràs extorquiré extorquiríem extorquiríeu extorquirívem extorquiríveu extorquisc extorquisca extorquisco extorquiscos extorquisquem extorquisquen extorquisques extorquisqueu extorquissa extorquissen extorquisses extorquissi extorquissin extorquissis extorquist extorquit extorquits extorquiu extorquiva extorquiven extorquives extorquix extorquixa extorquixen extorquixes extorquixi extorquixin extorquixis extorquixo extorquixos extorquí extorquíem extorquíets extorquíeu extorquírem extorquíreu extorquís extorquíscon extorquíssem extorquísseu extorquíssim extorquíssiu extorquíssom extorquíssou extorquívem extorquíveu extorquíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
extorsionar

extorsionar /eks.tor.si.oˈna/ /eks.toɾ.si.oˈna/ /eks.toɾ.si.oˈnaɾ/ /əks.toɾ.si.oˈna/ /əks.tur.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv extorsion extorsiona extorsionada extorsionades extorsionaia extorsionaien extorsionaies extorsionam extorsionant extorsionar extorsionara extorsionaran extorsionarem extorsionaren extorsionares extorsionareu extorsionaria extorsionarien extorsionaries extorsionariva extorsionariven extorsionarives extorsionarà extorsionaràs extorsionaré extorsionaríem extorsionaríeu extorsionarívem extorsionaríveu extorsionassen extorsionasses extorsionassin extorsionassis extorsionat extorsionats extorsionau extorsionava extorsionaven extorsionaves extorsionavi extorsionavo extorsione extorsioneguem extorsioneguessa extorsioneguessen extorsioneguesses extorsionegueu extorsionegués extorsioneguéssom extorsioneguéssou extorsionem extorsionen extorsiones extorsionessa extorsionessen extorsionesses extorsionessi extorsionessin extorsionessis extorsioneu extorsioni extorsionin extorsionis extorsiono extorsionos extorsions extorsionà extorsionàiem extorsionàieu extorsionàrem extorsionàreu extorsionàs extorsionàssem extorsionàsseu extorsionàssim extorsionàssiu extorsionàvem extorsionàvets extorsionàveu extorsionàvom extorsionés extorsionéssem extorsionésseu extorsionéssim extorsionéssiu extorsioní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
extorsionar

extorsió /eks.toɾ.siˈo/ /əks.toɾ.siˈo/ /əks.tur.siˈo/ n fem
extorsión

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ adj
extra
De qualitat superior.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n masc
extra
Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n neut
extra
Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extradir /eks.tɾaˈði/ /eks.tɾaˈðiɾ/ /əks.tɾəˈði/ bal extradeix extradeixen extradeixes extradeixi extradeixin extradeixis extradeixo extradesc extradesqui extradesquin extradesquis extradia extradida extradides extradien extradies extradiguem extradigueu extradim extradint extradir extradira extradiran extradirem extradiren extradires extradireu extradiria extradirien extradiries extradirà extradiràs extradiré extradiríem extradiríeu extradisc extradisca extradisquen extradisques extradissen extradisses extradissin extradissis extradit extradits extradiu extradix extradixen extradixes extradixo extradí extradíem extradíeu extradírem extradíreu extradís extradíssem extradísseu extradíssim extradíssiu n-occ occ sept val v
extraditar

extrajudicialment /ˌeks.tɾa.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌeks.tɾa.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈment/ /ˌeks.tɾa.ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌɛks.tɾə.ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌɛks.tɾə.ʒu.ði.siˌaɫˈment/ adv
extrajudicialmente

extramurs /ˌeks.tɾaˈmuɾs/ /ˌɛks.tɾəˈmurs/ adv
extramuros

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
extraordinario

extraordinàriament /eks.tɾa.or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /əks.tɾə.ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /əks.tɾə.ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
extraordinariamente

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ alg ant bal cent eiv extrapol extrapola extrapolada extrapolades extrapolaia extrapolaien extrapolaies extrapolam extrapolant extrapolar extrapolara extrapolaran extrapolarem extrapolaren extrapolares extrapolareu extrapolaria extrapolarien extrapolaries extrapolariva extrapolariven extrapolarives extrapolarà extrapolaràs extrapolaré extrapolaríem extrapolaríeu extrapolarívem extrapolaríveu extrapolassen extrapolasses extrapolassin extrapolassis extrapolat extrapolats extrapolau extrapolava extrapolaven extrapolaves extrapolavi extrapolavo extrapole extrapoleguem extrapoleguessa extrapoleguessen extrapoleguesses extrapolegueu extrapolegués extrapoleguéssom extrapoleguéssou extrapolem extrapolen extrapoles extrapolessa extrapolessen extrapolesses extrapolessi extrapolessin extrapolessis extrapoleu extrapoli extrapolin extrapolis extrapolo extrapolos extrapols extrapolà extrapolàiem extrapolàieu extrapolàrem extrapolàreu extrapolàs extrapolàssem extrapolàsseu extrapolàssim extrapolàssiu extrapolàvem extrapolàvets extrapolàveu extrapolàvom extrapolés extrapoléssem extrapolésseu extrapoléssim extrapoléssiu extrapolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
extrapolar

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
extraterrestre

extraterritorial /ˌeks.tɾa.te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /ˌɛks.tɾə.tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /ˌɛks.tɾə.tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
extraterritorial

extravagant /eks.tɾa.vaˈɣant/ /eks.tɾa.βaˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣant/ /əks.tɾə.βəˈɣan/ adj
extravaante

extraversió /ˌeks.tɾa.veɾ.siˈo/ /ˌeks.tɾa.βer.siˈo/ /ˌeks.tɾa.βeɾ.siˈo/ /ˌɛks.tɾə.vəɾ.siˈo/ /ˌɛks.tɾə.βər.siˈo/ n fem
extraversión

extravertit /ˌeks.tɾa.veɾˈtit/ /ˌeks.tɾa.βerˈtit/ /ˌeks.tɾa.βeɾˈtit/ /ˌɛks.tɾə.vəɾˈtit/ /ˌɛks.tɾə.βərˈtit/ adj masc
extravertido

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
extremo
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
extremo
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n neut
extremo
(esports de pilota) Cadascun dels dos davanters situats més a prop de les bandes.

extrem dret n masc
delantero derecha

extrem esquerre n masc
delantero izquierda

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
extremadamente

extremeny /əks.tɾəˈməɲ/ /əks.tɾəˈmɛɲ/ adj masc
extremeño
Originari, pertanyent o relatiu a Extremadura.

extremeny /əks.tɾəˈməɲ/ /əks.tɾəˈmɛɲ/ n masc
extremeño
Natural d’Extremadura.

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
extremidad

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ bal extragueren extragueres extraguessen extraguesses extraguessin extraguessis extragué extraguérem extraguéreu extragués extraguéssem extraguésseu extraguéssim extraguéssiu extraguí extraiem extraient extraieu extrauran extraurem extraureu extrauria extraurien extrauries extraurà extrauràs extrauré extrauríem extrauríeu extrec extrega extreguem extreguen extregues extregueu extregui extreguin extreguis extreia extreien extreies extreim extreis extret extreta extretes extrets extreu extreuen extreure extreus extrèiem extrèieu v
extraer

extrínsecament /eksˌtɾin.se.kaˈmen/ /eksˌtɾin.se.kaˈment/ /əksˌtɾin.sə.kəˈmen/ /əksˌtɾin.sə.kəˈment/ adv
extrínsecamente

extíspice /eksˈtis.pi.se/ /əksˈtis.pi.sə/ n neut
extíspice

exuberantment /eɡ.zu.beˌɾamˈment/ /eɡ.zu.βeˌɾamˈmen/ /əɡ.zu.bəˌɾamˈmen/ /əɡ.zu.bəˌɾamˈment/ /əɡ.zu.βəˌɾamˈmen/ adv
exuberantemente

exultar /eɡ.zuɫˈta/ /eɡ.zuɫˈtaɾ/ /əɡ.zuɫˈta/ alg ant bal cent eiv exult exulta exultada exultades exultaia exultaien exultaies exultam exultant exultar exultara exultaran exultarem exultaren exultares exultareu exultaria exultarien exultaries exultariva exultariven exultarives exultarà exultaràs exultaré exultaríem exultaríeu exultarívem exultaríveu exultassen exultasses exultassin exultassis exultat exultats exultau exultava exultaven exultaves exultavi exultavo exulte exulteguem exulteguessa exulteguessen exulteguesses exultegueu exultegués exulteguéssom exulteguéssou exultem exulten exultes exultessa exultessen exultesses exultessi exultessin exultessis exulteu exulti exultin exultis exulto exultos exults exultà exultàiem exultàieu exultàrem exultàreu exultàs exultàssem exultàsseu exultàssim exultàssiu exultàvem exultàvets exultàveu exultàvom exultés exultéssem exultésseu exultéssim exultéssiu exultí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exultar

exvot /ˌeɡzˈvɔt/ /ˌeɡzˈβɔt/ /ˌɛɡzˈbɔt/ /ˌɛɡzˈvɔt/ n masc
exvoto

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
ejército tropa
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
exótico

eòlic /eˈɔ.ɫik/ adj masc
eólico
Relatiu o pertanyent a Eòlia, als seus habitants o a la seva llengua.
Relacionat amb el vent.

eòlic /eˈɔ.ɫik/ n masc
eólico
Dialecte del grec antic parlat pels eolis.

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
eón

fabricació /fa.bɾi.ka.siˈo/ /fə.βɾi.kə.siˈo/ n fem
fabricación

fabricar /fa.bɾiˈkaɾ/ /fa.βɾiˈka/ /fə.βɾiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fabric fabrica fabricada fabricades fabricam fabricant fabricar fabricara fabricaran fabricarem fabricaren fabricares fabricareu fabricaria fabricarien fabricaries fabricarà fabricaràs fabricaré fabricaríem fabricaríeu fabricassen fabricasses fabricassin fabricassis fabricat fabricats fabricau fabricava fabricaven fabricaves fabrico fabricà fabricàrem fabricàreu fabricàs fabricàssem fabricàsseu fabricàssim fabricàssiu fabricàvem fabricàveu fabrique fabriquem fabriquen fabriques fabriquessen fabriquesses fabriquessin fabriquessis fabriqueu fabriqui fabriquin fabriquis fabriqués fabriquéssem fabriquésseu fabriquéssim fabriquéssiu fabriquí occ sept val v
fabricar

fabular /fa.βuˈla/ /fa.βuˈlaɾ/ /fə.βuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fabul fabula fabulada fabulades fabulam fabulant fabular fabulara fabularan fabularem fabularen fabulares fabulareu fabularia fabularien fabularies fabularà fabularàs fabularé fabularíem fabularíeu fabulassen fabulasses fabulassin fabulassis fabulat fabulats fabulau fabulava fabulaven fabulaves fabule fabulem fabulen fabules fabulessen fabulesses fabulessin fabulessis fabuleu fabuli fabulin fabulis fabulo fabulà fabulàrem fabulàreu fabulàs fabulàssem fabulàsseu fabulàssim fabulàssiu fabulàvem fabulàveu fabulés fabuléssem fabulésseu fabuléssim fabuléssiu fabulí occ sept val v
fabular

fabulosament /fa.buˌɫo.zaˈment/ /fa.βuˌɫo.zaˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈment/ /fə.βuˌɫo.zəˈmen/ adv
fabulosamente

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
facción

faceciosament /fa.se.siˌo.zaˈmen/ /fa.se.siˌo.zaˈment/ /fə.sə.siˌo.zəˈmen/ /fə.sə.siˌo.zəˈment/ adv
graciosamente

facial /fa.siˈaɫ/ /fə.siˈəɫ/ adj
facial

facilitar /fa.si.ɫiˈta/ /fa.si.ɫiˈtaɾ/ /fə.si.ɫiˈta/ alg ant bal cent eiv facilit facilita facilitada facilitades facilitaia facilitaien facilitaies facilitam facilitant facilitar facilitara facilitaran facilitarem facilitaren facilitares facilitareu facilitaria facilitarien facilitaries facilitariva facilitariven facilitarives facilitarà facilitaràs facilitaré facilitaríem facilitaríeu facilitarívem facilitaríveu facilitassen facilitasses facilitassin facilitassis facilitat facilitats facilitau facilitava facilitaven facilitaves facilitavi facilitavo facilite faciliteguem faciliteguessa faciliteguessen faciliteguesses facilitegueu facilitegués faciliteguéssom faciliteguéssou facilitem faciliten facilites facilitessa facilitessen facilitesses facilitessi facilitessin facilitessis faciliteu faciliti facilitin facilitis facilito facilitos facilits facilità facilitàiem facilitàieu facilitàrem facilitàreu facilitàs facilitàssem facilitàsseu facilitàssim facilitàssiu facilitàvem facilitàvets facilitàveu facilitàvom facilités facilitéssem facilitésseu facilitéssim facilitéssiu facilití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
facilitar
Fer més fàcil alguna cosa.
Donar a algú allò que necessita, proporcionar.

facilitat /fa.si.ɫiˈtat/ /fə.si.ɫiˈtat/ n fem
facilidad

facinerós /fa.si.neˈɾos/ adj masc
facineroso

facsímil /fakˈsi.miɫ/ /fəkˈsi.miɫ/ n masc
facsímil
reproducció exacta d'un document original manuscrit o imprès, que es realitza utilitzant mitjans mecànics.

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
factible

factici /fakˈti.si/ /fəkˈti.si/ adj masc
facticio

factor /fakˈto/ /fakˈtoɾ/ /fəkˈto/ n masc
hacedor
Persona que fa alguna cosa.
factor
Element que influeix en un resultat final.

facturar /fak.tuˈɾa/ /fak.tuˈɾaɾ/ /fək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) factur factura facturada facturades facturam facturant facturar facturara facturaran facturarem facturaren facturares facturareu facturaria facturarien facturaries facturarà facturaràs facturaré facturaríem facturaríeu facturassen facturasses facturassin facturassis facturat facturats facturau facturava facturaven facturaves facture facturem facturen factures facturessen facturesses facturessin facturessis factureu facturi facturin facturis facturo facturà facturàrem facturàreu facturàs facturàssem facturàsseu facturàssim facturàssiu facturàvem facturàveu facturés facturéssem facturésseu facturéssim facturéssiu facturí occ sept val v
facturar
Fer constar en una factura el producte venut a un preu determinat.
Enregistrar en un centre de transports l’equipatge o mercaderies a trametre a una destinació.

factòtum /fakˈtɔ.tum/ /fəkˈtɔ.tum/ n neut
factótum

facultar /fa.kuɫˈta/ /fa.kuɫˈtaɾ/ /fə.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) facult faculta facultada facultades facultam facultant facultar facultara facultaran facultarem facultaren facultares facultareu facultaria facultarien facultaries facultarà facultaràs facultaré facultaríem facultaríeu facultassen facultasses facultassin facultassis facultat facultats facultau facultava facultaven facultaves faculte facultem faculten facultes facultessen facultesses facultessin facultessis faculteu faculti facultin facultis faculto facultà facultàrem facultàreu facultàs facultàssem facultàsseu facultàssim facultàssiu facultàvem facultàveu facultés facultéssem facultésseu facultéssim facultéssiu facultí occ sept val v
facultar

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
facultad
Capacitat innata per fer una cosa.
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

facultativament /fa.kuɫ.taˌti.vaˈment/ /fa.kuɫ.taˌti.βaˈmen/ /fə.kuɫ.təˌti.vəˈmen/ /fə.kuɫ.təˌti.vəˈment/ /fə.kuɫ.təˌti.βəˈmen/ adv
facultativamente

facècia n fem
chiste

fada /ˈfa.ða/ n fem
hada

fadament /ˌfa.ðaˈmen/ /ˌfa.ðaˈment/ /ˌfa.ðəˈmen/ /ˌfa.ðəˈment/ adv
sosamente

fadar /faˈða/ /faˈðaɾ/ /fəˈða/ alg ant bal cent eiv fad fada fadada fadades fadaia fadaien fadaies fadam fadant fadar fadara fadaran fadarem fadaren fadares fadareu fadaria fadarien fadaries fadariva fadariven fadarives fadarà fadaràs fadaré fadaríem fadaríeu fadarívem fadaríveu fadassen fadasses fadassin fadassis fadat fadats fadau fadava fadaven fadaves fadavi fadavo fade fadeguem fadeguessa fadeguessen fadeguesses fadegueu fadegués fadeguéssom fadeguéssou fadem faden fades fadessa fadessen fadesses fadessi fadessin fadessis fadeu fadi fadin fadis fado fados fads fadà fadàiem fadàieu fadàrem fadàreu fadàs fadàssem fadàsseu fadàssim fadàssiu fadàvem fadàvets fadàveu fadàvom fadés fadéssem fadésseu fadéssim fadéssiu fadí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
hadar

fade n masc
fade

fadrinalla /fa.ðɾiˈna.ʎa/ /fa.ðɾiˈna.ʎɛ/ /fə.ðɾiˈna.jə/ /fə.ðɾiˈna.ʎə/ n fem
mocerío

fadrí /faˈðɾi/ /fəˈðɾi/ n masc
mozo
Persona jove sense casar, en estat de casar-se.
doncella
Peix marí de la família dels làbrids, de nom científic Thalassoma pavo.
oficial
Operari ja instruït en el seu ofici, gremi, però que encara no n’és mestre.

fagina /faˈd͡ʒi.na/ /faˈʒi.na/ /fəˈʒi.nə/ n fem
garduña

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
bajón fagot

fai /ˈfaj/ n masc
faya

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
haya

faisà /fajˈza/ n masc
faisán

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ n fem
faja
Peça de roba interior elàstica que subjecta l’abdomen.
(pilota) Peça de l'equip d'un jugador consistent en una tira de roba, de color blau o vermell que cenyeix el tronc per la cintura, utilitzada per a identificar un jugador o un equip enfront de l'adversari.
lista
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachipterus trachypterus)

faixí /fajˈʃi/ /faˈʃi/ /fəˈʃi/ n masc
fajín

faiçó /fajˈso/ /fəjˈso/ n fem
forma

falaguerament /fa.ɫaˌɣe.ɾaˈmen/ /fa.ɫaˌɣe.ɾaˈment/ /fə.ɫəˌɣe.ɾəˈmen/ /fə.ɫəˌɣe.ɾəˈment/ adv
halagüeñamente

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
falange
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falb /ˈfaɫp/ adj masc
leonado

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
cuña

falciot /faɫ.siˈot/ /fəɫ.siˈɔt/ n masc
vencejo

falcó /faɫˈko/ n masc
halcón

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
falda
Part del vestit que penja de cintura avall.
Vessant inferior d'una muntanya.
regazo
Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
falda pollera
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
falda
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

faldiller /faɫ.diˈʎe/ /faɫ.diˈʎeɾ/ /fəɫ.diˈʎe/ adj masc
mujeriego
Que persegueix les dones per tenir-hi relacions.
faldero
Que està sovint proper als amos o als pares (en especial a la mare) amb una forta dependència d'ells (enganxat a les faldilles).

faldiller /faɫ.diˈʎe/ /faɫ.diˈʎeɾ/ /fəɫ.diˈʎe/ n masc
mujeriego

faldistori /faɫ.disˈtɔ.ɾi/ /fəɫ.disˈtɔ.ɾi/ n masc
faldistorio

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
helecho

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
hacha
Manat de branques, o altres matèries combustibles, que s’encenen per calar foc o com a petita torxa.
falta
Falta d’una cosa necessària.
falla
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fallada /faˈʎa.ða/ /fəˈʎa.ðə/ n masc
cuadro abierto
(bowling) Quadre al final del qual un jugador no ha aconseguit tombar totes les bitlles, tot i no haver-hi unes banyes.

fallada de mercat n fem
fallo de mercado

fallar /faˈʎa/ /faˈʎaɾ/ /fəˈʎa/ alg ant bal cent eiv fall falla fallada fallades fallaia fallaien fallaies fallam fallant fallar fallara fallaran fallarem fallaren fallares fallareu fallaria fallarien fallaries fallariva fallariven fallarives fallarà fallaràs fallaré fallaríem fallaríeu fallarívem fallaríveu fallassen fallasses fallassin fallassis fallat fallats fallau fallava fallaven fallaves fallavi fallavo falle falleguem falleguessa falleguessen falleguesses fallegueu fallegués falleguéssom falleguéssou fallem fallen falles fallessa fallessen fallesses fallessi fallessin fallessis falleu falli fallin fallis fallo fallos falls fallà fallàiem fallàieu fallàrem fallàreu fallàs fallàssem fallàsseu fallàssim fallàssiu fallàvem fallàvets fallàveu fallàvom fallés falléssem fallésseu falléssim falléssiu fallí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fallar

fallida /faˈʎi.ða/ n fem
quiebra

fals /ˈfaɫs/ adj masc
falso
Que no s'ajusta a la veritat.

fals principiant n masc
falso principiante

fals topspin n masc
falso top-spin

falsa orca n fem
orca falsa

falsament /ˌfaɫ.saˈmen/ /ˌfaɫ.saˈment/ /ˌfaɫ.səˈmen/ /ˌfaɫ.səˈment/ adv
falsamente

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
falsedat falsedad
Informació o dita falsa.

falsejar /faɫ.seˈd͡ʒa/ /faɫ.seˈd͡ʒaɾ/ /faɫ.seˈʒa/ /fəɫ.səˈd͡ʒa/ /fəɫ.səˈʒa/ alg bal eiv falsege falsegem falsegen falseges falsegessen falsegesses falsegessin falsegessis falsegeu falsegi falsegin falsegis falsegés falsegéssem falsegésseu falsegéssim falsegéssiu falsegí falseig falseja falsejada falsejades falsejam falsejant falsejar falsejara falsejaran falsejarem falsejaren falsejares falsejareu falsejaria falsejarien falsejaries falsejarà falsejaràs falsejaré falsejaríem falsejaríeu falsejassen falsejasses falsejassin falsejassis falsejat falsejats falsejau falsejava falsejaven falsejaves falsejo falsejà falsejàrem falsejàreu falsejàs falsejàssem falsejàsseu falsejàssim falsejàssiu falsejàvem falsejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
falsear

falsificació /faɫ.si.fi.ka.siˈo/ /fəɫ.si.fi.kə.siˈo/ n fem
falsificación

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ Interjection
falta

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
falta
Mancança d'una cosa necessària.
Actuació contrària a un deure, considerat legalment una ofensa menor.
(bowling) Contravenció del reglament consistent a tocar una part de la pista de bowling durant el llançament o després, a continuació d'haver tocat o traspassat la línia de falta.
corta
(pilota basca) Servei antireglamentari executat de manera que la pilota, després de tocar el frontis, bota davant la línia de falta.

falta antiesportiva n fem
falta antideportiva

falta d'equip n fem
falta de equipo

falta d'interrupció n fem
falta de interrupción

falta de bloqueig n fem
falta de bloqueo

falta de cop d'atac n fem
falta en el golpe de ataque

falta de cos n fem
falta de cuerpo
(hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Falta d'un jugador de camp consistent a jugar la bola amb el cos.
(pilota basca) Falta consistent a tocar la pilota amb el cos.

falta de jugador n fem
falta de jugador

falta de llançador n fem
balk

falta de peu Interjection
falta de pie

falta de peu n fem
falta de pie
(esports de raqueta) Falta de servei en què el servidor trepitja una línia de l'àrea de servei en el moment de servir.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Falta d'un jugador de camp consistent a jugar la bola amb el peu.
(bàdminton) Falta d'un receptor consistent a desplaçar un peu abans que el servidor hagi colpejat el volant en l'execució del servei.

falta de posició n fem
error en el orden al saque

falta de rotació n fem
error en la rotación

falta de servei n fem
falta de saque

falta de substitució n fem
falta de sustitución

falta desqualificant n fem
falta descalificante

falta diferida n fem
falta diferida

falta greu n fem
falta grave

falta intencionada n fem
falta intencionada

falta involuntària n fem
falta involuntaria

falta lleu n fem
falta leve

falta múltiple n fem
falta múltiple

falta personal n fem
falta personal

falta personal en atac n fem
falta personal en ataque

falta tàctica n fem
falta táctica

falta tècnica n fem
falta técnica

faltar /faɫˈta/ /faɫˈtaɾ/ /fəɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) falt falta faltada faltades faltam faltant faltar faltara faltaran faltarem faltaren faltares faltareu faltaria faltarien faltaries faltarà faltaràs faltaré faltaríem faltaríeu faltassen faltasses faltassin faltassis faltat faltats faltau faltava faltaven faltaves falte faltem falten faltes faltessen faltesses faltessin faltessis falteu falti faltin faltis falto faltà faltàrem faltàreu faltàs faltàssem faltàsseu faltàssim faltàssiu faltàvem faltàveu faltés faltéssem faltésseu faltéssim faltéssiu faltí occ sept val v
faltar

faltat /faɫˈtat/ /fəɫˈtat/ adj masc
loco

faluga /faˈɫu.ɣa/ /fəˈɫu.ɣə/ n fem
falúa
Embarcació petita impulsada per vela o rems.
Persona o animal bellugadís.
Sensació de ventre remogut.

fal·laç /faɫˈɫas/ /faˈɫas/ /fəɫˈɫas/ /fəˈɫas/ adj
falaz

fal·laçment /faɫˌɫazˈmen/ /faɫˌɫazˈment/ /faˌɫazˈmen/ /fəɫˌɫazˈmen/ /fəɫˌɫazˈment/ /fəˌɫazˈmen/ adv
falazmente

fal·lera /faɫˈɫe.ɾa/ /fəɫˈɫe.ɾə/ n fem
afición

fal·libilitat /fa.ɫi.βi.ɫiˈtat/ /faɫ.ɫi.bi.ɫiˈtat/ /fə.ɫi.βi.ɫiˈtat/ /fəɫ.ɫi.bi.ɫiˈtat/ /fəɫ.ɫi.βi.ɫiˈtat/ n fem
falibilidad

fal·lible /faɫˈɫi.bɫe/ /faɫˈɫib.bɫe/ /faˈɫi.βɫe/ /fəɫˈɫib.bɫə/ /fəˈɫi.βɫə/ adj
falible

fal·locentrisme /fa.ɫo.senˈtɾiz.me/ /faɫ.ɫo.senˈtɾiz.me/ /fə.ɫu.sənˈtɾiz.mə/ /fəɫ.ɫo.sənˈtɾiz.mə/ /fəɫ.ɫu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
falocentrismo

fal·locèntric /fa.ɫoˈsɛn.tɾik/ /faɫ.ɫoˈsɛn.tɾik/ /fə.ɫuˈsɛn.tɾik/ /fəɫ.ɫoˈsɛn.tɾik/ /fəɫ.ɫuˈsɛn.tɾik/ adj masc
falocéntrico

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
falo

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
falacia

falç /ˈfaɫs/ n fem
hoz

fam n fem
hambre

fam canina n masc
hambre canina

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
fama

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
familiar
Relatiu a la família.
Conegut, proper.

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ n neut
familiar
Parent, membre de la mateixa família.

familiarització /fa.mi.ɫi.a.ɾi.d͡za.siˈo/ /fa.mi.ɫi.a.ɾi.za.siˈo/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
familiarización

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) familiaritz familiaritza familiaritzada familiaritzades familiaritzam familiaritzant familiaritzar familiaritzara familiaritzaran familiaritzarem familiaritzaren familiaritzares familiaritzareu familiaritzaria familiaritzarien familiaritzaries familiaritzarà familiaritzaràs familiaritzaré familiaritzaríem familiaritzaríeu familiaritzassen familiaritzasses familiaritzassin familiaritzassis familiaritzat familiaritzats familiaritzau familiaritzava familiaritzaven familiaritzaves familiaritze familiaritzem familiaritzen familiaritzes familiaritzessen familiaritzesses familiaritzessin familiaritzessis familiaritzeu familiaritzi familiaritzin familiaritzis familiaritzo familiaritzà familiaritzàrem familiaritzàreu familiaritzàs familiaritzàssem familiaritzàsseu familiaritzàssim familiaritzàssiu familiaritzàvem familiaritzàveu familiaritzés familiaritzéssem familiaritzésseu familiaritzéssim familiaritzéssiu familiaritzí occ sept val v
familiarizar familiarizarse
Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

familiarment /fa.mi.ɫiˌarˈmen/ /fa.mi.ɫiˌaɾˈmen/ /fa.mi.ɫiˌaɾˈment/ /fə.mi.ɫiˌarˈmen/ /fə.mi.ɫiˌaɾˈment/ adv
familiarmente

famolenc /fa.moˈɫeŋk/ /fə.muˈɫɛŋ/ adj masc
afamado

famosament /faˌmo.zaˈmen/ /faˌmo.zaˈment/ /fəˌmo.zəˈmen/ /fəˌmo.zəˈment/ adv
famosamente

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
familia

família monoparental n fem
familia monoparental

família nombrosa n fem
familia numerosa

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
famoso célebre

fan /ˈfan/ n masc
fan

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
farola
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fanatisme /fa.naˈtiz.me/ /fə.nəˈtiz.mə/ n masc
fanatismo

fandango /fanˈdaŋ.ɡo/ /fənˈdaŋ.ɡo/ /fənˈdaŋ.ɡu/ n masc
fandango

faneca /faˈne.ka/ /fəˈnɛ.kə/ n fem
fanega

fanfarronada /faɱ.fa.roˈna.ða/ /fəɱ.fə.roˈna.ðə/ /fəɱ.fə.ruˈna.ðə/ n fem
fanfarronada

fanfarró /faɱ.faˈro/ /fəɱ.fəˈro/ adj masc
fanfarrón

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
fango
Barreja d'aigua i terra.

fanga /ˈfaŋ.ɡa/ /ˈfaŋ.ɡə/ n fem
laya

fangar /faŋˈɡa/ /faŋˈɡaɾ/ /fəŋˈɡa/ n masc
fangal

fangar /faŋˈɡa/ /faŋˈɡaɾ/ /fəŋˈɡa/ alg bal eiv fang fanga fangada fangades fangam fangant fangar fangara fangaran fangarem fangaren fangares fangareu fangaria fangarien fangaries fangarà fangaràs fangaré fangaríem fangaríeu fangassen fangasses fangassin fangassis fangat fangats fangau fangava fangaven fangaves fango fangue fanguem fanguen fangues fanguessen fanguesses fanguessin fanguessis fangueu fangui fanguin fanguis fangués fanguéssem fanguésseu fanguéssim fanguéssiu fanguí fangà fangàrem fangàreu fangàs fangàssem fangàsseu fangàssim fangàssiu fangàvem fangàveu nota 1 occ sept v.cent val v
layar

fansub /fanˈsup/ n masc
fansub

fansubejar /fan.su.beˈd͡ʒaɾ/ /fan.su.βeˈd͡ʒa/ /fan.su.βeˈʒa/ /fən.su.bəˈd͡ʒa/ /fən.su.bəˈʒa/ /fən.su.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fansubege fansubegem fansubegen fansubeges fansubegessen fansubegesses fansubegessin fansubegessis fansubegeu fansubegi fansubegin fansubegis fansubegés fansubegéssem fansubegésseu fansubegéssim fansubegéssiu fansubegí fansubeig fansubeja fansubejada fansubejades fansubejam fansubejant fansubejar fansubejara fansubejaran fansubejarem fansubejaren fansubejares fansubejareu fansubejaria fansubejarien fansubejaries fansubejarà fansubejaràs fansubejaré fansubejaríem fansubejaríeu fansubejassen fansubejasses fansubejassin fansubejassis fansubejat fansubejats fansubejau fansubejava fansubejaven fansubejaves fansubejo fansubejà fansubejàrem fansubejàreu fansubejàs fansubejàssem fansubejàsseu fansubejàssim fansubejàssiu fansubejàvem fansubejàveu occ sept val v
fansubear

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
fantasía ficción

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
fantasma

fantasmagoria /fan.taz.ma.ɣoˈɾi.a/ /fən.təz.mə.ɣoˈɾi.ə/ /fən.təz.mə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
fantasmagoría

fantasmagòric /fan.taz.maˈɣɔ.ɾik/ adj masc
fantasmagórico

fantasmagòricament /fan.taz.maˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /fan.taz.maˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /fən.təz.məˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /fən.təz.məˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
fantasmagóricamente

fantasmal /fan.tasˈmaɫ/ /fən.tasˈmaɫ/ adj
fantasmal

fantoma /fanˈto.ma/ /fənˈto.mə/ n masc
fantasma

fantotxe /fanˈto.t͡ʃe/ /fənˈtɔ.t͡ʃə/ n masc
fantoche

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantástico
Relatiu a la fantasia.

fantàsticament /fanˌtas.ti.kaˈmen/ /fanˌtas.ti.kaˈment/ /fənˌtas.ti.kəˈmen/ /fənˌtas.ti.kəˈment/ adv
fantásticamente

fanàtic /faˈna.tik/ /fəˈna.tik/ adj masc
fanático

fanàticament /faˌna.ti.kaˈmen/ /faˌna.ti.kaˈment/ /fəˌna.ti.kəˈmen/ /fəˌna.ti.kəˈment/ adv
fanáticamente

far n masc
faro
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faralló /fa.ɾaˈʎo/ /fə.ɾəˈʎo/ n masc
farallón

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
faraón
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farcellet de brou xinès n masc
hatillo al vapor

farcellet xinès n masc
hatillo de carne de cerdo

farciment /far.siˈmen/ /faɾ.siˈmen/ /faɾ.siˈment/ /fər.siˈmen/ /fəɾ.siˈment/ n masc
relleno
Contingut amb el que està farcida una cosa.

farcir /farˈsi/ /faɾˈsi/ /faɾˈsiɾ/ alg ant bal centr eiv farceix farceixa farceixen farceixes farceixi farceixin farceixis farceixo farceixs farcesc farcesca farcesquen farcesques farcesqui farcesquin farcesquis farcia farcida farcides farcien farcies farciguem farciguera farcigueren farcigueres farciguessen farciguesses farciguessin farciguessis farcigueu farcigueva farcigueven farcigueves farcigué farciguérem farciguéreu farcigués farciguéssem farciguésseu farciguéssim farciguéssiu farciguévem farciguéveu farcim farcint farcir farcira farciran farcirem farciren farcires farcireu farciria farcirien farciries farciriva farciriven farcirives farcirà farciràs farciré farciríem farciríeu farcirívem farciríveu farcisc farcisca farcisco farciscos farcisquem farcisquen farcisques farcisqueu farcissa farcissen farcisses farcissi farcissin farcissis farcist farcit farcits farciu farciva farciven farcives farcix farcixa farcixen farcixes farcixi farcixin farcixis farcixo farcixos farcí farcíem farcíets farcíeu farcírem farcíreu farcís farcíscon farcíssem farcísseu farcíssim farcíssiu farcíssom farcíssou farcívem farcíveu farcíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rellenar

farcit /faɾˈsit/ /fərˈsit/ adj masc
relleno

farda /ˈfar.də/ /ˈfaɾ.ða/ n fem
fardería
Provisions que porten els viatgers.
trastos
Conjunt de coses que no serveixen per a res.

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
fardel

farfallejar /far.fa.ʎeˈʒa/ /faɾ.fa.ʎeˈd͡ʒa/ /faɾ.fa.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /fər.fə.ʎəˈʒa/ /fəɾ.fə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. farfallege farfallegem farfallegen farfalleges farfallegessen farfallegesses farfallegeu farfallegés farfallegéssem farfallegésseu farfallegí farfalleja farfallejada farfallejades farfallejant farfallejar farfallejara farfallejaran farfallejarem farfallejaren farfallejares farfallejareu farfallejaria farfallejarien farfallejaries farfallejarà farfallejaràs farfallejaré farfallejaríem farfallejaríeu farfallejassen farfallejasses farfallejat farfallejats farfallejava farfallejaven farfallejaves farfallejo farfallejà farfallejàrem farfallejàreu farfallejàssem farfallejàsseu farfallejàvem farfallejàveu occ val val (1) v
farfullar

farfallós /faɾ.faˈʎos/ /fər.fəˈʎos/ adj masc
farfullero

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
forja

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
tomillo

farina /faˈɾi.na/ n fem
harina

farina de galeta n fem
pan rallado

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
gachas
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.
papilla
Menjar per a nadons fet amb farina de cereals i llet o aigua.

faringalització /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.d͡za.siˈo/ /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.za.siˈo/ /fə.ɾiŋ.ɡə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
faringalización

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
faringe

farisaicament /fa.ɾiˌzaj.kaˈmen/ /fa.ɾiˌzaj.kaˈment/ /fə.ɾiˌzaj.kəˈmen/ /fə.ɾiˌzaj.kəˈment/ adv
farisaicamente

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ n masc
atril

farmaciola /far.ma.siˈɔ.ɫa/ /faɾ.ma.siˈɔ.ɫa/ /faɾ.ma.siˈɔ.ɫɔ/ n fem
botiquín

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
farmacovigilancia

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
farmacéutico
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
farmacéutico boticario
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
farmacia botica

farnaca /faɾˈna.ka/ /fərˈna.kə/ n fem
lebrato

farro /ˈfa.ro/ /ˈfa.ru/ n masc
hormigo

fart /ˈfart/ adj masc
harto
Que ha menjat en excés.
harto cansado
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fart /ˈfart/ n masc
hartazgo
Excés de menjar.

fartaner /far.taˈne/ /faɾ.taˈneɾ/ /fər.təˈne/ n masc
tragón

faràndula /faˈɾan.du.ɫa/ /fəˈɾan.du.ɫə/ n fem
farándula

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ n fem
fascinación

fase /ˈfa.ze/ n fem
fase

fase de conquesta n fem
fase de conquista

fase dinàmica n fem
fase dinámica

fassina /faˈsi.na/ /fəˈsi.nə/ n fem
alcoholero

fastig /fasˈtit͡ʃ/ /fəsˈtit͡ʃ/ n masc
hastío
Cansament produït per la continuïtat d’una cosa mancada d’interès.

fastigosament /fas.tiˌɣo.zaˈmen/ /fas.tiˌɣo.zaˈment/ /fəs.tiˌɣo.zəˈmen/ /fəs.tiˌɣo.zəˈment/ adv
asquerosamente

fastiguejar /fas.ti.ɣeˈd͡ʒa/ /fas.ti.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /fas.ti.ɣeˈʒa/ /fəs.ti.ɣəˈd͡ʒa/ /fəs.ti.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fastiguege fastiguegem fastiguegen fastigueges fastiguegessen fastiguegesses fastiguegessin fastiguegessis fastiguegeu fastiguegi fastiguegin fastiguegis fastiguegés fastiguegéssem fastiguegésseu fastiguegéssim fastiguegéssiu fastiguegí fastigueig fastigueja fastiguejada fastiguejades fastiguejam fastiguejant fastiguejar fastiguejara fastiguejaran fastiguejarem fastiguejaren fastiguejares fastiguejareu fastiguejaria fastiguejarien fastiguejaries fastiguejarà fastiguejaràs fastiguejaré fastiguejaríem fastiguejaríeu fastiguejassen fastiguejasses fastiguejassin fastiguejassis fastiguejat fastiguejats fastiguejau fastiguejava fastiguejaven fastiguejaves fastiguejo fastiguejà fastiguejàrem fastiguejàreu fastiguejàs fastiguejàssem fastiguejàsseu fastiguejàssim fastiguejàssiu fastiguejàvem fastiguejàveu occ sept val v
asquear
Fer fàstic.
fastidiar
Provocar gran molèstia.

fastigós /fas.tiˈɣos/ /fəs.tiˈɣos/ adj masc
asqueroso
Que causa fàstic.
Que percep fàstic.

fastuosament /fas.tuˌo.zaˈmen/ /fas.tuˌo.zaˈment/ /fəs.tuˌo.zəˈmen/ /fəs.tuˌo.zəˈment/ adv
fastuosamente

fastuós /fas.tuˈos/ /fəs.tuˈos/ adj masc
fastuoso

fat /ˈfat/ n masc
hado

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fatal
Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adv
fatal
Molt malament.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ adj
fatalista
Relatiu a la doctrina del fatalisme.
Partidari de la doctrina del fatalisme.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ n neut
fatalista
Persona amb una actitud resignada a un desenllaç desfavorable.

fatalitat /fa.ta.ɫiˈtat/ /fə.tə.ɫiˈtat/ n fem
fatalidad

fatalment /faˌtaɫˈmen/ /faˌtaɫˈment/ /fəˌtaɫˈmen/ /fəˌtaɫˈment/ adv
fatalmente

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
fatiga

fatigosament /fa.tiˌɣo.zaˈmen/ /fa.tiˌɣo.zaˈment/ /fə.tiˌɣo.zəˈmen/ /fə.tiˌɣo.zəˈment/ adv
fatigosamente

fatigós /fa.tiˈɣos/ /fə.tiˈɣos/ adj masc
fatigoso

fato /ˈfa.to/ /ˈfa.tu/ n masc
bagaje

fatu /ˈfa.tu/ fàtua adj masc
fatuo

fatxa /ˈfa.t͡ʃa/ /ˈfa.t͡ʃə/ n fem
facha
(col·loquial) Aspecte extern d’una persona tal com és percebut pels altres.

fatxa /ˈfa.t͡ʃa/ /ˈfa.t͡ʃə/ n neut
facha
(despectiu) feixista

fatxejar /fa.t͡ʃeˈd͡ʒa/ /fa.t͡ʃeˈd͡ʒaɾ/ /fə.t͡ʃəˈʒa/ alg bal eiv fatxege fatxegem fatxegen fatxeges fatxegessen fatxegesses fatxegessin fatxegessis fatxegeu fatxegi fatxegin fatxegis fatxegés fatxegéssem fatxegésseu fatxegéssim fatxegéssiu fatxegí fatxeig fatxeja fatxejada fatxejades fatxejam fatxejant fatxejar fatxejara fatxejaran fatxejarem fatxejaren fatxejares fatxejareu fatxejaria fatxejarien fatxejaries fatxejarà fatxejaràs fatxejaré fatxejaríem fatxejaríeu fatxejassen fatxejasses fatxejassin fatxejassis fatxejat fatxejats fatxejau fatxejava fatxejaven fatxejaves fatxejo fatxejà fatxejàrem fatxejàreu fatxejàs fatxejàssem fatxejàsseu fatxejàssim fatxejàssiu fatxejàvem fatxejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
fachear

fatxenda /faˈt͡ʃen.da/ /fəˈt͡ʃɛn.də/ n fem
fachenda
Actitud de presumpció o aspecte d’ostentació.

fatxenda /faˈt͡ʃen.da/ /fəˈt͡ʃɛn.də/ n neut
fachenda
Persona que mostra presumpció.

fatxenderia /fa.t͡ʃen.deˈɾi.a/ /fə.t͡ʃən.dəˈɾi.ə/ n fem
farol

fatídic /faˈti.ðik/ /fəˈti.ðik/ adj masc
fatídico
Que anuncia o pronostica el futur, especialment si anuncia desgràcies o la mort.

fatídicament /faˌti.ði.kaˈmen/ /faˌti.ði.kaˈment/ /fəˌti.ði.kəˈmen/ /fəˌti.ði.kəˈment/ adv
fatídicamente

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
apólogo fábula

fauna /ˈfaw.na/ n fem
fauna

faust /ˈfawst/ adj masc
fausto

fautor /fawˈto/ /fawˈtoɾ/ /fəwˈto/ n masc
fautor

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
haba
Llavor i llegum de la favera.
(vulgarisme) Gland del penis.

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n neut
pánfilo
Persona aturada, que no reacciona davant les dificultats.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
favor

favorablement /fa.voˌɾa.bɫeˈment/ /fa.βoˌɾa.βɫeˈmen/ /fa.βoˌɾab.bɫeˈmen/ /fə.voˌɾab.bɫəˈment/ /fə.vuˌɾab.bɫəˈmen/ /fə.βuˌɾa.βɫəˈmen/ /fə.βuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
favorablemente

fax /ˈfaks/ n masc
fax
Sistema de transmissió de documents mitjançant la codificació de la imatge en tons d'àudio que alhora són transmesos a la línia telefònica i descodificats en destí.
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

faç /ˈfas/ n fem
faz

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
fachada
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
fe confianza

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
débil
Sense prou força física.

feblement /ˌfe.bɫeˈment/ /ˌfe.βɫeˈmen/ /ˌfe.βɫəˈmen/ /ˌfeb.bɫeˈmen/ /ˌfeb.bɫəˈmen/ /ˌfeb.bɫəˈment/ adv
débilmente

feblesa /febˈbɫe.za/ /feˈbɫe.za/ /feˈβɫe.za/ /fəbˈbɫə.zə/ /fəbˈbɫɛ.zə/ /fəˈβɫɛ.zə/ n fem
debilidad

febrada /feˈbɾa.ða/ /fəˈβɾa.ðə/ n fem
calenturón

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
fiebre calentura

febrejar /fe.bɾeˈd͡ʒaɾ/ /fe.βɾeˈd͡ʒa/ /fe.βɾeˈʒa/ /fə.bɾəˈd͡ʒa/ /fə.bɾəˈʒa/ /fə.βɾəˈʒa/ febrege febregem febregen febreges febregessen febregesses febregessin febregessis febregeu febregi febregin febregis febregés febregéssem febregésseu febregéssim febregéssiu febregí febreja febrejada febrejades febrejant febrejar febrejaran febrejarem febrejaren febrejares febrejareu febrejaria febrejarien febrejaries febrejarà febrejaràs febrejaré febrejaríem febrejaríeu febrejat febrejats febrejava febrejaven febrejaves febrejo febrejà febrejàrem febrejàreu febrejàvem febrejàveu occ sept v
tener fiebre

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
febrero
Segon mes de l'any.

febrilment /feˌbɾiɫˈment/ /feˌβɾiɫˈmen/ /fəˌbɾiɫˈmen/ /fəˌbɾiɫˈment/ /fəˌβɾiɫˈmen/ adv
febrilmente

febrosament /feˌbɾo.zaˈment/ /feˌβɾo.zaˈmen/ /fəˌbɾo.zəˈmen/ /fəˌbɾo.zəˈment/ /fəˌβɾo.zəˈmen/ adv
febrilmente

fecal /feˈkaɫ/ /fəˈkaɫ/ adj
fecal

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
fecundación

fecundament /feˌkun.daˈmen/ /feˌkun.daˈment/ /fəˌkun.dəˈmen/ /fəˌkun.dəˈment/ adv
fecundamente

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fecund fecunda fecundada fecundades fecundam fecundant fecundar fecundara fecundaran fecundarem fecundaren fecundares fecundareu fecundaria fecundarien fecundaries fecundarà fecundaràs fecundaré fecundaríem fecundaríeu fecundassen fecundasses fecundassin fecundassis fecundat fecundats fecundau fecundava fecundaven fecundaves fecunde fecundem fecunden fecundes fecundessen fecundesses fecundessin fecundessis fecundeu fecundi fecundin fecundis fecundo fecundà fecundàrem fecundàreu fecundàs fecundàssem fecundàsseu fecundàssim fecundàssiu fecundàvem fecundàveu fecundés fecundéssem fecundésseu fecundéssim fecundéssiu fecundí occ sept val v
fecundar

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
federación

federar /fe.ðeˈɾa/ /fe.ðeˈɾaɾ/ /fə.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) feder federa federada federades federam federant federar federara federaran federarem federaren federares federareu federaria federarien federaries federarà federaràs federaré federaríem federaríeu federassen federasses federassin federassis federat federats federau federava federaven federaves federe federem federen federes federessen federesses federessin federessis federeu federi federin federis federo federà federàrem federàreu federàs federàssem federàsseu federàssim federàssiu federàvem federàveu federés federéssem federésseu federéssim federéssiu federí occ sept val v
federar

fefaent /ˌfe.faˈen/ /ˌfe.faˈent/ /ˌfə.fəˈent/ /ˌfɛ.fəˈen/ adj
fehaciente

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
empleo
Activitat laboral que una persona realitza de manera quotidiana i generalment remunerada.
trabajo
Lloc de treball ofert per una empresa.

feinada /fejˈna.ða/ /fəjˈna.ðə/ n masc
cantidad de trabajo

feinejar /fej.neˈd͡ʒa/ /fej.neˈd͡ʒaɾ/ /fej.neˈʒa/ /fəj.nəˈd͡ʒa/ /fəj.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) feinege feinegem feinegen feineges feinegessen feinegesses feinegessin feinegessis feinegeu feinegi feinegin feinegis feinegés feinegéssem feinegésseu feinegéssim feinegéssiu feinegí feineig feineja feinejada feinejades feinejam feinejant feinejar feinejaran feinejarem feinejaren feinejares feinejareu feinejaria feinejarien feinejaries feinejarà feinejaràs feinejaré feinejaríem feinejaríeu feinejassen feinejasses feinejassin feinejassis feinejat feinejats feinejau feinejava feinejaven feinejaves feinejo feinejà feinejàrem feinejàreu feinejàs feinejàssem feinejàsseu feinejàssim feinejàssiu feinejàvem feinejàveu occ sept v
trastear

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
haz
Grup de tiges col·locades en paral·lel i lligades.

feixa /ˈfe.ʃa/ /ˈfe.ʃə/ /ˈfej.ʃa/ n fem
haza

feixar /fejˈʃa/ /fejˈʃaɾ/ /feˈʃa/ /fəˈʃa/ n masc
terrazas

feixar /fejˈʃa/ /fejˈʃaɾ/ /feˈʃa/ /fəˈʃa/ v
abancalar
Fer feixes a la terra per a poder conrear-la.
agavillar
Reunir i lligar feixos.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
fascismo

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
fascista facha
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
fascista
Partidari del feixisme.

feixuc /fejˈʃuk/ /feˈʃuk/ /fəˈʃuk/ feixuga adj masc
pesado
Difícil de suportar; penós, aclaparador.

feixugament /fejˌʃu.ɣaˈmen/ /fejˌʃu.ɣaˈment/ /feˌʃu.ɣaˈmen/ /fəˌʃu.ɣəˈmen/ /fəˌʃu.ɣəˈment/ adv
pesadamente

fel /ˈfɛɫ/ n
hiel
Sentiment amarg.

felanitxer /fe.ɫa.niˈt͡ʃe/ /fe.ɫa.niˈt͡ʃeɾ/ adj masc
felanigense

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ n masc
feldespato

feldspatoide /feɫs.paˈtɔj.ðe/ /fəɫs.pəˈtɔj.ðə/ n masc
feldespatoide

feldspatoídic /feɫs.pa.toˈi.ðik/ /fəɫs.pə.toˈi.ðik/ /fəɫs.pə.tuˈi.ðik/ adj masc
feldespatoídico

feldspàtic /feɫsˈpa.tik/ /fəɫsˈpa.tik/ adj masc
feldespático

felibre /feˈɫi.bɾe/ /fəˈɫi.βɾə/ n masc
felibre

felibritge /fe.ɫiˈbɾi.d͡ʒe/ /fə.ɫiˈβɾi.d͡ʒə/ n masc
felibrigio

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
felicitación

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) felicit felicita felicitada felicitades felicitam felicitant felicitar felicitara felicitaran felicitarem felicitaren felicitares felicitareu felicitaria felicitarien felicitaries felicitarà felicitaràs felicitaré felicitaríem felicitaríeu felicitassen felicitasses felicitassin felicitassis felicitat felicitats felicitau felicitava felicitaven felicitaves felicite felicitem feliciten felicites felicitessen felicitesses felicitessin felicitessis feliciteu feliciti felicitin felicitis felicito felicità felicitàrem felicitàreu felicitàs felicitàssem felicitàsseu felicitàssim felicitàssiu felicitàvem felicitàveu felicités felicitéssem felicitésseu felicitéssim felicitéssiu felicití occ sept val v
felicitar

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
felicidad
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

felinament /feˌɫi.naˈmen/ /feˌɫi.naˈment/ /fəˌɫi.nəˈmen/ /fəˌɫi.nəˈment/ adv
felinamente

feliç /feˈɫis/ felices adj
feliz
Que sent felicitat.
inconscient

feliçment /feˌɫizˈmen/ /feˌɫizˈment/ /fəˌɫizˈmen/ /fəˌɫizˈment/ adv
felizmente

fellonament /feˌʎo.naˈmen/ /feˌʎo.naˈment/ /fəˌʎo.nəˈmen/ /fəˌʎo.nəˈment/ adv
airadamente

fellonia /fe.ʎoˈni.a/ /fə.ʎoˈni.ə/ /fə.ʎuˈni.ə/ n fem
felonía

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
fieltro
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.
paño
(billar) Teixit suau, generalment de color verd, que recobreix uniformement tota la superfície d'una taula de billar i també les bandes.

fel·lar /feɫˈɫa/ /feɫˈɫaɾ/ /feˈɫa/ /fəɫˈɫa/ /fəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fel fel·la fel·lada fel·lades fel·lam fel·lant fel·lar fel·lara fel·laran fel·larem fel·laren fel·lares fel·lareu fel·laria fel·larien fel·laries fel·larà fel·laràs fel·laré fel·laríem fel·laríeu fel·lassen fel·lasses fel·lassin fel·lassis fel·lat fel·lats fel·lau fel·lava fel·laven fel·laves fel·le fel·lem fel·len fel·les fel·lessen fel·lesses fel·lessin fel·lessis fel·leu fel·li fel·lin fel·lis fel·lo fel·là fel·làrem fel·làreu fel·làs fel·làssem fel·làsseu fel·làssim fel·làssiu fel·làvem fel·làveu fel·lés fel·léssem fel·lésseu fel·léssim fel·léssiu fel·lí occ sept val v
hacer una mamada

fel·loplàstica /fe.ɫoˈpɫas.ti.ka/ /feɫ.ɫoˈpɫas.ti.ka/ /fə.ɫuˈpɫas.ti.kə/ /fəɫ.ɫoˈpɫas.ti.kə/ /fəɫ.ɫuˈpɫas.ti.kə/ n fem
feloplástica

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
estiércol
Munt d’excrements d’animal.
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femar /feˈma/ /feˈmaɾ/ /fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fem fema femada femades femam femant femar femara femaran femarem femaren femares femareu femaria femarien femaries femarà femaràs femaré femaríem femaríeu femassen femasses femassin femassis femat femats femau femava femaven femaves feme femem femen femes femessen femesses femessin femessis femeu femi femin femis femo femà femàrem femàreu femàs femàssem femàsseu femàssim femàssiu femàvem femàveu femés feméssem femésseu feméssim feméssiu femí occ sept val v
estercolar

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
hembra
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
tuerca
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

femellam /fe.meˈʎam/ /fə.məˈʎam/ n masc
mujerío

femellisme /fe.meˈʎiz.me/ /fə.məˈʎiz.mə/ n masc
hembrismo

femellista /fe.meˈʎis.ta/ /fe.meˈʎis.te/ /fə.məˈʎis.tə/ n
hembrista

femení /fe.meˈni/ /fə.məˈni/ adj masc
femenino

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
feminicidio

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feminismo

feminisme radical transexcloent /fe.mi.niz.me /fə.mi.niz.mə n masc
feminismo radical transexcluyente

femta /ˈfem.ta/ /ˈfəm.tə/ /ˈfɛm.tə/ n fem
hez

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
heno
Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
Farratge assecat per fenificació.

fendre /ˈfen.dɾe/ /ˈfən.dɾə/ /ˈfɛn.dɾə/ bal fen fenc fendran fendre fendrem fendreu fendria fendrien fendries fendrà fendràs fendré fendríem fendríeu fenem fenen fenent feneu fenga fenguem fenguen fenguera fengueren fengueres fengues fenguessen fenguesses fenguessin fenguessis fengueu fengui fenguin fenguis fengué fenguérem fenguéreu fengués fenguéssem fenguésseu fenguéssim fenguéssiu fenguí fenia fenien fenies fens feníem feníeu fes fesa feses fesos occ val v
hender

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
fenicio

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
fenómeno

fenomenalment /fe.no.meˌnaɫˈmen/ /fe.no.meˌnaɫˈment/ /fə.no.məˌnaɫˈment/ /fə.nu.məˌnaɫˈmen/ adv
fenomenal

fenomenologia n fem
fenomenología

fenotip /fe.noˈtip/ /fə.noˈtip/ /fə.nuˈtip/ n masc
fenotipo

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ n masc
feocromocitoma

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ adj
fiero
Salvatge, no domesticat.

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
hacer
Portar a terme una acció.
(comodí) Amb un pronom, expressar un altre verb implícit o que hom no el vol repetir.

fer angle v
hacer cuña

fer angúnia v
dar angustia
Produir malestar desplaent.

fer botar v
botar

fer campana v
hacer pellas

fer córrer la bruixa v
untar

fer dentetes v
dar dentera

fer dissabte v
hacer sábado

fer el dau v
hacer el dau

fer el desentès v
hacer oídos sordos

fer el merda v
hacer gala

fer el pes v
convencer

fer el préssec v
hacer el primo

fer els ulls grossos v
hacer la vista gorda

fer goig v
dar gozo

fer l'andorrà v
hacerse el sueco

fer l'ullet v
guiñar

fer l'ànec v
estirar la pata

fer la baca v
mantear

fer la contra v
hacer la contra

fer la figa v
hacer la higa

fer la gara-gara v
pelota

fer la garagara v
pelota

fer la pilota v
hacer la pelota

fer la punyeta v
hacer la puñeta

fer la traveta v
poner la zancadilla

fer lleig v
hacer feo

fer llengotes v
sacar la lengua

fer mala espina v
dar mala espina

fer malbé v
estropear

fer manades v
manotear

fer non-non v
hacer nana

fer pam i pipa v
hacer burla con la mano

fer passes v
hacer pasos

fer pinya v
formar causa común

fer pressió v
hacer pressing

fer rodolar v
hacer rodar

fer sensació v
dar la campanada

fer un bisbe v
hacer filipinos

fer un contrapeu v
hacer un contrapié

fer un globus v
hacer un lob

fer un pet com una gla v
reventar de harto
Atipar-se molt.

fer un putt v
patear

fer un xat v
chatear

fer un xip v
chipear

fer una planxa v
tirarse una plancha

fer una volea v
volear

fer via v
andar
Caminar per un lloc, anar a un lloc determinat.
darse prisa
Anar de pressa per acabar de fer una cosa.

fer-la bona v
estar apañado

fer-ne un gra massa v
pasarse de rosca

fer-se càrrec v
hacerse cargo

fer-se fotre v
joderse

fer-se malveure v
ganarse antipatías

fer-se veure v
dar la nota

fera /ˈfe.ɾa/ /ˈfe.ɾə/ n fem
fiera

feram /feˈɾam/ /fəˈɾam/ n fem
salvajinas
Grup de feres, d’animals salvatges o bèsties fantàstiques.

ferament /ˌfe.ɾaˈmen/ /ˌfe.ɾaˈment/ /ˌfe.ɾəˈmen/ /ˌfe.ɾəˈment/ adv
fieramente

feredat /fe.ɾeˈðat/ /fə.ɾəˈðat/ n fem
horror

feresa /feˈɾe.za/ /fəˈɾə.zə/ /fəˈɾɛ.zə/ n masc
fiereza
Qualitat de fer.

ferestament /feˌɾes.taˈmen/ /feˌɾes.taˈment/ /fəˌɾes.təˈmen/ /fəˌɾes.təˈment/ adv
fieramente

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
herida
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.
ferida
(pilota valenciana) Acció i efecte de servir fent arribar la pilota a l'interior del dau contrari, en les modalitats d'escala i corda, de galotxa i de galotxetes de Monòver.

feridor /fe.ɾiˈðo/ /fe.ɾiˈðoɾ/ /fə.ɾiˈðo/ n masc
feridor
(pilota valenciana) Servidor encarregat de fer arribar la pilota a l'interior del dau contrari, en les modalitats d'escala i corda, de galotxa i de galotxetes de Monòver.

feridura /fe.ɾiˈðu.ɾa/ /fə.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
apoplejía

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ alg bal fereix fereixen fereixes fereixi fereixin fereixis fereixo feresc feresqui feresquin feresquis feri feria ferida ferides ferien feries feriguem ferigueu ferim ferin ferint ferir ferira feriran ferirem feriren ferires ferireu feriria feririen feriries ferirà feriràs feriré feriríem feriríeu feris ferisc ferisca ferisquen ferisques ferissen ferisses ferissin ferissis ferit ferits feriu ferix ferixen ferixes ferixo ferí feríem feríeu ferírem feríreu ferís feríssem ferísseu feríssim feríssiu fér féren férs n-occ occ sept val v
herir lesionar
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.
ferir
(pilota valenciana) Servir fent arribar la pilota a l'interior del dau contrari, en les modalitats d'escala i corda, de galotxa i de galotxetes de Monòver.

ferir amb canyes v
acañaverear

feristela /fe.ɾisˈtɛ.la/ /fə.ɾisˈtɛ.ɫə/ n fem
alimaña

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
firme
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adv
firme
Amb intensitat, sense vacil·lació.

fermall /feɾˈmaʎ/ /fərˈmaj/ /fərˈmaʎ/ /fəɾˈmaʎ/ n masc
broche
Conjunt de dues peces, una de les quals s'enganxa en l'altra i serveix per a subjectar dues parts d'un vestit o com a ornament.

fermament /ˌfer.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈment/ /ˌfəɾ.məˈment/ /ˌfɛr.məˈmen/ adv
firmemente

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ n masc
fermento

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
fermentación

fermentar /fer.menˈta/ /feɾ.menˈtaɾ/ /fər.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ferment fermenta fermentada fermentades fermentam fermentant fermentar fermentara fermentaran fermentarem fermentaren fermentares fermentareu fermentaria fermentarien fermentaries fermentarà fermentaràs fermentaré fermentaríem fermentaríeu fermentassen fermentasses fermentassin fermentassis fermentat fermentats fermentau fermentava fermentaven fermentaves fermente fermentem fermenten fermentes fermentessen fermentesses fermentessin fermentessis fermenteu fermenti fermentin fermentis fermento fermentà fermentàrem fermentàreu fermentàs fermentàssem fermentàsseu fermentàssim fermentàssiu fermentàvem fermentàveu fermentés fermentéssem fermentésseu fermentéssim fermentéssiu fermentí occ sept val v
fermentar

fermesa /feɾˈme.za/ /fərˈmɛ.zə/ /fəɾˈmə.zə/ n fem
firmeza

fermi n masc
fermio

fermió n masc
fermión fermioi

feroçment /feˌɾozˈmen/ /feˌɾozˈment/ /fəˌɾozˈmen/ /fəˌɾozˈment/ adv
ferozmente

ferralla /feˈra.ʎa/ /fəˈra.ʎə/ n fem
chatarra

ferramenta /fe.raˈmen.ta/ /fə.rəˈmen.tə/ n fem
herraje

ferrar /feˈra/ /feˈraɾ/ /fəˈra/ alg ant bal cent eiv ferr ferra ferrada ferrades ferraia ferraien ferraies ferram ferrant ferrar ferrara ferraran ferrarem ferraren ferrares ferrareu ferraria ferrarien ferraries ferrariva ferrariven ferrarives ferrarà ferraràs ferraré ferraríem ferraríeu ferrarívem ferraríveu ferrassen ferrasses ferrassin ferrassis ferrat ferrats ferrau ferrava ferraven ferraves ferravi ferravo ferre ferreguem ferreguessa ferreguessen ferreguesses ferregueu ferregués ferreguéssom ferreguéssou ferrem ferren ferres ferressa ferressen ferresses ferressi ferressin ferressis ferreu ferri ferrin ferris ferro ferros ferrs ferrà ferràiem ferràieu ferràrem ferràreu ferràs ferràssem ferràsseu ferràssim ferràssiu ferràvem ferràvets ferràveu ferràvom ferrés ferréssem ferrésseu ferréssim ferréssiu ferrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
herrar
Completar, reforçar o adornar amb ferro.
Posar ferradures a un animal de peu rodó.
Fer un senyal a la pell d'un animal o persona (un pres o un esclau) amb un metall incandescent.

ferrat /faˈrat/ /feˈrat/ /fəˈrat/ adj masc
herrado

ferreny /feˈreɲ/ /fəˈrəɲ/ /fəˈrɛɲ/ adj masc
robusto

ferrenyament /feˌre.ɲaˈmen/ /feˌre.ɲaˈment/ /fəˌrə.ɲəˈment/ /fəˌrɛ.ɲəˈmen/ adv
robustamente

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
herrero
Persona que treballa el ferro.

ferreria /fe.reˈɾi.a/ n fem
herrería

ferrerienc /fe.re.ɾiˈeŋ/ /fe.re.ɾiˈeŋk/ /fə.ri.əˈɾəŋk/ /fə.rə.ɾiˈəŋk/ /fə.rə.ɾiˈɛŋ/ /fə.rə.ɾiˈɛŋk/ adj masc
ferreriense

ferreter /fe.reˈte/ /fe.reˈteɾ/ /fə.rəˈte/ n masc
ferretero
Persona que treballa en una ferreteria.
quincallero
Mercader de ferro i altres metalls.

ferreteria /fe.re.teˈɾi.a/ /fə.rə.təˈɾi.ə/ n fem
ferretería

ferri /ˈfɛ.ri/ fèrria adj masc
férreo

ferri /ˈfɛ.ri/ n masc
ferry

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
hierro fierro

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
ferrocarril

ferroveller /ˌfɛ.ro.veˈʎeɾ/ /ˌfɛ.ro.vəˈʎe/ /ˌfɛ.ro.βeˈʎe/ /ˌfɛ.ro.βeˈʎeɾ/ /ˌfɛ.ru.vəˈʎe/ /ˌfɛ.ru.βəˈʎe/ n masc
chatarrero

ferum /feˈɾum/ /fəˈɾum/ n masc
hedor

ferventment /ferˌβemˈmen/ /feɾˌvemˈment/ /feɾˌβemˈmen/ /fərˌbemˈmen/ /fərˌvemˈmen/ /fəɾˌvemˈment/ adv
fervientemente

fervorosament /fer.βoˌɾo.zaˈmen/ /feɾ.voˌɾo.zaˈment/ /feɾ.βoˌɾo.zaˈmen/ /fər.buˌɾo.zəˈmen/ /fər.vuˌɾo.zəˈmen/ /fəɾ.voˌɾo.zəˈment/ adv
fervorosamente

feréstec /feˈɾes.tek/ /fəˈɾes.tək/ feréstega adj masc
salvaje
Dit d'un animal sense domesticar, salvatge.
terrible
(figurat) Que fa feredat.
adusto
(figurat) Dit d'una persona esquerpa, a qui no agrada el tracte amb la gent.

feréstegament /feˌɾes.te.ɣaˈmen/ /feˌɾes.te.ɣaˈment/ /fəˌɾes.tə.ɣəˈmen/ /fəˌɾes.tə.ɣəˈment/ adv
fieramente

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ adj masc
hendido
Mig partit amb un tall llarg.

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
fez
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

fesa /ˈfe.za/ /ˈfə.zə/ /ˈfɛ.zə/ n fem
hendidura

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
fiesta
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festejar /fes.teˈd͡ʒa/ /fes.teˈd͡ʒaɾ/ /fes.teˈʒa/ /fəs.təˈd͡ʒa/ /fəs.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) festege festegem festegen festeges festegessen festegesses festegessin festegessis festegeu festegi festegin festegis festegés festegéssem festegésseu festegéssim festegéssiu festegí festeig festeja festejada festejades festejam festejant festejar festejara festejaran festejarem festejaren festejares festejareu festejaria festejarien festejaries festejarà festejaràs festejaré festejaríem festejaríeu festejassen festejasses festejassin festejassis festejat festejats festejau festejava festejaven festejaves festejo festejà festejàrem festejàreu festejàs festejàssem festejàsseu festejàssim festejàssiu festejàvem festejàveu occ sept val v
festejar
Obsequiar amb festes a algú.
cortejar
Afalagar algú per conquistar-lo.
tener novio
Mantenir una relació sentimental prèvia al casament.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
festival

festivament /fesˌti.vaˈment/ /fesˌti.βaˈmen/ /fəsˌti.vəˈmen/ /fəsˌti.vəˈment/ /fəsˌti.βəˈmen/ adv
festivamente

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
festividad
Festa solemne, especialment religiosa.
Qualitat de festiu, d’exultació.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
pistacho

festuca /fesˈtu.ka/ /fəsˈtu.kə/ n fem
festuca

fet /ˈfet/ n masc
hecho
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
escondite

feta /ˈfe.ta/ /ˈfe.tə/ n fem
hazaña
Fet assenyalat, notable.

feta la llei, feta la trampa idiom
hecha la ley, hecha la trampa

fetal /feˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fetal

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
hígado
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetilla /feˈti.ʎa/ /fəˈti.ʎə/ n fem
hechizo

fetiller /fe.tiˈʎe/ /fe.tiˈʎeɾ/ /fə.tiˈʎe/ n masc
hechicero

fetitxe /feˈti.t͡ʃe/ /fəˈti.t͡ʃə/ n masc
fetiche

fetitxització /fa.ti.t͡ʃi.za.siˈo/ /fe.ti.t͡ʃi.d͡za.siˈo/ /fe.ti.t͡ʃi.za.siˈo/ /fə.ti.t͡ʃi.d͡zə.siˈo/ /fə.ti.t͡ʃi.zə.siˈo/ n fem
fetichización

fetitxitzar /fe.ti.t͡ʃiˈd͡za/ /fe.ti.t͡ʃiˈza/ /fe.ti.t͡ʃiˈzaɾ/ /fə.ti.t͡ʃiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fetitxitz fetitxitza fetitxitzada fetitxitzades fetitxitzam fetitxitzant fetitxitzar fetitxitzara fetitxitzaran fetitxitzarem fetitxitzaren fetitxitzares fetitxitzareu fetitxitzaria fetitxitzarien fetitxitzaries fetitxitzarà fetitxitzaràs fetitxitzaré fetitxitzaríem fetitxitzaríeu fetitxitzassen fetitxitzasses fetitxitzassin fetitxitzassis fetitxitzat fetitxitzats fetitxitzau fetitxitzava fetitxitzaven fetitxitzaves fetitxitze fetitxitzem fetitxitzen fetitxitzes fetitxitzessen fetitxitzesses fetitxitzessin fetitxitzessis fetitxitzeu fetitxitzi fetitxitzin fetitxitzis fetitxitzo fetitxitzà fetitxitzàrem fetitxitzàreu fetitxitzàs fetitxitzàssem fetitxitzàsseu fetitxitzàssim fetitxitzàssiu fetitxitzàvem fetitxitzàveu fetitxitzés fetitxitzéssem fetitxitzésseu fetitxitzéssim fetitxitzéssiu fetitxitzí occ sept val v
fetichizar

fetus /ˈfɛ.tus/ n masc
feto

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
feudo

feudal /fewˈðaɫ/ /fəwˈðaɫ/ adj
feudal

feudalment /fewˌðaɫˈmen/ /fewˌðaɫˈment/ /fəwˌðaɫˈmen/ /fəwˌðaɫˈment/ adv
feudalmente

fi fina fins adj masc
fino
Dit dels materials poc gruixuts.
Objecte que s'ha fet amb delicadesa o persona que es mou amb delicadesa.

fi n fem
fin
Lloc on s'acaba una cosa.
fi
Vint-i-unena lletra de l'alfabet grec: φ ‎(f) Φ ‎(F).

fi n masc
fin
Objectiu, finalitat o motivació.

fi de l'educació n masc
fin de la educación

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
fiabilidad

fiable /fiˈa.bɫe/ /fiˈa.βɫe/ /fiˈa.βɫə/ /fiˈab.bɫe/ /fiˈab.bɫə/ adj
fiable
Dit d'algú o d'allò que és digne de confiança.

fiador /fi.aˈðo/ /fi.aˈðoɾ/ /fi.əˈðo/ n masc
seguro
Dispositiu de seguretat que serveix per a evitar que una arma de foc es dispari accidentalment.
garante
Persona que fa d'aval.

fiança /fiˈan.sa/ /fiˈan.sə/ n fem
fianza

fiasco /fiˈas.ko/ /fiˈas.ku/ n masc
fiasco

fiblada /fibˈbɫa.ða/ /fibˈbɫa.ðə/ /fiˈbɫa.ða/ /fiˈβɫa.ða/ /fiˈβɫa.ðə/ n fem
picadura

fibló /fibˈbɫo/ /fiˈbɫo/ /fiˈβɫo/ n masc
agujón

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
fibra

fic /ˈfik/ n masc
arruga

ficar /fiˈka/ /fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fic fica ficada ficades ficam ficant ficar ficara ficaran ficarem ficaren ficares ficareu ficaria ficarien ficaries ficarà ficaràs ficaré ficaríem ficaríeu ficassen ficasses ficassin ficassis ficat ficats ficau ficava ficaven ficaves fico ficà ficàrem ficàreu ficàs ficàssem ficàsseu ficàssim ficàssiu ficàvem ficàveu fique fiquem fiquen fiques fiquessen fiquesses fiquessin fiquessis fiqueu fiqui fiquin fiquis fiqués fiquéssem fiquésseu fiquéssim fiquéssiu fiquí occ sept val v
meter

ficar el nas v
meter la nariz

ficar-se en bucs v
meterse en camisa de once varas

ficcionar /fik.si.oˈna/ /fik.si.oˈnaɾ/ /fik.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ficcion ficciona ficcionada ficcionades ficcionam ficcionant ficcionar ficcionara ficcionaran ficcionarem ficcionaren ficcionares ficcionareu ficcionaria ficcionarien ficcionaries ficcionarà ficcionaràs ficcionaré ficcionaríem ficcionaríeu ficcionassen ficcionasses ficcionassin ficcionassis ficcionat ficcionats ficcionau ficcionava ficcionaven ficcionaves ficcione ficcionem ficcionen ficciones ficcionessen ficcionesses ficcionessin ficcionessis ficcioneu ficcioni ficcionin ficcionis ficciono ficcionà ficcionàrem ficcionàreu ficcionàs ficcionàssem ficcionàsseu ficcionàssim ficcionàssiu ficcionàvem ficcionàveu ficcionés ficcionéssem ficcionésseu ficcionéssim ficcionéssiu ficcioní occ val v
ficcionar

ficció n fem
ficción

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
fiel
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa
(figuradament) que respecta el contingut original d'alguna cosa (adaptació fidel del llibre)

fidel /fiˈðɛɫ/ n neut
fiel
(religió) creient iniciat

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
fidelidad precisión

fidelitzar /fi.ðe.ɫiˈd͡za/ /fi.ðe.ɫiˈza/ /fi.ðe.ɫiˈzaɾ/ /fi.ðə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fidelitz fidelitza fidelitzada fidelitzades fidelitzam fidelitzant fidelitzar fidelitzara fidelitzaran fidelitzarem fidelitzaren fidelitzares fidelitzareu fidelitzaria fidelitzarien fidelitzaries fidelitzarà fidelitzaràs fidelitzaré fidelitzaríem fidelitzaríeu fidelitzassen fidelitzasses fidelitzassin fidelitzassis fidelitzat fidelitzats fidelitzau fidelitzava fidelitzaven fidelitzaves fidelitze fidelitzem fidelitzen fidelitzes fidelitzessen fidelitzesses fidelitzessin fidelitzessis fidelitzeu fidelitzi fidelitzin fidelitzis fidelitzo fidelitzà fidelitzàrem fidelitzàreu fidelitzàs fidelitzàssem fidelitzàsseu fidelitzàssim fidelitzàssiu fidelitzàvem fidelitzàveu fidelitzés fidelitzéssem fidelitzésseu fidelitzéssim fidelitzéssiu fidelitzí occ sept val v
fidelizar

fidelment /fiˌðɛɫˈmen/ /fiˌðɛɫˈment/ adv
fielmente

fideu /fiˈðɛw/ n masc
fideo

fideuada /fi.ðeˈwa.ða/ /fi.ðəˈwa.ðə/ n fem
fideuá

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
higo El higo aún no es maduro blando chumbo paso
Fruit de la figuera (gènere Ficus).
chumino paso
(vulgarisme) vulva

figaflor /ˌfi.ɣaˈfɫɔ/ /ˌfi.ɣaˈfɫɔɾ/ /ˌfi.ɣəˈfɫɔ/ n fem
breva

figle /ˈfi.ɣɫe/ /ˈfi.ɣɫə/ n masc
figle

figuera /fiˈɣe.ɾə/ n fem
higuera

figuerenc /fi.ɣeˈɾeŋ/ /fi.ɣeˈɾeŋk/ /fi.ɣəˈɾəŋk/ /fi.ɣəˈɾɛŋ/ /fi.ɣəˈɾɛŋk/ adj masc
figuerense
Relatiu o pertanyent a Figueres (Alt Empordà).
giguereño
Relatiu o pertanyent a Figueres (Alt Palància).

figuereta /fi.ɣeˈɾe.ta/ /fi.ɣəˈɾə.tə/ /fi.ɣəˈɾɛ.tə/ n fem
voltereta
Moviment gimnàstic que s'efectua amagant el cap en direcció al pit i deixant-se caure cap endavant.

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
figura

figuradament /fi.ɣuˌɾa.ðaˈmen/ /fi.ɣuˌɾa.ðaˈment/ /fi.ɣuˌɾa.ðəˈmen/ /fi.ɣuˌɾa.ðəˈment/ adv
figuradamente

figurativament /fi.ɣu.ɾaˌti.vaˈment/ /fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈment/ /fi.ɣu.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
figurativamente

fil n masc
hilo hebra
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.
filo
(patinatge sobre gel, hoquei sobre gel) Cadascun dels dos costats de la fulla d'un patí de gel separats per una canal arrodonida, que el patinador posa en contacte directament amb el glaç per descriure un traçat en la direcció volguda.

fil exterior n masc
filo exterior

fil interior n masc
filo interior

fil per randa adv
con puntos y comas

fil retort n masc
filderretor
Teixit de cotó amb l’ordit i la trama de fils retorçats usat per a confeccionar roba interior, hàbits de capellans i vestits de dol.

filaberquí /fi.ɫa.beɾˈki/ /fi.ɫə.βərˈki/ n masc
berbiquí

filador /fi.ɫaˈðo/ /fi.ɫaˈðoɾ/ /fi.ɫəˈðo/ n masc
hilandero

filagarsa /fi.ɫaˈɣaɾ.sa/ /fi.ɫəˈɣar.sə/ n fem
hilacha

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
filántropo

filantròpicament /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈmen/ /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈment/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈmen/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈment/ adv
filantrópicamente

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ alg ant bal cent eiv fil fila filada filades filaia filaien filaies filam filant filar filara filaran filarem filaren filares filareu filaria filarien filaries filariva filariven filarives filarà filaràs filaré filaríem filaríeu filarívem filaríveu filassen filasses filassin filassis filat filats filau filava filaven filaves filavi filavo file fileguem fileguessa fileguessen fileguesses filegueu filegués fileguéssom fileguéssou filem filen files filessa filessen filesses filessi filessin filessis fileu fili filin filis filo filos fils filà filàiem filàieu filàrem filàreu filàs filàssem filàsseu filàssim filàssiu filàvem filàvets filàveu filàvom filés filéssem filésseu filéssim filéssiu filí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
hilar

filar prim /fiˌɫaɾˈpɾim/ /fiˌɫaˈpɾim/ v
hilar fino

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
hilera

fileret /fi.ɫeˈɾet/ /fi.ɫəˈɾət/ /fi.ɫəˈɾɛt/ n masc
filarete

filetejar /fi.ɫe.teˈd͡ʒa/ /fi.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /fi.ɫe.teˈʒa/ /fi.ɫə.təˈd͡ʒa/ /fi.ɫə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg filetege filetegem filetegen fileteges filetegessen filetegesses filetegessin filetegessis filetegeu filetegi filetegin filetegis filetegés filetegéssem filetegésseu filetegéssim filetegéssiu filetegí fileteig fileteja filetejada filetejades filetejant filetejar filetejara filetejaran filetejarem filetejaren filetejares filetejareu filetejaria filetejarien filetejaries filetejarà filetejaràs filetejaré filetejaríem filetejaríeu filetejassen filetejasses filetejat filetejats filetejau filetejava filetejaven filetejaves filetejo filetejà filetejàrem filetejàreu filetejàssem filetejàsseu filetejàvem filetejàveu occ val val (1) v
filetear

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
alambre
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ adj
filial
Propi del fill.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
filial
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filialment /fi.ɫiˌaɫˈmen/ /fi.ɫiˌaɫˈment/ adv
filialmente

filibuster /fi.ɫi.busˈteɾ/ /fi.ɫi.βusˈte/ n masc
filibustero
Pirata que navegava pel Carib.
Independentista de les colònies d'Espanya, en especial de Filipines i de Cuba en la segona meitat del segle XIX.

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
filigrana
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
Obra delicada i exquisida.
Senyal fet el paper en forma d'empremta transparent que és visible a contrallum.
Dades inserides en un fitxer digital, normalment imatges, per a la subsegüent comprovació dels crèdits.

filigranar /fi.ɫi.gɾaˈna/ /fi.ɫi.gɾaˈnaɾ/ /fi.ɫi.gɾəˈna/ alg ant bal cent eiv filigran filigrana filigranada filigranades filigranaia filigranaien filigranaies filigranam filigranant filigranar filigranara filigranaran filigranarem filigranaren filigranares filigranareu filigranaria filigranarien filigranaries filigranariva filigranariven filigranarives filigranarà filigranaràs filigranaré filigranaríem filigranaríeu filigranarívem filigranaríveu filigranassen filigranasses filigranassin filigranassis filigranat filigranats filigranau filigranava filigranaven filigranaves filigranavi filigranavo filigrane filigraneguem filigraneguessa filigraneguessen filigraneguesses filigranegueu filigranegués filigraneguéssom filigraneguéssou filigranem filigranen filigranes filigranessa filigranessen filigranesses filigranessi filigranessin filigranessis filigraneu filigrani filigranin filigranis filigrano filigranos filigrans filigranà filigranàiem filigranàieu filigranàrem filigranàreu filigranàs filigranàssem filigranàsseu filigranàssim filigranàssiu filigranàvem filigranàvets filigranàveu filigranàvom filigranés filigranéssem filigranésseu filigranéssim filigranéssiu filigraní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
afiligranar

filipí adj masc
filipino
Relatiu o pertanyent a les Filipines.

filipí n masc
filipino
Persona que habita o és originària de les Filipines.
Varietat del tagal parlada a les Filipines.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
hijo

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
hija

fillada /fiˈja.ðə/ /fiˈʎa.ða/ /fiˈʎa.ðə/ n fem
prole

fillada de puta n fem
hijoputada

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
hijastra

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
hijastro

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ n masc
ahijado

filmadora /fiɫ.maˈðo.ɾa/ /fiɫ.məˈðo.ɾə/ n fem
filmadora

filmar /fiɫˈma/ /fiɫˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) film filma filmada filmades filmam filmant filmar filmara filmaran filmarem filmaren filmares filmareu filmaria filmarien filmaries filmarà filmaràs filmaré filmaríem filmaríeu filmassen filmasses filmassin filmassis filmat filmats filmau filmava filmaven filmaves filme filmem filmen filmes filmessen filmesses filmessin filmessis filmeu filmi filmin filmis filmo filmà filmàrem filmàreu filmàs filmàssem filmàsseu filmàssim filmàssiu filmàvem filmàveu filmés filméssem filmésseu filméssim filméssiu filmí occ sept val v
filmar

filmoteca /fiɫ.moˈte.ka/ /fiɫ.moˈtɛ.kə/ /fiɫ.muˈtɛ.kə/ n fem
cinemateca

filogènesi /fi.ɫoˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /fi.ɫoˈʒɛ.ne.zi/ /fi.ɫoˈʒɛ.nə.zi/ /fi.ɫuˈʒɛ.nə.zi/ n fem
filogénesis

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
filología
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
filológico

filològicament /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.ɫuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
filológicamente

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
rueca

filosofar /fi.lo.zoˈfa/ /fi.lo.zoˈfaɾ/ /fi.ɫu.zuˈfa/ alg ant bal cent eiv filosof filosofa filosofada filosofades filosofaia filosofaien filosofaies filosofam filosofant filosofar filosofara filosofaran filosofarem filosofaren filosofares filosofareu filosofaria filosofarien filosofaries filosofariva filosofariven filosofarives filosofarà filosofaràs filosofaré filosofaríem filosofaríeu filosofarívem filosofaríveu filosofassen filosofasses filosofassin filosofassis filosofat filosofats filosofau filosofava filosofaven filosofaves filosofavi filosofavo filosofe filosofeguem filosofeguessa filosofeguessen filosofeguesses filosofegueu filosofegués filosofeguéssom filosofeguéssou filosofem filosofen filosofes filosofessa filosofessen filosofesses filosofessi filosofessin filosofessis filosofeu filosofi filosofin filosofis filosofo filosofos filosofs filosofà filosofàiem filosofàieu filosofàrem filosofàreu filosofàs filosofàssem filosofàsseu filosofàssim filosofàssiu filosofàvem filosofàvets filosofàveu filosofàvom filosofés filosoféssem filosofésseu filosoféssim filosoféssiu filosofí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
filosofar

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
filosofía

filosofia de l'educació n fem
filosofía de la educación

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
filosófico

filosòficament /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈment/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kəˈment/ /fi.ɫuˌzɔ.fi.kəˈmen/ adv
filosóficamente

filtració /fiɫ.tɾa.siˈo/ /fiɫ.tɾə.siˈo/ n fem
filtración

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ alg ant bal cent eiv filtr filtra filtrada filtrades filtraia filtraien filtraies filtram filtrant filtrar filtrara filtraran filtrarem filtraren filtrares filtrareu filtraria filtrarien filtraries filtrariva filtrariven filtrarives filtrarà filtraràs filtraré filtraríem filtraríeu filtrarívem filtraríveu filtrassen filtrasses filtrassin filtrassis filtrat filtrats filtrau filtrava filtraven filtraves filtravi filtravo filtre filtreguem filtreguessa filtreguessen filtreguesses filtregueu filtregués filtreguéssom filtreguéssou filtrem filtren filtres filtressa filtressen filtresses filtressi filtressin filtressis filtreu filtri filtrin filtris filtro filtros filtrs filtrà filtràiem filtràieu filtràrem filtràreu filtràs filtràssem filtràsseu filtràssim filtràssiu filtràvem filtràvets filtràveu filtràvom filtrés filtréssem filtrésseu filtréssim filtréssiu filtrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
filtrar
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtratge de textura n masc
filtrado de textura

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
filtro

fil·loxera /fi.ɫokˈse.ɾa/ /fi.ɫukˈse.ɾə/ /fiɫ.ɫokˈse.ɾa/ /fiɫ.ɫokˈse.ɾə/ /fiɫ.ɫukˈse.ɾə/ n fem
filoxera

fil·loxerat /fi.ɫok.seˈɾat/ /fi.ɫuk.səˈɾat/ /fiɫ.ɫok.seˈɾat/ /fiɫ.ɫok.səˈɾat/ /fiɫ.ɫuk.səˈɾat/ adj
filoxerado

filòleg /fiˈɫɔ.ɫek/ /fiˈɫɔ.ɫək/ n masc
filólogo

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
filósofo

fina amor n fem
amor de negrito

final /fiˈnaɫ/ adj
final
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
final
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
final
fi, última part d'alguna cosa

finalitat /fi.na.ɫiˈtat/ /fi.nə.ɫiˈtat/ n fem
finalidad

finalitzar /fi.na.ɫiˈd͡za/ /fi.na.ɫiˈza/ /fi.na.ɫiˈzaɾ/ /fi.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) finalitz finalitza finalitzada finalitzades finalitzam finalitzant finalitzar finalitzara finalitzaran finalitzarem finalitzaren finalitzares finalitzareu finalitzaria finalitzarien finalitzaries finalitzarà finalitzaràs finalitzaré finalitzaríem finalitzaríeu finalitzassen finalitzasses finalitzassin finalitzassis finalitzat finalitzats finalitzau finalitzava finalitzaven finalitzaves finalitze finalitzem finalitzen finalitzes finalitzessen finalitzesses finalitzessin finalitzessis finalitzeu finalitzi finalitzin finalitzis finalitzo finalitzà finalitzàrem finalitzàreu finalitzàs finalitzàssem finalitzàsseu finalitzàssim finalitzàssiu finalitzàvem finalitzàveu finalitzés finalitzéssem finalitzésseu finalitzéssim finalitzéssiu finalitzí occ sept val v
finalizar

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
finalmente por fin

finament /ˌfi.naˈmen/ /ˌfi.naˈment/ /ˌfi.nəˈmen/ /ˌfi.nəˈment/ adv
finamente

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ alg ant bal cent eiv finance financeguem financeguessa financeguessen financeguesses financegueu financegués financeguéssom financeguéssou financem financen finances financessa financessen financesses financessi financessin financessis financeu financi financin financis financés financéssem financésseu financéssim financéssiu financí finanç finança finançada finançades finançaia finançaien finançaies finançam finançant finançar finançara finançaran finançarem finançaren finançares finançareu finançaria finançarien finançaries finançariva finançariven finançarives finançarà finançaràs finançaré finançaríem finançaríeu finançarívem finançaríveu finançassen finançasses finançassin finançassis finançat finançats finançau finançava finançaven finançaves finançavi finançavo finanço finanços finançà finançàiem finançàieu finançàrem finançàreu finançàs finançàssem finançàsseu finançàssim finançàssiu finançàvem finançàvets finançàveu finançàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
financiar

finca /ˈfiŋ.ka/ /ˈfiŋ.kə/ n fem
finca

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
ventana

finestral /fi.nesˈtɾaɫ/ /fi.nəsˈtɾaɫ/ n masc
ventanal

finestram /fi.nesˈtɾam/ /fi.nəsˈtɾam/ n masc
ventanaje

finestreta /fi.nesˈtɾe.ta/ /fi.nəsˈtɾə.tə/ /fi.nəsˈtɾɛ.tə/ n fem
ventanilla
Obertura amb vidre en un vehicle.
Finestra petita per a despatxar o per a atendre al públic.

fingidament /fiɲˌd͡ʒi.ðaˈmen/ /fiɲˌd͡ʒi.ðaˈment/ /fiɲˌʒi.ðəˈmen/ /fiɲˌʒi.ðəˈment/ adv
fingidamente

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ bal fingeix fingeixen fingeixes fingeixi fingeixin fingeixis fingeixo fingesc fingesqui fingesquin fingesquis fingia fingida fingides fingien fingies fingiguem fingigueu fingim fingint fingir fingira fingiran fingirem fingiren fingires fingireu fingiria fingirien fingiries fingirà fingiràs fingiré fingiríem fingiríeu fingisc fingisca fingisquen fingisques fingissen fingisses fingissin fingissis fingit fingits fingiu fingix fingixen fingixes fingixo fingí fingíem fingíeu fingírem fingíreu fingís fingíssem fingísseu fingíssim fingíssiu n-occ occ sept val v
fingir

fingit /fiɲˈd͡ʒit/ /fiɲˈʒit/ adj masc
fingido

finir /fiˈni/ /fiˈniɾ/ bal fineix fineixen fineixes fineixi fineixin fineixis fineixo finesc finesqui finesquin finesquis finia finida finides finien finies finiguem finigueu finim finint finir finira finiran finirem finiren finires finireu finiria finirien finiries finirà finiràs finiré finiríem finiríeu finisc finisca finisquen finisques finissen finisses finissin finissis finit finits finiu finix finixen finixes finixo finí finíem finíeu finírem finíreu finís finíssem finísseu finíssim finíssiu n-occ occ sept val v
terminar
(transitiu) Acabar, donar fi.
acabarse
(intransitiu) Acabar-se, tenir fi.

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
finlandés
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ n masc
finlandés
Habitant de Finlàndia

finolis /fiˈnɔ.ɫis/ adj
finolis

fins preposition
hasta

finta d'estic n fem
finta con el stick

finta de bot n fem
finta de bote

finta de cames n fem
finta de piernas

finta de cap n fem
finta de cabeza

finta de cos n fem
finta con el cuerpo

finta de desmarcatge n fem
finta de desmarque

finta de llançament n fem
finta de lanzamiento

finta de passada n fem
finta de pase

finta de pilota n fem
finta de balón

finta de recepció n fem
finta de recepción

finta de tir n fem
finta de tiro

finta sense pilota n fem
finta sin balón

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
finés
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
finés
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
finlandés
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiord /fiˈɔrt/ n masc
fiordo

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
feria

fireta /fiˈɾe.ta/ /fiˈɾə.tə/ /fiˈɾɛ.tə/ n fem
cacharritos

firma /ˈfir.mə/ /ˈfiɾ.ma/ n fem
firma
(economia) empresa o casa comercial

fisc /ˈfisk/ n masc
fisco

fiscal adj
fiscal

fiscalitzable /fis.ka.ɫiˈd͡za.βɫe/ /fis.ka.ɫiˈd͡zab.bɫe/ /fis.ka.ɫiˈza.bɫe/ /fis.kə.ɫiˈd͡za.βɫə/ /fis.kə.ɫiˈd͡zab.bɫə/ adj
fiscalizable

fiscalitzar /fis.ka.ɫiˈd͡za/ /fis.ka.ɫiˈza/ /fis.ka.ɫiˈzaɾ/ /fis.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fiscalitz fiscalitza fiscalitzada fiscalitzades fiscalitzam fiscalitzant fiscalitzar fiscalitzara fiscalitzaran fiscalitzarem fiscalitzaren fiscalitzares fiscalitzareu fiscalitzaria fiscalitzarien fiscalitzaries fiscalitzarà fiscalitzaràs fiscalitzaré fiscalitzaríem fiscalitzaríeu fiscalitzassen fiscalitzasses fiscalitzassin fiscalitzassis fiscalitzat fiscalitzats fiscalitzau fiscalitzava fiscalitzaven fiscalitzaves fiscalitze fiscalitzem fiscalitzen fiscalitzes fiscalitzessen fiscalitzesses fiscalitzessin fiscalitzessis fiscalitzeu fiscalitzi fiscalitzin fiscalitzis fiscalitzo fiscalitzà fiscalitzàrem fiscalitzàreu fiscalitzàs fiscalitzàssem fiscalitzàsseu fiscalitzàssim fiscalitzàssiu fiscalitzàvem fiscalitzàveu fiscalitzés fiscalitzéssem fiscalitzésseu fiscalitzéssim fiscalitzéssiu fiscalitzí occ sept val v
fiscalizar
(dret, economia) Sotmetre (ciutadans, béns, terrenys, etc.) al pagament tributari.
(figurat) Examinar amb minúcia les accions d'algú.
(dret) Sotmetre a un examen fiscal.

fiscorn /fisˈkɔrn/ n masc
fiscorno

fisetèrids /fi.zeˈtɛ.ɾits/ /fi.zəˈtɛ.ɾits/ n masc
fisetéridos

fisiològic /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/ /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
fisiológico

fisiològicament /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.zi.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
fisiológicamente

fisioteràpia /ˌfi.zi.o.teˈɾa.pi.a/ /ˌfi.zi.o.təˈɾa.pi.ə/ /ˌfi.zi.u.təˈɾa.pi.ə/ n fem
fisioterapia

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
fisionomía

fisonòmicament /fi.zoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /fi.zoˌnɔ.mi.kaˈment/ /fi.zoˌnɔ.mi.kəˈment/ /fi.zuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
fisonómicamente

fissionar /fi.si.oˈna/ /fi.si.oˈnaɾ/ /fi.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fission fissiona fissionada fissionades fissionam fissionant fissionar fissionara fissionaran fissionarem fissionaren fissionares fissionareu fissionaria fissionarien fissionaries fissionarà fissionaràs fissionaré fissionaríem fissionaríeu fissionassen fissionasses fissionassin fissionassis fissionat fissionats fissionau fissionava fissionaven fissionaves fissione fissionem fissionen fissiones fissionessen fissionesses fissionessin fissionessis fissioneu fissioni fissionin fissionis fissiono fissionà fissionàrem fissionàreu fissionàs fissionàssem fissionàsseu fissionàssim fissionàssiu fissionàvem fissionàveu fissionés fissionéssem fissionésseu fissionéssim fissionéssiu fissioní occ val v
fisionar
Produir una fissió.

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ n fem
fisura

fit /ˈfit/ fita adj masc
fijo

fita /ˈfi.ta/ n fem
hito
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fitipaldi /fi.tiˈpaɫ.di/ n neut
fitipaldi

fitora /fiˈto.ɾa/ /fiˈto.ɾə/ n fem
fisga

fitorar /fi.toˈɾa/ /fi.toˈɾaɾ/ /fi.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fitor fitora fitorada fitorades fitoram fitorant fitorar fitorara fitoraran fitorarem fitoraren fitorares fitorareu fitoraria fitorarien fitoraries fitorarà fitoraràs fitoraré fitoraríem fitoraríeu fitorassen fitorasses fitorassin fitorassis fitorat fitorats fitorau fitorava fitoraven fitoraves fitore fitorem fitoren fitores fitoressen fitoresses fitoressin fitoressis fitoreu fitori fitorin fitoris fitoro fitorà fitoràrem fitoràreu fitoràs fitoràssem fitoràsseu fitoràssim fitoràssiu fitoràvem fitoràveu fitorés fitoréssem fitorésseu fitoréssim fitoréssiu fitorí occ sept val v
fisgar

fitxa /ˈfi.t͡ʃa/ /ˈfi.t͡ʃə/ n masc
ficha
Quadre resum dels continguts sobre una informació, generalment es desa en ordre alfabètic.
Petites peces que té cada jugador en alguns jocs de taula com ara el parxís o en alguns jocs d'atzar com ara la ruleta.

fitxar /fiˈt͡ʃa/ /fiˈt͡ʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fitx fitxa fitxada fitxades fitxam fitxant fitxar fitxara fitxaran fitxarem fitxaren fitxares fitxareu fitxaria fitxarien fitxaries fitxarà fitxaràs fitxaré fitxaríem fitxaríeu fitxassen fitxasses fitxassin fitxassis fitxat fitxats fitxau fitxava fitxaven fitxaves fitxe fitxem fitxen fitxes fitxessen fitxesses fitxessin fitxessis fitxeu fitxi fitxin fitxis fitxo fitxà fitxàrem fitxàreu fitxàs fitxàssem fitxàsseu fitxàssim fitxàssiu fitxàvem fitxàveu fitxés fitxéssem fitxésseu fitxéssim fitxéssiu fitxí occ sept val v
fichar
(transitiu) Anotar les dades en una fitxa.
(transitiu) Contractar un jugador amb fitxa federativa.
(intransitiu) Enregistrar un treballador l'hora de la seva arribada al lloc de treball.

fitxer /fiˈt͡ʃe/ /fiˈt͡ʃeɾ/ n masc
fichero

fix /ˈfiks/ adj
fijo

fixació /fik.sa.siˈo/ /fik.sə.siˈo/ n fem
fijación fixing

fixament /ˌfik.saˈmen/ /ˌfik.saˈment/ /ˌfik.səˈmen/ /ˌfik.səˈment/ adv
fijamente
D’una manera fixa.

fixar /fikˈsa/ /fikˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fix fixa fixada fixades fixam fixant fixar fixara fixaran fixarem fixaren fixares fixareu fixaria fixarien fixaries fixarà fixaràs fixaré fixaríem fixaríeu fixassen fixasses fixassin fixassis fixat fixats fixau fixava fixaven fixaves fixe fixem fixen fixes fixessen fixesses fixessin fixessis fixeu fixi fixin fixis fixo fixà fixàrem fixàreu fixàs fixàssem fixàsseu fixàssim fixàssiu fixàvem fixàveu fixés fixéssem fixésseu fixéssim fixéssiu fixí occ sept val v
fijar
Deixar una cosa ben subjecta a una altra, de forma immòbil.
Establir de forma definitiva.
(handbol) Atreure, un atacant, l'atenció d'un defensor amb l'objectiu d'afavorir l'acció ofensiva d'un company d'equip.
fijarse
(pronominal) Mirar amb molta atenció.

flabiol /fla.βiˈɔɫ/ /fɫə.βiˈɔɫ/ n masc
caramillo

flac /ˈfɫak/ adj masc
flojo

flacament /ˌfɫa.kaˈmen/ /ˌfɫa.kaˈment/ /ˌfɫa.kəˈmen/ /ˌfɫa.kəˈment/ adv
flacamente

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
flagelo

flagel·lar /fra.d͡ʒeɫˈɫa/ /fɫa.d͡ʒeɫˈɫaɾ/ /fɫa.d͡ʒeˈɫa/ /fɫa.ʒeɫˈɫa/ /fɫa.ʒeˈɫa/ /fɫə.ʒəɫˈɫa/ /fɫə.ʒəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) flagel flagel·la flagel·lada flagel·lades flagel·lam flagel·lant flagel·lar flagel·lara flagel·laran flagel·larem flagel·laren flagel·lares flagel·lareu flagel·laria flagel·larien flagel·laries flagel·larà flagel·laràs flagel·laré flagel·laríem flagel·laríeu flagel·lassen flagel·lasses flagel·lassin flagel·lassis flagel·lat flagel·lats flagel·lau flagel·lava flagel·laven flagel·laves flagel·le flagel·lem flagel·len flagel·les flagel·lessen flagel·lesses flagel·lessin flagel·lessis flagel·leu flagel·li flagel·lin flagel·lis flagel·lo flagel·là flagel·làrem flagel·làreu flagel·làs flagel·làssem flagel·làsseu flagel·làssim flagel·làssiu flagel·làvem flagel·làveu flagel·lés flagel·léssem flagel·lésseu flagel·léssim flagel·léssiu flagel·lí occ sept val v
flagelar

flageolet n masc
flageolet

flagrant /fɫaˈɣɾan/ /fɫaˈɣɾant/ /fɫəˈɣɾan/ /fɫəˈɣɾant/ adj
flagrante

flairar /fɫajˈɾa/ /fɫajˈɾaɾ/ /fɫəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. flaira flairada flairades flairant flairar flairara flairaran flairarem flairaren flairares flairareu flairaria flairarien flairaries flairarà flairaràs flairaré flairaríem flairaríeu flairassen flairasses flairat flairats flairava flairaven flairaves flaire flairem flairen flaires flairessen flairesses flairessin flairessis flaireu flairi flairin flairis flairo flairà flairàrem flairàreu flairàssem flairàsseu flairàvem flairàveu flairés flairéssem flairésseu flairéssim flairéssiu flairí occ sept val val (1) v
oler

flairosament /fɫajˌɾo.zaˈmen/ /fɫajˌɾo.zaˈment/ /fɫəjˌɾo.zəˈmen/ /fɫəjˌɾo.zəˈment/ adv
olorosamente

flam /ˈfɫam/ n masc
flan
Dolç gelatinós de rovell d'ou, llet i sucre preparat al bany maria dins un motlle.

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
llama flama

flamant /fɫaˈman/ /fɫaˈmant/ /fɫəˈman/ /fɫəˈmant/ adj
flamante

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ adj masc
flamenco
Relatiu o pertanyent a Flandes.
Propi dels costums o l'art d'origen gitano incorporats al folklore andalús.

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
flamenco
Persona que habita o és originària de Flandes.
Música i cant d'origen gitano popular del folklore andalús.
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flaquejar /fɫa.keˈd͡ʒa/ /fɫa.keˈd͡ʒaɾ/ /fɫa.keˈʒa/ /fɫə.kəˈd͡ʒa/ /fɫə.kəˈʒa/ alg bal eiv flaquege flaquegem flaquegen flaqueges flaquegessen flaquegesses flaquegessin flaquegessis flaquegeu flaquegi flaquegin flaquegis flaquegés flaquegéssem flaquegésseu flaquegéssim flaquegéssiu flaquegí flaqueig flaqueja flaquejada flaquejades flaquejam flaquejant flaquejar flaquejara flaquejaran flaquejarem flaquejaren flaquejares flaquejareu flaquejaria flaquejarien flaquejaries flaquejarà flaquejaràs flaquejaré flaquejaríem flaquejaríeu flaquejassen flaquejasses flaquejassin flaquejassis flaquejat flaquejats flaquejau flaquejava flaquejaven flaquejaves flaquejo flaquejà flaquejàrem flaquejàreu flaquejàs flaquejàssem flaquejàsseu flaquejàssim flaquejàssiu flaquejàvem flaquejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
flaquear

flascó /fɫasˈko/ /fɫəsˈko/ n masc
botellín

flassada /fɫaˈsa.ða/ /fɫəˈsa.ðə/ n fem
manta

flatositat /fɫa.to.ziˈtat/ /fɫə.to.ziˈtat/ /fɫə.tu.ziˈtat/ n fem
flatosidad

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
flauta

flauta de Pan n fem
flauta de Pan

flauta dolça n fem
flauta de pico flauta dulce

flauta travessera n fem
flauta travesera

flautista /fɫawˈtis.ta/ /fɫawˈtis.te/ /fɫəwˈtis.tə/ n neut
flautista

flautí /fɫawˈti/ /fɫəwˈti/ n masc
flautín

fleca /ˈfɫe.ka/ /ˈfɫɛ.kə/ n fem
panadería

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ n fem
flema

flegmó /fɫeɡˈmo/ /fɫəɡˈmo/ n masc
flemón

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
panadero

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
flerovio

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
flecha
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.
(billar) Part més prima d'un tac de dues o més peces, unida a la porra per un extrem.

fleuma /ˈfɫew.ma/ /ˈfɫɛw.mə/ adj
pánfilo

flexatò /fɫek.saˈtɔ/ /fɫək.səˈtɔ/ n masc
flexaton

flexibilitat /fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
flexibilidad

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
flexible

flexiseguretat /fɫek.si.ze.ɣu.ɾeˈtat/ /fɫək.si.zə.ɣu.ɾəˈtat/ n fem
flexiguridad

flic n masc
flick

flip /ˈfɫip/ n masc
flip
(tennis de taula) Cop ofensiu executat sobre una pilota curta.
pase elevado
(hoquei sobre gel) Passada executada aixecant el disc per mitjà d'un moviment ràpid dels canells, amb acompanyament de la pala de l'estic, que s'utilitza per a superar per sobre l'estic d'un adversari.

flipar /fɫiˈpa/ /fɫiˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. flipa flipada flipades flipant flipar flipara fliparan fliparem fliparen flipares flipareu fliparia fliparien fliparies fliparà fliparàs fliparé fliparíem fliparíeu flipassen flipasses flipat flipats flipava flipaven flipaves flipe flipem flipen flipes flipessen flipesses flipessin flipessis flipeu flipi flipin flipis flipo flipà flipàrem flipàreu flipàssem flipàsseu flipàvem flipàveu flipés flipéssem flipésseu flipéssim flipéssiu flipí occ val val (1) v
flipar

floc /ˈfɫɔk/ n masc
copo
Petita porció de neu.

flonjo /ˈfɫɔɲ.d͡ʒo/ /ˈfɫɔɲ.ʒo/ /ˈfɫɔɲ.ʒu/ adj masc
blando

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
flor

flora /ˈfɫɔ.ɾa/ /ˈfɫɔ.ɾə/ n fem
flora

florejar /fɫo.ɾeˈd͡ʒa/ /fɫo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /fɫo.ɾeˈʒa/ /fɫo.ɾəˈd͡ʒa/ /fɫu.ɾəˈʒa/ alg bal eiv florege floregem floregen floreges floregessen floregesses floregessin floregessis floregeu floregi floregin floregis floregés floregéssem floregésseu floregéssim floregéssiu floregí floreig floreja florejada florejades florejam florejant florejar florejara florejaran florejarem florejaren florejares florejareu florejaria florejarien florejaries florejarà florejaràs florejaré florejaríem florejaríeu florejassen florejasses florejassin florejassis florejat florejats florejau florejava florejaven florejaves florejo florejà florejàrem florejàreu florejàs florejàssem florejàsseu florejàssim florejàssiu florejàvem florejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
florear
Posar adorns amb flors o en forma o dibuix de flor.

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ adj masc
florentino
Relatiu o pertanyent a Florència.

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ n masc
florentino
Persona que habita o és originària de Florència.

floreta /fɫuˈɾɛ.tə/ n fem
piropo

floridament /fɫoˌɾi.ðaˈmen/ /fɫoˌɾi.ðaˈment/ /fɫoˌɾi.ðəˈment/ /fɫuˌɾi.ðəˈmen/ adv
floridamente

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
moho

florilegi /fɫo.ɾiˈɫɛ.d͡ʒi/ /fɫo.ɾiˈɫɛ.ʒi/ /fɫu.ɾiˈɫɛ.ʒi/ n masc
florilegio

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ bal floreix floreixen floreixes floreixi floreixin floreixis floreixo floresc floresqui floresquin floresquis floria florida florides florien flories floriguem florigueu florim florint florir florira floriran florirem floriren florires florireu floriria floririen floriries florirà floriràs floriré floriríem floriríeu florisc florisca florisquen florisques florissen florisses florissin florissis florit florits floriu florix florixen florixes florixo florí floríem floríeu florírem floríreu florís floríssem florísseu floríssim floríssiu n-occ occ sept val v
florecer
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.
enmohecer
Cobrir-se de fongs.

florit /fɫoˈɾit/ /fɫuˈɾit/ adj masc
florido

floronco /fɫoˈɾoŋ.ko/ /fɫuˈɾoŋ.ku/ n masc
furúnculo

florí /fɫoˈɾi/ /fɫuˈɾi/ n masc
florín

flota /ˈfɫɔ.ta/ /ˈfɫɔ.tɔ/ /ˈfɫɔ.tə/ n fem
flota

flotació /fɫo.ta.siˈo/ /fɫo.tə.siˈo/ /fɫu.tə.siˈo/ n fem
flotación

flotar /fɫoˈta/ /fɫoˈtaɾ/ /fɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) flot flota flotada flotades flotam flotant flotar flotara flotaran flotarem flotaren flotares flotareu flotaria flotarien flotaries flotarà flotaràs flotaré flotaríem flotaríeu flotassen flotasses flotassin flotassis flotat flotats flotau flotava flotaven flotaves flote flotem floten flotes flotessen flotesses flotessin flotessis floteu floti flotin flotis floto flotà flotàrem flotàreu flotàs flotàssem flotàsseu flotàssim flotàssiu flotàvem flotàveu flotés flotéssem flotésseu flotéssim flotéssiu flotí occ sept val v
flotar
(basquetbol) Marcar un jugador des d'una certa distància per tenir la possibilitat de fer altres accions defensives, com ara interceptar una passada o ajudar un company d'equip.

flotilla /fɫoˈti.ʎa/ /fɫoˈti.ʎə/ /fɫuˈti.ʎə/ n fem
flotilla

fluctuar /fɫuk.tuˈa/ /fɫuk.tuˈaɾ/ alg bal eiv fluctua fluctuada fluctuades fluctuam fluctuant fluctuar fluctuara fluctuaran fluctuarem fluctuaren fluctuares fluctuareu fluctuaria fluctuarien fluctuaries fluctuarà fluctuaràs fluctuaré fluctuaríem fluctuaríeu fluctuassen fluctuasses fluctuassin fluctuassis fluctuat fluctuats fluctuau fluctuava fluctuaven fluctuaves fluctue fluctuem fluctuen fluctues fluctuessen fluctuesses fluctuessin fluctuessis fluctueu fluctuo fluctuu fluctuà fluctuàrem fluctuàreu fluctuàs fluctuàssem fluctuàsseu fluctuàssim fluctuàssiu fluctuàvem fluctuàveu fluctués fluctuéssem fluctuésseu fluctuéssim fluctuéssiu fluctuí fluctuï fluctuïn fluctuïs nota 1 occ sept v.cent val v
fluctuar

fluid /ˈfɫujt/ adj masc
fluido
Que té les característiques del material homònim.
Que flueix.
Que transcorre amb facilitat i rapidesa, sense traves importants.

fluid /ˈfɫujt/ n masc
fluido
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluidament /ˌfɫuj.ðaˈmen/ /ˌfɫuj.ðaˈment/ /ˌfɫuj.ðəˈmen/ /ˌfɫuj.ðəˈment/ /ˌfɫwi.ðaˈmen/ adv
fluidamente

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ bal flueix flueixen flueixes flueixi flueixin flueixis flueixo fluesc fluesqui fluesquin fluesquis fluint fluir fluiran fluirem fluireu fluiria fluirien fluiries fluirà fluiràs fluiré fluiríem fluiríeu fluí fluíem fluíeu fluírem fluíreu fluís fluíssem fluísseu fluíssim fluíssiu fluïa fluïda fluïdes fluïen fluïes fluïguem fluïgueu fluïm fluïra fluïren fluïres fluïsc fluïsca fluïsquen fluïsques fluïssen fluïsses fluïssin fluïssis fluït fluïts fluïu fluïx fluïxen fluïxes fluïxo n-occ occ sept val v
fluir

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
flojo suelto
Mancat de força.

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adv
flojo
Amb poca força.

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ n masc
flujo
Vessament d’un líquid orgànic, especialment el fluix vaginal.

fluixament /ˌfɫu.ʃaˈmen/ /ˌfɫu.ʃəˈmen/ /ˌfɫu.ʃəˈment/ /ˌfɫuj.ʃaˈmen/ /ˌfɫuj.ʃaˈment/ adv
flojamente

fluor /fɫuˈor/ n masc
flúor

fluvisòl /fɫu.viˈsɔɫ/ /fɫu.viˈsɔɫ/ /fɫu.βiˈsɔɫ/ n masc
fluvisol

flux /ˈfɫuks/ n masc
flujo

flux de caixa /ˌfɫukz.ðeˈka.ʃa/ /ˌfɫukz.ðeˈkaj.ʃa/ n masc
flujo de caja

flàccid /ˈfɫak.sit/ adj masc
fláccido

foc n masc
fuego fuegos
Quelcom que crema, que produeix combustió.
Encenedor, llumí, misto.
Tret d'arma, acte de disparar
fuego confiar fuegos
Un dels elements de l'antiguitat (referit tant al foc físic, a la foguera) com al metafòric.
fuegos
llar

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
foca

foca barbuda n fem
foca barbuda

foca blanca n fem
foca cangrejera

foca comuna n fem
foca común

foca de Groenlàndia n fem
foca de Groenlandia foca de groenlandia

foca de Ross n fem
foca de Ross

foca de Weddell n fem
foca de Weddell

foca de bandes n fem
foca fajada

foca de cresta n fem
foca capuchina

foca del Baikal n fem
foca de Baikal

foca del Caspi n fem
foca del Caspio

foca grisa n fem
foca de gris

foca lleopard n fem
foca leopardo

foca marbrada n fem
foca marbreada

foca monjo de Hawaii n fem
foca monje del Hawaii

foca monjo del Carib n fem
foca monja del Caribe

foca tacada n fem
foca largha

focal /foˈkaɫ/ /fuˈkaɫ/ adj
focal

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
foco
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.
Feix molt intens de llum que es concentra en un punt determinat.

fogainer /fo.ɣajˈne/ /fo.ɣajˈneɾ/ /fo.ɣəjˈne/ /fu.ɣəjˈne/ n masc
fogonero

fogassa /foˈɣa.sə/ /fuˈɣa.sə/ n fem
hogaza
Pa rodó aplanat.

fogot /foˈɣɔt/ /fuˈɣɔt/ n masc
sofoco
Sensació de calor sobtada que experimenta una persona.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
hoguera

foguerada /fo.ɣeˈɾa.ða/ /fo.ɣəˈɾa.ðə/ /fu.ɣəˈɾa.ðə/ n fem
hoguera sofocón
Foc preparat amb gran quantitat de material per ser consumit: llenya, mobles vells de fusta, etc.
Enrojolament de la cara per una afluència abundant i sobtada de sang.

fogó /foˈɣo/ /fuˈɣo/ n masc
fogón
Suport on es produeix combustió per a cuinar o escalfar.

foie gras /ˌfwaˈɣɾas/ n masc
fuagrás

folgadament /foɫˌɣa.ðaˈmen/ /foɫˌɣa.ðaˈment/ /foɫˌɣa.ðəˈment/ /fuɫˌɣa.ðəˈmen/ adv
holgadamente

foli /ˈfɔ.ɫi/ n masc
folio

foliar /fo.ɫiˈa/ /fo.ɫiˈaɾ/ /fu.ɫiˈa/ alg bal eiv folia foliada foliades foliam foliant foliar foliara foliaran foliarem foliaren foliares foliareu foliaria foliarien foliaries foliarà foliaràs foliaré foliaríem foliaríeu foliassen foliasses foliassin foliassis foliat foliats foliau foliava foliaven foliaves folie foliem folien folies foliessen foliesses foliessin foliessis folieu folii folio folià foliàrem foliàreu foliàs foliàssem foliàsseu foliàssim foliàssiu foliàvem foliàveu foliés foliéssem foliésseu foliéssim foliéssiu folií foliï foliïn foliïs nota 1 occ sept v.cent val v
foliar
Posar la numeració a una col·lecció de fulls de paper (folis), normalment enquadernats o per enquadernar.

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
folclore

foll /ˈfoʎ/ adj masc
loco

follament /ˌfo.ʎaˈmen/ /ˌfo.ʎaˈment/ /ˌfo.ʎəˈmen/ /ˌfo.ʎəˈment/ adv
locamente

follamic /ˌfo.ʎaˈmik/ /ˌfo.ʎəˈmik/ n masc
follamigo

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) foll folla follada follades follam follant follar follara follaran follarem follaren follares follareu follaria follarien follaries follarà follaràs follaré follaríem follaríeu follassen follasses follassin follassis follat follats follau follava follaven follaves folle follem follen folles follessen follesses follessin follessis folleu folli follin follis follo follà follàrem follàreu follàs follàssem follàsseu follàssim follàssiu follàvem follàveu follés folléssem follésseu folléssim folléssiu follí occ sept val v
pisar
(viticultura) Esprémer el raïm veremat trepitjant-lo per extreure'n el most.
follar
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
duende
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

follia /foˈʎi.a/ /foˈʎi.ə/ /fuˈʎi.ə/ n fem
locura
Qualitat de foll.

folrar /foɫˈra/ /foɫˈraɾ/ /fuɫˈra/ alg ant bal cent eiv folr folra folrada folrades folraia folraien folraies folram folrant folrar folrara folraran folrarem folraren folrares folrareu folraria folrarien folraries folrariva folrariven folrarives folrarà folraràs folraré folraríem folraríeu folrarívem folraríveu folrassen folrasses folrassin folrassis folrat folrats folrau folrava folraven folraves folravi folravo folre folreguem folreguessa folreguessen folreguesses folregueu folregués folreguéssom folreguéssou folrem folren folres folressa folressen folresses folressi folressin folressis folreu folri folrin folris folro folros folrs folrà folràiem folràieu folràrem folràreu folràs folràssem folràsseu folràssim folràssiu folràvem folràvets folràveu folràvom folrés folréssem folrésseu folréssim folréssiu folrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
forrar

folrat /foɫˈrat/ /fuɫˈrat/ adj masc
forrado
Que un objecte està cobert en l'interior, l'exterior o algun dels seus costats, per una capa fina d'algun material.

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
forro

fol·licle /foɫˈɫi.kɫe/ /foɫˈɫi.kɫə/ /foˈɫi.kɫe/ /fuɫˈɫi.kɫə/ /fuˈɫi.kɫə/ n masc
folículo
(botànica) Fruit sec originat d'un sol carpel, que a l'obrir-se per alliberar les seves llavors es divideix en llargada en una sola zona de ruptura, a diferència d'una llegum què s'obre a la sutura ventral i a la dorsal, per alliberar les llavors.

fomentar /fo.menˈta/ /fo.menˈtaɾ/ /fu.mənˈta/ alg ant bal cent eiv foment fomenta fomentada fomentades fomentaia fomentaien fomentaies fomentam fomentant fomentar fomentara fomentaran fomentarem fomentaren fomentares fomentareu fomentaria fomentarien fomentaries fomentariva fomentariven fomentarives fomentarà fomentaràs fomentaré fomentaríem fomentaríeu fomentarívem fomentaríveu fomentassen fomentasses fomentassin fomentassis fomentat fomentats fomentau fomentava fomentaven fomentaves fomentavi fomentavo fomente fomenteguem fomenteguessa fomenteguessen fomenteguesses fomentegueu fomentegués fomenteguéssom fomenteguéssou fomentem fomenten fomentes fomentessa fomentessen fomentesses fomentessi fomentessin fomentessis fomenteu fomenti fomentin fomentis fomento fomentos foments fomentà fomentàiem fomentàieu fomentàrem fomentàreu fomentàs fomentàssem fomentàsseu fomentàssim fomentàssiu fomentàvem fomentàvets fomentàveu fomentàvom fomentés fomentéssem fomentésseu fomentéssim fomentéssiu fomentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fomentar

fona /ˈfo.na/ /ˈfo.nə/ n fem
honda
Arma per a caçar o per a la guerra, consistent en una corda no gaire llarga amb una part més ampla en el mig. El funcionament és el següent: s'agafada pels dos extrems, es col·loca un projectil en la part ampla del mig, es fa voleiar en cercles per impel·lir energia cinètica al projectil fins que es deixa anar un extrem de la corda, la qual cosa allibera el projectil del moviment circular i el dirigeix en moviment recte al seu objectiu.

fonador /fo.naˈðo/ /fo.naˈðoɾ/ /fo.nəˈðo/ /fu.nəˈðo/ adj masc
fonador

fonament /fo.naˈmen/ /fo.naˈment/ /fo.nəˈment/ /fu.nəˈmen/ n masc
fundamento cimiento
Dipòsit de material sòlid, prèvi a la construcció d'un edifici, que es fa servir com a base ferma i anivellada.
Argument jurídic en què es basa una petició o demanda.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
fundamental

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
fundamentalismo

fonamentalment /fo.na.menˌtaɫˈmen/ /fo.na.menˌtaɫˈment/ /fo.nə.mənˌtaɫˈment/ /fu.nə.mənˌtaɫˈmen/ adv
fundamentalmente

fonar /foˈna/ /foˈnaɾ/ /fuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fon fona fonada fonades fonam fonant fonar fonaran fonarem fonaren fonares fonareu fonaria fonarien fonaries fonarà fonaràs fonaré fonaríem fonaríeu fonassen fonasses fonassin fonassis fonat fonats fonau fonava fonaven fonaves fone fonem fonen fones fonessen fonesses fonessin fonessis foneu foni fonin fonis fono fonà fonàrem fonàreu fonàs fonàssem fonàsseu fonàssim fonàssiu fonàvem fonàveu fonés fonéssem fonésseu fonéssim fonéssiu foní occ sept v
fondar

fonda /ˈfon.da/ n fem
fonda

fondejar /fon.deˈd͡ʒa/ /fon.deˈd͡ʒaɾ/ /fun.dəˈʒa/ alg bal eiv fondege fondegem fondegen fondeges fondegessen fondegesses fondegessin fondegessis fondegeu fondegi fondegin fondegis fondegés fondegéssem fondegésseu fondegéssim fondegéssiu fondegí fondeig fondeja fondejada fondejades fondejam fondejant fondejar fondejara fondejaran fondejarem fondejaren fondejares fondejareu fondejaria fondejarien fondejaries fondejarà fondejaràs fondejaré fondejaríem fondejaríeu fondejassen fondejasses fondejassin fondejassis fondejat fondejats fondejau fondejava fondejaven fondejaves fondejo fondejà fondejàrem fondejàreu fondejàs fondejàssem fondejàsseu fondejàssim fondejàssiu fondejàvem fondejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
fondear

fondo /ˈfon.do/ /ˈfon.du/ adj masc
hondo

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ bal fon fonc fondran fondre fondrem fondreu fondria fondrien fondries fondrà fondràs fondré fondríem fondríeu fonem fonen fonent foneu fonga fonguem fonguen fonguera fongueren fongueres fongues fonguessen fonguesses fonguessin fonguessis fongueu fongui fonguin fonguis fongué fonguérem fonguéreu fongués fonguéssem fonguésseu fonguéssim fonguéssiu fonguí fonia fonien fonies fons foníem foníeu fos fosa foses fosos fus fusa fuses fusos occ val v
fundir derretirse
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.
fundirse
(pronominal) Trencar-se el filament per una sobrecàrrega elèctrica.
fundir
(transitiu) Fabricar un objecte amb un motlle i una substància feta líquida.
esfumarse
(pronominal) Desaparèixer sobtadament.
embeber
(intransitiu) La tinta, la pintura, estendre’s absorbida pel paper, la tela.

fondue xinesa n fem
caldero mongol

foner /foˈne/ /foˈneɾ/ /fuˈne/ n masc
hondero

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
hongo

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
hinojo

fonoteca /fo.noˈte.ka/ /fo.noˈtɛ.kə/ /fu.nuˈtɛ.kə/ n fem
fonoteca

fons n masc
fondo
(tennis) Cadascuna de les dues zones d'una pista de joc més pròximes al costat interior de les línies de fons.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les dues zones d'una pista de joc d'1 a 2 m d'amplada, una a cada camp, delimitades per les línies de gol, la tanca corresponent i la projecció a terra dels pals de les porteries.
(bàdminton) Passa llarga feta amb la cama corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta al final d'un desplaçament per a arribar al volant.
bolsa de retención
(pilota basca) Extrem inferior còncau d'una cesta punta.

fons endavant n masc
fondo hacia adelante

fons enrere n masc
fondo hacia atrás

fons lateral n masc
fondo lateral

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
fuente
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

font del currículum n fem
fuente del currículum

fonèticament /foˌnɛ.ti.kaˈmen/ /foˌnɛ.ti.kaˈment/ /foˌnɛ.ti.kəˈment/ /fuˌnɛ.ti.kəˈmen/ adv
fonéticamente

foques /ˈfo.kes/ /ˈfo.kəs/ n fem
focas
Família de mamífers marins carnívors pinnípedes amb les potes posteriors girades enrere (Phocidae).

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ Interjection
fuera
(esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.
(pilota basca) Expressió amb què el saguer indica al davanter que li deixi lliure la pista de joc perquè té intenció de tornar la pilota o perquè veu que no serà bona.
(beisbol) Expressió amb què un dels àrbitres indica que la pilota ha caigut al terreny de fora.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
fuera
A l'exterior de

fora de banda adv
fuera de banda

fora de combat adv
fuera de combate

fora de fons n masc
fuera de fondo

fora de joc n masc
fuera de juego
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
(hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
(hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
(futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

fora de joc diferit n masc
fuera de juego diferido

fora de límits adv
fuera de los límites

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ alg ant bal cent eiv forad forada foradada foradades foradaia foradaien foradaies foradam foradant foradar foradara foradaran foradarem foradaren foradares foradareu foradaria foradarien foradaries foradariva foradariven foradarives foradarà foradaràs foradaré foradaríem foradaríeu foradarívem foradaríveu foradassen foradasses foradassin foradassis foradat foradats foradau foradava foradaven foradaves foradavi foradavo forade foradeguem foradeguessa foradeguessen foradeguesses foradegueu foradegués foradeguéssom foradeguéssou foradem foraden forades foradessa foradessen foradesses foradessi foradessin foradessis foradeu foradi foradin foradis forado forados forads foradà foradàiem foradàieu foradàrem foradàreu foradàs foradàssem foradàsseu foradàssim foradàssiu foradàvem foradàvets foradàveu foradàvom foradés foradéssem foradésseu foradéssim foradéssiu foradí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
agujerear

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
forastero

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
agujero zona del hoyo
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
agujero hueco
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat de desempat n masc
hoyo de desempate

forat en un n masc
hoyo en uno

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
agujero negro

forc /ˈfork/ n masc
jeme
Unitat de longitud popular que correspon a la distància entre les puntes dels dits índex i polze quan es troben en la seva màxima separació, és a dir, un valor entre 18 i 20 cm per a una mà de mida normal.
horco
Reguitzell de cebes, alls, etc. quan van agafats en una mena de trena teixida amb joncs o algun material semblant.

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
horca
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forcadella /foɾ.kaˈðe.ʎa/ /foɾ.kəˈðe.ʎə/ /fur.kəˈðe.ʎə/ n fem
tres colas

forcadella falsa n fem
papagayo

forcar /forˈka/ /foɾˈka/ /foɾˈkaɾ/ /furˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) forc forca forcada forcades forcam forcant forcar forcara forcaran forcarem forcaren forcares forcareu forcaria forcarien forcaries forcarà forcaràs forcaré forcaríem forcaríeu forcassen forcasses forcassin forcassis forcat forcats forcau forcava forcaven forcaves forco forcà forcàrem forcàreu forcàs forcàssem forcàsseu forcàssim forcàssiu forcàvem forcàveu forque forquem forquen forques forquessen forquesses forquessin forquessis forqueu forqui forquin forquis forqués forquéssem forquésseu forquéssim forquéssiu forquí occ sept val v
ahorquillar

forcat /foɾˈkat/ /furˈkat/ adj masc
bifurcación
Dit del camí que es divideix en dos.

forcejar /for.seˈʒa/ /foɾ.seˈd͡ʒa/ /foɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /foɾ.səˈd͡ʒa/ /fur.səˈʒa/ alg bal eiv forcege forcegem forcegen forceges forcegessen forcegesses forcegessin forcegessis forcegeu forcegi forcegin forcegis forcegés forcegéssem forcegésseu forcegéssim forcegéssiu forcegí forceig forceja forcejada forcejades forcejam forcejant forcejar forcejara forcejaran forcejarem forcejaren forcejares forcejareu forcejaria forcejarien forcejaries forcejarà forcejaràs forcejaré forcejaríem forcejaríeu forcejassen forcejasses forcejassin forcejassis forcejat forcejats forcejau forcejava forcejaven forcejaves forcejo forcejà forcejàrem forcejàreu forcejàs forcejàssem forcejàsseu forcejàssim forcejàssiu forcejàvem forcejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
forcejear

forces aèries n fem
fuerzas aéreas

forcívolament /forˌsi.βo.ɫaˈmen/ /foɾˌsi.vo.ɫaˈment/ /foɾˌsi.vo.ɫəˈment/ /foɾˌsi.βo.ɫaˈmen/ /furˌsi.vu.ɫəˈmen/ /furˌsi.βu.ɫəˈmen/ adv
forzadamente

forense /foˈɾen.se/ /fuˈɾɛn.sə/ adj
forense

forest /foˈɾest/ /fuˈɾest/ n fem
floresta
(literari) Boscúria, selva.
monte
(dret) Terreny no cultivat sotmès a l’administració pública.

forfet /foɾˈfet/ /furˈfɛt/ n masc
abono

forja /ˈfɔr.d͡ʒa/ /ˈfɔr.ʒə/ /ˈfɔɾ.d͡ʒa/ /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
forja

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
forma

formació /foɾ.ma.siˈo/ /foɾ.mə.siˈo/ /fur.mə.siˈo/ n fem
formación

formació a l'organització n fem
formación en la organización

formació andorrana n fem
formación andorrana

formació australiana n fem
formación australiana

formació contínua n fem
educación continua

formació de recepció n fem
formación de recepción

formació de servei n fem
formación para el saque

formació del professorat n fem
formación del profesorado

formació en W n fem
formación en W

formació en centres de treball n fem
formación en centros de trabajo

formació inicial n fem
formación inicial

formació ocupacional n fem
formación ocupacional

formació permanent n fem
formación permanente

formació permanent d'adults n fem
formación permanente de adultos

formació professional n fem
enseñanza profesional

formació professional de grau mitjà n fem
formación profesional de grado medio

formació professional de grau superior n fem
formación profesional de grado superior

formador /for.maˈðo/ /foɾ.maˈðoɾ/ /foɾ.məˈðo/ /fur.məˈðo/ n masc
formador

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
formal

formalment /forˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈment/ /furˌmaɫˈmen/ adv
formalmente

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) form forma formada formades formam formant formar formara formaran formarem formaren formares formareu formaria formarien formaries formarà formaràs formaré formaríem formaríeu formassen formasses formassin formassis format formats formau formava formaven formaves forme formem formen formes formessen formesses formessin formessis formeu formi formin formis formo formà formàrem formàreu formàs formàssem formàsseu formàssim formàssiu formàvem formàveu formés forméssem formésseu forméssim forméssiu formí occ sept val v
formar
Donar forma

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ n masc
formato

formatació /foɾ.ma.ta.siˈo/ /foɾ.mə.tə.siˈo/ /fur.mə.tə.siˈo/ n masc
formateo

formatar /for.maˈta/ /foɾ.maˈta/ /foɾ.maˈtaɾ/ /foɾ.məˈta/ /fur.məˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) format formata formatada formatades formatam formatant formatar formatara formataran formatarem formataren formatares formatareu formataria formatarien formataries formatarà formataràs formataré formataríem formataríeu formatassen formatasses formatassin formatassis formatat formatats formatau formatava formataven formataves formate formatem formaten formates formatessen formatesses formatessin formatessis formateu formati formatin formatis formato formatà formatàrem formatàreu formatàs formatàssem formatàsseu formatàssim formatàssiu formatàvem formatàveu formatés formatéssem formatésseu formatéssim formatéssiu formatí occ sept val v
formatear

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
queso

formatjar /for.maˈd͡ʒa/ /foɾ.maˈd͡ʒa/ /foɾ.maˈd͡ʒaɾ/ /foɾ.məˈd͡ʒa/ /fur.məˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) formatge formatgem formatgen formatges formatgessen formatgesses formatgessin formatgessis formatgeu formatgi formatgin formatgis formatgés formatgéssem formatgésseu formatgéssim formatgéssiu formatgí formatj formatja formatjada formatjades formatjam formatjant formatjar formatjara formatjaran formatjarem formatjaren formatjares formatjareu formatjaria formatjarien formatjaries formatjarà formatjaràs formatjaré formatjaríem formatjaríeu formatjassen formatjasses formatjassin formatjassis formatjat formatjats formatjau formatjava formatjaven formatjaves formatjo formatjà formatjàrem formatjàreu formatjàs formatjàssem formatjàsseu formatjàssim formatjàssiu formatjàvem formatjàveu occ sept val v
quesear

formenterer /for.men.teˈɾe/ /foɾ.men.teˈɾeɾ/ /foɾ.mən.təˈɾe/ /fur.mən.təˈɾe/ adj masc
formenterano

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
formidable

formidablement /for.miˌðab.bɫeˈmen/ /foɾ.miˌða.bɫeˈment/ /foɾ.miˌða.βɫeˈmen/ /foɾ.miˌðab.bɫəˈment/ /fur.miˌða.βɫəˈmen/ /fur.miˌðab.bɫəˈmen/ adv
formidablemente

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
hormiga

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
hormigón hormigueo concreto
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
formulario

formós /foɾˈmos/ /furˈmos/ adj masc
hermoso

forn n masc
horno panadería
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forn de microones n masc
horno de microondas

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ n fem
hornada
Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.

fornell /foɾˈneʎ/ /furˈneʎ/ n masc
hornillo

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ n masc
panadero

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
fornicación

fornicar /for.niˈka/ /foɾ.niˈka/ /foɾ.niˈkaɾ/ /fur.niˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fornic fornica fornicada fornicades fornicam fornicant fornicar fornicara fornicaran fornicarem fornicaren fornicares fornicareu fornicaria fornicarien fornicaries fornicarà fornicaràs fornicaré fornicaríem fornicaríeu fornicassen fornicasses fornicassin fornicassis fornicat fornicats fornicau fornicava fornicaven fornicaves fornico fornicà fornicàrem fornicàreu fornicàs fornicàssem fornicàsseu fornicàssim fornicàssiu fornicàvem fornicàveu fornique forniquem forniquen forniques forniquessen forniquesses forniquessin forniquessis forniqueu forniqui forniquin forniquis forniqués forniquéssem forniquésseu forniquéssim forniquéssiu forniquí occ sept val v
fornicar

fornir /forˈni/ /foɾˈni/ /foɾˈniɾ/ /furˈni/ bal forneix forneixen forneixes forneixi forneixin forneixis forneixo fornesc fornesqui fornesquin fornesquis fornia fornida fornides fornien fornies forniguem fornigueu fornim fornint fornir fornira forniran fornirem forniren fornires fornireu forniria fornirien forniries fornirà forniràs forniré forniríem forniríeu fornisc fornisca fornisquen fornisques fornissen fornisses fornissin fornissis fornit fornits forniu fornix fornixen fornixes fornixo forní forníem forníeu fornírem forníreu fornís forníssem fornísseu forníssim forníssiu n-occ occ sept val v
abastecer

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
tenedor
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ n masc
cerrojo

fort adj masc
fuerte
Dotat de fortalesa, robust.
De gran importància o intensitat.

fort adv
fuerte
Amb força.

fort n masc
fuerte
Construcció permanent de defensa d'un indret.

forta maror n fem
fuerte marejada

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
fortaleza
Qualitat d'ésser fort en sentit espiritual o moral.
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortament /ˌfɔr.taˈmen/ /ˌfɔr.təˈmen/ /ˌfɔɾ.taˈmen/ /ˌfɔɾ.taˈment/ /ˌfɔɾ.təˈment/ adv
fuertemente

forte /ˈfɔɾ.te/ adv
forte

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
fortificación
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.
Resultat d'haver fortificat, elements afegits per a fortificar.

fortissimo /forˈti.si.mo/ adv
fortísimo

fortitud /foɾ.tiˈtut/ /fur.tiˈtut/ n fem
fortaleza

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
fortuna
Sort, particularment quan és bona.
Patrimoni o propietats que hom posseeix.

fortunal /foɾ.tuˈnaɫ/ /fur.tuˈnaɫ/ adj
favorable
(antic) favorable

fortuït /foɾ.tuˈit/ /fur.tuˈit/ fortuïta adj masc
fortuito

fortuïtament /for.tuˌi.taˈmen/ /foɾ.tuˌi.taˈmen/ /foɾ.tuˌi.taˈment/ /foɾ.tuˌi.təˈment/ /fur.tuˌi.təˈmen/ adv
fortuitamente

forà /foˈɾa/ /fuˈɾa/ adj masc
foráneo

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
fuerza

força magnetomotriu n fem
fuerza magnetomotriz

forçadament /forˌsa.ðaˈmen/ /foɾˌsa.ðaˈmen/ /foɾˌsa.ðaˈment/ /foɾˌsa.ðəˈment/ /furˌsa.ðəˈmen/ adv
forzadamente

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ alg ant bal cent eiv force forceguem forceguessa forceguessen forceguesses forcegueu forcegués forceguéssom forceguéssou forcem forcen forces forcessa forcessen forcesses forcessi forcessin forcessis forceu forci forcin forcis forcés forcéssem forcésseu forcéssim forcéssiu forcí forç força forçada forçades forçaia forçaien forçaies forçam forçant forçar forçara forçaran forçarem forçaren forçares forçareu forçaria forçarien forçaries forçariva forçariven forçarives forçarà forçaràs forçaré forçaríem forçaríeu forçarívem forçaríveu forçassen forçasses forçassin forçassis forçat forçats forçau forçava forçaven forçaves forçavi forçavo forço forços forçà forçàiem forçàieu forçàrem forçàreu forçàs forçàssem forçàsseu forçàssim forçàssiu forçàvem forçàvets forçàveu forçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
forzar

forçar una eliminació v
forzar una eliminación

forçar una falta personal v
forzar una falta personal

forçat /foɾˈsat/ /furˈsat/ adj masc
forzado

forçosament /forˌso.zaˈmen/ /foɾˌso.zaˈmen/ /foɾˌso.zaˈment/ /foɾˌso.zəˈment/ /furˌso.zəˈmen/ adv
forzosamente

forçut /foɾˈsut/ /furˈsut/ adj masc
forzudo

forçós /foɾˈsos/ /furˈsos/ adj masc
forzoso

fosc adj masc
oscuro
Sense llum.

foscament /ˌfos.kaˈmen/ /ˌfos.kaˈment/ /ˌfos.kəˈmen/ /ˌfos.kəˈment/ adv
oscuramente

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
oscuridad

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
fosa

fossa nasal n fem
cavidad nasal

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
foso

fossilització /fo.si.ɫi.d͡za.siˈo/ /fo.si.ɫi.d͡zə.siˈo/ /fo.si.ɫi.za.siˈo/ /fu.si.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
fosilización

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
bagatela
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

fotimer /fo.tiˈme/ /fo.tiˈmeɾ/ /fu.tiˈme/ n masc
porrada

fotja /ˈfo.d͡ʒa/ /ˈfo.d͡ʒə/ /ˈfɔ.d͡ʒa/ /ˈfɔ.d͡ʒɔ/ /ˈfɔ.d͡ʒə/ n fem
focha
Ocell de la família dels ràl·lids, de plomatge negre i bec blanc amb una placa còrnia blanca al front (Fulica atra).
charco
Sot ple d’aigua o de fang.

foto /ˈfo.to/ /ˈfo.tu/ n fem
foto

fotocopiadora /fo.to.ko.pi.aˈðo.ɾa/ /fo.to.ko.pi.əˈðo.ɾə/ /fu.tu.ku.pi.əˈðo.ɾə/ n fem
fotocopiadora

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
fotografía

fotograma /fo.toˈɣɾa.ma/ /fo.toˈɣɾa.mə/ /fu.tuˈɣɾa.mə/ n masc
fotograma

fotogrames per segon n masc
fotogramas por segundo

fotogràficament /fo.toˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /fo.toˌɣɾa.fi.kaˈment/ /fo.toˌɣɾa.fi.kəˈment/ /fu.tuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
fotográficamente

fotogènia /fo.toˈd͡ʒɛ.ni.a/ /fo.toˈʒɛ.ni.a/ /fo.toˈʒɛ.ni.ə/ /fu.tuˈʒɛ.ni.ə/ n fem
fotogenia

fotoparament /ˌfo.to.pa.ɾaˈmen/ /ˌfo.to.pa.ɾaˈment/ /ˌfo.to.pə.ɾəˈment/ /ˌfo.tu.pə.ɾəˈmen/ n masc
fototrampeo

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
fotoperiodismo

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
fotosíntesis

fotovoltaic /fo.to.voɫˈtajk/ /fo.to.βoɫˈtajk/ /fu.tu.vuɫˈtajk/ /fu.tu.βuɫˈtajk/ adj masc
fotovoltaico
Relatiu a l'electricitat generada per efecte de la llum.

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ bal fot fota fotem foten fotent fotera foteren foteres fotes fotessen fotesses fotessin fotessis foteu foti fotia fotien foties fotin fotis foto fotran fotre fotrem fotreu fotria fotrien fotries fotrà fotràs fotré fotríem fotríeu fots fotuda fotudes fotut fotuts foté fotérem fotéreu fotés fotéssem fotésseu fotéssim fotéssiu fotí fotíem fotíeu occ sept val v
joder hacer
(vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.
joder
(col·loquial, transitiu) Molestar, perjudicar, danyar, voler-li mal, a algú.
pegar
(col·loquial, transitiu) Tirar, llançar bruscament.
dar
(col·loquial, usat en tercera persona) No importar una cosa o un fet, ésser indiferent, ésser igual.

fotut /foˈtut/ /fuˈtut/ adj masc
jodido
(col·loquial) Que es troba en una situació difícil, crítica, desesperada.
(col·loquial) Que deixa en una situació difícil, crítica, desesperada.
condenado
(col·loquial) Anteposat al nom, hostil, menyspreatiu, desplaent.

fotòlisi /foˈtɔ.ɫi.zi/ /fuˈtɔ.ɫi.zi/ n fem
fotólisis

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
fotón

foursome n masc
foursome

fra /ˈfɾa/ n masc
fray

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
fracción quebrado
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ adj
fractal
Relatiu a les fractals.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ n fem
fractal
(geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
fractura

fracturar /fɾak.tuˈɾa/ /fɾak.tuˈɾaɾ/ /fɾək.tuˈɾa/ alg ant bal cent eiv fractur fractura fracturada fracturades fracturaia fracturaien fracturaies fracturam fracturant fracturar fracturara fracturaran fracturarem fracturaren fracturares fracturareu fracturaria fracturarien fracturaries fracturariva fracturariven fracturarives fracturarà fracturaràs fracturaré fracturaríem fracturaríeu fracturarívem fracturaríveu fracturassen fracturasses fracturassin fracturassis fracturat fracturats fracturau fracturava fracturaven fracturaves fracturavi fracturavo fracture fractureguem fractureguessa fractureguessen fractureguesses fracturegueu fracturegués fractureguéssom fractureguéssou fracturem fracturen fractures fracturessa fracturessen fracturesses fracturessi fracturessin fracturessis fractureu fracturi fracturin fracturis fracturo fracturos fracturs fracturà fracturàiem fracturàieu fracturàrem fracturàreu fracturàs fracturàssem fracturàsseu fracturàssim fracturàssiu fracturàvem fracturàvets fracturàveu fracturàvom fracturés fracturéssem fracturésseu fracturéssim fracturéssiu fracturí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fracurar

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
fracaso

fracàs escolar n masc
fracaso escolar

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fragata

fragatí /fɾa.ɣaˈti/ /fɾə.ɣəˈti/ adj masc
fragense
Relatiu o pertanyent a Fraga.

fragatí /fɾa.ɣaˈti/ /fɾə.ɣəˈti/ n masc
fragense
Persona que habita o és originària de Fraga.

fragilitzar /fɾa.d͡ʒi.ɫiˈza/ /fɾa.d͡ʒi.ɫiˈzaɾ/ /fɾa.ʒi.ɫiˈd͡za/ /fɾə.ʒi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fragilitz fragilitza fragilitzada fragilitzades fragilitzam fragilitzant fragilitzar fragilitzara fragilitzaran fragilitzarem fragilitzaren fragilitzares fragilitzareu fragilitzaria fragilitzarien fragilitzaries fragilitzarà fragilitzaràs fragilitzaré fragilitzaríem fragilitzaríeu fragilitzassen fragilitzasses fragilitzassin fragilitzassis fragilitzat fragilitzats fragilitzau fragilitzava fragilitzaven fragilitzaves fragilitze fragilitzem fragilitzen fragilitzes fragilitzessen fragilitzesses fragilitzessin fragilitzessis fragilitzeu fragilitzi fragilitzin fragilitzis fragilitzo fragilitzà fragilitzàrem fragilitzàreu fragilitzàs fragilitzàssem fragilitzàsseu fragilitzàssim fragilitzàssiu fragilitzàvem fragilitzàveu fragilitzés fragilitzéssem fragilitzésseu fragilitzéssim fragilitzéssiu fragilitzí occ sept val v
fragilizar

fragmentàriament /fɾaɡ.menˌta.ɾi.aˈmen/ /fɾaɡ.menˌta.ɾi.aˈment/ /fɾəɡ.mənˌta.ɾi.əˈmen/ /fɾəɡ.mənˌta.ɾi.əˈment/ adv
fragmentariamente

fragor /fɾaˈɣoɾ/ /fɾəˈɣor/ n
fragor

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ adj masc
franco
Relatiu al poble germànic dels francs.
De condició lliure.
(economia) Exempt, lliure.
Obertament sincer.

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
franco
Poble germànic del Rin inferior que es va establir a la Gàl·lia.
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franc albir n masc
libre albedrío

francalet /fɾaŋ.kaˈɫet/ /fɾəŋ.kəˈɫət/ /fɾəŋ.kəˈɫɛt/ n masc
francalete

francament /ˌfɾaŋ.kaˈmen/ /ˌfɾaŋ.kaˈment/ /ˌfɾaŋ.kəˈmen/ /ˌfɾaŋ.kəˈment/ adv
francamente

francesilla /fɾan.seˈzi.ʎa/ /fɾən.səˈzi.ʎə/ n fem
fracesilla

franci n masc
francio

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
francomasonería

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
francmasón masón

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
francés
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
francés
(gentilici) Individu natural de França.
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

francès antic n masc
francés antiguo

francès mitjà n masc
francés medio

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ n fem
franela

franel·lògraf /fɾa.neɫˈɫɔ.ɣɾaf/ /fɾa.neˈɫɔ.ɣɾaf/ /fɾə.nəɫˈɫɔ.ɣɾəf/ /fɾə.nəˈɫɔ.ɣɾəf/ n masc
franelógrafo

franja /ˈfɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
franja
Espai llarg i estret.

franqueig /fɾaŋˈket͡ʃ/ /fɾəŋˈkət͡ʃ/ /fɾəŋˈkɛt͡ʃ/ n masc
franqueo

franquejar /fɾaŋ.keˈd͡ʒa/ /fɾaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /fɾaŋ.keˈʒa/ /fɾəŋ.kəˈd͡ʒa/ /fɾəŋ.kəˈʒa/ alg bal eiv franquege franquegem franquegen franqueges franquegessen franquegesses franquegessin franquegessis franquegeu franquegi franquegin franquegis franquegés franquegéssem franquegésseu franquegéssim franquegéssiu franquegí franqueig franqueja franquejada franquejades franquejam franquejant franquejar franquejara franquejaran franquejarem franquejaren franquejares franquejareu franquejaria franquejarien franquejaries franquejarà franquejaràs franquejaré franquejaríem franquejaríeu franquejassen franquejasses franquejassin franquejassis franquejat franquejats franquejau franquejava franquejaven franquejaves franquejo franquejà franquejàrem franquejàreu franquejàs franquejàssem franquejàsseu franquejàssim franquejàssiu franquejàvem franquejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
franquear
Pagar el cost de l'enviament d'una carta o un paquet.
Alliberar del pagament de taxes.
Anar més enllà d'un obstacle.
Tractar algú amb franquesa.

franquesa /fɾaŋˈke.za/ /fɾəŋˈkə.zə/ /fɾəŋˈkɛ.zə/ n fem
franqueza

franquisme /fɾaŋˈkiz.me/ /fɾəŋˈkiz.mə/ n masc
franquismo

franquista /fɾaŋˈkis.ta/ /fɾaŋˈkis.te/ /fɾəŋˈkis.tə/ adj
franquista

fraram /fɾaˈɾam/ /fɾəˈɾam/ n masc
frailería

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
fraile
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
frailecillo
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
frase
Unió de subjecte i predicat, oració.

frase feta /ˌfɾa.ze n fem
frase hecha

fraseologia /fɾə.zə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
fraseología

fraternalment /fɾa.terˌnaɫˈmen/ /fɾa.teɾˌnaɫˈmen/ /fɾa.teɾˌnaɫˈment/ /fɾə.tərˌnaɫˈmen/ /fɾə.təɾˌnaɫˈment/ adv
fraternalmente

fraternitat /fɾa.teɾ.niˈtat/ /fɾə.tər.niˈtat/ n fem
fraternidad

fraternitzar /fɾa.teɾ.niˈd͡za/ /fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /fɾə.təɾ.nidˈza/ alg ant bal cent eiv fraternitz fraternitza fraternitzada fraternitzades fraternitzaia fraternitzaien fraternitzaies fraternitzam fraternitzant fraternitzar fraternitzara fraternitzaran fraternitzarem fraternitzaren fraternitzares fraternitzareu fraternitzaria fraternitzarien fraternitzaries fraternitzariva fraternitzariven fraternitzarives fraternitzarà fraternitzaràs fraternitzaré fraternitzaríem fraternitzaríeu fraternitzarívem fraternitzaríveu fraternitzassen fraternitzasses fraternitzassin fraternitzassis fraternitzat fraternitzats fraternitzau fraternitzava fraternitzaven fraternitzaves fraternitzavi fraternitzavo fraternitze fraternitzeguem fraternitzeguessa fraternitzeguessen fraternitzeguesses fraternitzegueu fraternitzegués fraternitzeguéssom fraternitzeguéssou fraternitzem fraternitzen fraternitzes fraternitzessa fraternitzessen fraternitzesses fraternitzessi fraternitzessin fraternitzessis fraternitzeu fraternitzi fraternitzin fraternitzis fraternitzo fraternitzos fraternitzs fraternitzà fraternitzàiem fraternitzàieu fraternitzàrem fraternitzàreu fraternitzàs fraternitzàssem fraternitzàsseu fraternitzàssim fraternitzàssiu fraternitzàvem fraternitzàvets fraternitzàveu fraternitzàvom fraternitzés fraternitzéssem fraternitzésseu fraternitzéssim fraternitzéssiu fraternitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fraternizar

frau /ˈfɾaw/ n masc
fraude

fraudulentament /fɾaw.ðuˌɫen.taˈmen/ /fɾaw.ðuˌɫen.taˈment/ /fɾəw.ðuˌɫen.təˈmen/ /fɾəw.ðuˌɫen.təˈment/ adv
fraudulentamente

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
freno

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
frío
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
frío
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fredament /ˌfɾe.ðaˈmen/ /ˌfɾe.ðaˈment/ /ˌfɾə.ðəˈment/ /ˌfɾɛ.ðəˈmen/ adv
fríamente

fredolic /fɾe.ðoˈɫik/ /fɾə.ðoˈɫik/ /fɾə.ðuˈɫik/ adj masc
friolero
Que té fred quan els altres no en tenen.

fredor /fɾeˈðo/ /fɾeˈðoɾ/ /fɾəˈðo/ n fem
frialdad

fregadissa /fɾe.ɣaˈði.sa/ /fɾə.ɣəˈði.sə/ n fem
roce continuo

fregador /fɾe.ɣaˈðo/ /fɾe.ɣaˈðoɾ/ /fɾə.ɣəˈðo/ adj
fregador
Que frega.

fregador /fɾe.ɣaˈðo/ /fɾe.ɣaˈðoɾ/ /fɾə.ɣəˈðo/ n masc
fregador
Qui frega.

fregall /fɾeˈɣaʎ/ /fɾəˈɣaj/ /fɾəˈɣaʎ/ n masc
estropajo

fregar /fɾeˈɣa/ /fɾeˈɣaɾ/ /fɾəˈɣa/ alg bal eiv freg frega fregada fregades fregam fregant fregar fregara fregaran fregarem fregaren fregares fregareu fregaria fregarien fregaries fregarà fregaràs fregaré fregaríem fregaríeu fregassen fregasses fregassin fregassis fregat fregats fregau fregava fregaven fregaves frego fregue freguem freguen fregues freguessen freguesses freguessin freguessis fregueu fregui freguin freguis fregués freguéssem freguésseu freguéssim freguéssiu freguí fregà fregàrem fregàreu fregàs fregàssem fregàsseu fregàssim fregàssiu fregàvem fregàveu nota 1 occ sept v.cent val v
fregar

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fragata

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ alg bal fregeix fregeixen fregeixes fregeixi fregeixin fregeixis fregeixo fregesc fregesqui fregesquin fregesquis fregia fregida fregides fregien fregies fregiguem fregigueu fregim fregint fregir fregira fregiran fregirem fregiren fregires fregireu fregiria fregirien fregiries fregirà fregiràs fregiré fregiríem fregiríeu fregisc fregisca fregisquen fregisques fregissen fregisses fregissin fregissis fregit fregits fregiu fregix fregixen fregixes fregixo fregí fregíem fregíeu fregírem fregíreu fregís fregíssem fregísseu fregíssim fregíssiu frig frigen friges frigi frigin frigis frija frit frita frites frits n-occ occ sept val v
freír

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ adj masc
frito
Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

freixura /fɾejˈʃu.ɾa/ /fɾeˈʃu.ɾa/ /fɾəˈʃu.ɾə/ n fem
bofe

frenada /fɾeˈna.ða/ /fɾəˈna.ðə/ n fem
frenazo

frenada d'angle n fem
frenado de cuña

frenada d'esquena n fem
frenado de espaldas

frenada de costat n fem
frenado de lado

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ alg ant bal cent eiv fren frena frenada frenades frenaia frenaien frenaies frenam frenant frenar frenara frenaran frenarem frenaren frenares frenareu frenaria frenarien frenaries frenariva frenariven frenarives frenarà frenaràs frenaré frenaríem frenaríeu frenarívem frenaríveu frenassen frenasses frenassin frenassis frenat frenats frenau frenava frenaven frenaves frenavi frenavo frene freneguem freneguessa freneguessen freneguesses frenegueu frenegués freneguéssom freneguéssou frenem frenen frenes frenessa frenessen frenesses frenessi frenessin frenessis freneu freni frenin frenis freno frenos frens frenà frenàiem frenàieu frenàrem frenàreu frenàs frenàssem frenàsseu frenàssim frenàssiu frenàvem frenàvets frenàveu frenàvom frenés frenéssem frenésseu frenéssim frenéssiu frení n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
frenar

frenesia /fɾe.neˈzi.a/ n fem
frenesía

frenètic /fɾeˈnɛ.tik/ adj masc
frenético

frenèticament /fɾeˌnɛ.ti.kaˈmen/ /fɾeˌnɛ.ti.kaˈment/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈmen/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈment/ adv
frenéticamente

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
frecuente

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ adv
frecuentemente

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
frecuencia

fresa /ˈfɾe.za/ /ˈfɾə.zə/ /ˈfɾɛ.zə/ n fem
desove

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
fresco
Acabat de fer.

frescament /ˌfɾes.kaˈmen/ /ˌfɾes.kaˈment/ /ˌfɾəs.kəˈment/ /ˌfɾɛs.kəˈmen/ adv
frescamente

fressa /ˈfɾe.sa/ /ˈfɾɛ.sə/ n fem
ruido

fressosament /fɾeˌso.zaˈmen/ /fɾeˌso.zaˈment/ /fɾəˌso.zəˈmen/ /fɾəˌso.zəˈment/ adv
ruidosamente

fretura /fɾeˈtu.ɾa/ /fɾəˈtu.ɾə/ n fem
escasez
Mancança, escassetat, deficiència, carestia o falta d'allò necessari; necessitat.

freturós /fɾe.tuˈɾos/ /fɾə.tuˈɾos/ adj masc
falto

freu /ˈfɾɛw/ n masc
freo

fricatiu /fɾi.kaˈtiw/ /fɾi.kəˈtiw/ adj masc
fricativo

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ adj masc
frigorífico
Que manté una temperatura baixa.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
nevera
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

friqui n neut
friki

fris n masc
friso

frisar /fɾiˈza/ /fɾiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fris frisa frisada frisades frisam frisant frisar frisara frisaran frisarem frisaren frisares frisareu frisaria frisarien frisaries frisarà frisaràs frisaré frisaríem frisaríeu frisassen frisasses frisassin frisassis frisat frisats frisau frisava frisaven frisaves frise frisem frisen frises frisessen frisesses frisessin frisessis friseu frisi frisin frisis friso frisà frisàrem frisàreu frisàs frisàssem frisàsseu frisàssim frisàssiu frisàvem frisàveu frisés friséssem frisésseu friséssim friséssiu frisí occ sept val v
impacientarse
Desitjar amb ànsia alguna cosa, estar nerviós d'excitació davant l'expectativa que succeeixi quelcom.
frisar
(tèxtil, transitiu) Alçar el pèl d’un teixit.

frisó /fɾiˈzo/ adj masc
frisón
Relatiu o pertanyent a Frísia.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
frisón
Persona que habita o és originària de Frísia.
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

frisó occidental n masc
frisón occidental

frisós /fɾiˈzos/ adj masc
anhelante

frivolitzar /fɾi.vo.ɫiˈd͡za/ /fɾi.vo.ɫiˈzaɾ/ /fɾi.vu.ɫiˈd͡za/ /fɾi.βo.ɫiˈd͡za/ /fɾi.βo.ɫiˈza/ /fɾi.βu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) frivolitz frivolitza frivolitzada frivolitzades frivolitzam frivolitzant frivolitzar frivolitzara frivolitzaran frivolitzarem frivolitzaren frivolitzares frivolitzareu frivolitzaria frivolitzarien frivolitzaries frivolitzarà frivolitzaràs frivolitzaré frivolitzaríem frivolitzaríeu frivolitzassen frivolitzasses frivolitzassin frivolitzassis frivolitzat frivolitzats frivolitzau frivolitzava frivolitzaven frivolitzaves frivolitze frivolitzem frivolitzen frivolitzes frivolitzessen frivolitzesses frivolitzessin frivolitzessis frivolitzeu frivolitzi frivolitzin frivolitzis frivolitzo frivolitzà frivolitzàrem frivolitzàreu frivolitzàs frivolitzàssem frivolitzàsseu frivolitzàssim frivolitzàssiu frivolitzàvem frivolitzàveu frivolitzés frivolitzéssem frivolitzésseu frivolitzéssim frivolitzéssiu frivolitzí occ sept val v
frivolizar
(transitiu) Tractar amb frivolitat.

frondositat /fɾon.do.ziˈtat/ /fɾun.du.ziˈtat/ n fem
frondosidad

frondós /fɾonˈdos/ /fɾunˈdos/ adj masc
frondoso

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
frente
Part de la cara per sobre dels ulls
Bàndol de combat

frontal /fɾonˈtaɫ/ /fɾunˈtaɫ/ adj
frontal

frontal /fɾonˈtaɫ/ /fɾunˈtaɫ/ n masc
hueso frontal

frontennis n masc
frontenis

frontennis preolímpic n masc
frontenis preolímpico

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
frontera
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

fronterer /fɾon.teˈɾe/ /fɾon.teˈɾeɾ/ /fɾon.təˈɾe/ /fɾun.təˈɾe/ adj masc
fronterizo
Que té fronteres amb un altre territori.

frontis /ˈfɾon.tis/ n masc
frontis
Frontispici d'un edifici.
Part davantera d'un moble de fusta, d'un altar, d'un armari, etc.

frontispici /fɾon.tisˈpi.si/ /fɾun.tisˈpi.si/ n masc
frontispicio
Façana principal i destacada d’un edifici
Pàgina del llibre que hi ha davant la portada.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
bisagra charnela

frontó /fɾonˈto/ /fɾunˈto/ n masc
frontón
(pilota) Pista de joc de pilota constituïda per la canxa, amb el frontis, la paret de l'esquerra i la paret de rebot als límits, i per la contracanxa, generalment també amb una zona d'espectadors.

frontó curt n masc
frontón corto

frontó curt de 30 m n masc
frontón corto de 30 m

frontó curt de 36 m n masc
frontón corto de 36 m

frontó llarg n masc
frontón largo

frontó obert n masc
frontón abierto

frontó tancat n masc
frontón cerrado

frontó valencià n masc
frontón

fru-fru /ˌfɾuˈfɾu/ n masc
frufrú

fructuosíssim /fɾuk.tu.oˈzi.sim/ /fɾuk.tu.uˈzi.sim/ adj masc
fructuosísimo

fructuós /fɾuk.tuˈos/ adj masc
fructuoso

fructíferament /fɾukˌti.fe.ɾaˈmen/ /fɾukˌti.fe.ɾaˈment/ /fɾukˌti.fə.ɾəˈmen/ /fɾukˌti.fə.ɾəˈment/ adv
fructíferamente

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
frugal

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
frugalidad

frugalment /fɾuˌɣaɫˈmen/ /fɾuˌɣaɫˈment/ adv
frugalmente

fruir /fɾuˈi/ /fɾuˈiɾ/ alg bal eiv frueix frueixen frueixes frueixi frueixin frueixis frueixo frueixs fruesc fruesca fruesquen fruesques fruesqui fruesquin fruesquis fruint fruir fruiran fruirem fruireu fruiria fruirien fruiries fruirà fruiràs fruiré fruiríem fruiríeu fruí fruíem fruíeu fruírem fruíreu fruís fruíssem fruísseu fruíssim fruíssiu fruïa fruïda fruïdes fruïen fruïes fruïguem fruïgueu fruïm fruïra fruïren fruïres fruïsc fruïsca fruïsquen fruïsques fruïssen fruïsses fruïssin fruïssis fruït fruïts fruïu fruïx fruïxen fruïxes fruïxo mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disfrutar

fruit n masc
fruto fruta
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
fruta
Fruit mengívol.

fruites del bosc n fem
frutas del bosque

frunzir /fɾunˈzi/ /fɾunˈziɾ/ bal frunzeix frunzeixen frunzeixes frunzeixi frunzeixin frunzeixis frunzeixo frunzesc frunzesqui frunzesquin frunzesquis frunzia frunzida frunzides frunzien frunzies frunziguem frunzigueu frunzim frunzint frunzir frunzira frunziran frunzirem frunziren frunzires frunzireu frunziria frunzirien frunziries frunzirà frunziràs frunziré frunziríem frunziríeu frunzisc frunzisca frunzisquen frunzisques frunzissen frunzisses frunzissin frunzissis frunzit frunzits frunziu frunzix frunzixen frunzixes frunzixo frunzí frunzíem frunzíeu frunzírem frunzíreu frunzís frunzíssem frunzísseu frunzíssim frunzíssiu n-occ occ sept val v
fruncir

frustració n fem
frustración

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
frágil

fràgilment /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌfɾa.ʒiɫˈmen/ /ˌfɾa.ʒiɫˈment/ adv
frágilmente

frèvol /ˈfɾe.voɫ/ /ˈfɾe.βoɫ/ /ˈfɾɛ.voɫ/ /ˈfɾɛ.vuɫ/ /ˈfɾɛ.βuɫ/ adj masc
endeble

frígid /ˈfɾi.d͡ʒit/ /ˈfɾi.ʒit/ adj masc
frígido
Molt fred.
(medicina) Sense resposta a l’estímul sexual, especialment una dona.

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
frívolo

frívolament /ˌfɾi.vo.ɫaˈment/ /ˌfɾi.vo.ɫəˈment/ /ˌfɾi.vu.ɫəˈmen/ /ˌfɾi.βo.ɫaˈmen/ /ˌfɾi.βu.ɫəˈmen/ adv
frívolamente

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
látigo
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.
Instrument idiòfon de percussió format per dos llistons de fusta units mitjançant una frontissa, en el qual el so és generat fent xocar els llistons.
fuet
(aliments) Llonganissa llarga, prima i assecada.

fuetejar /fu.e.teˈd͡ʒa/ /fu.e.teˈd͡ʒaɾ/ /fu.e.teˈʒa/ /fu.ə.təˈd͡ʒa/ /fu.ə.təˈʒa/ alg bal eiv fuetege fuetegem fuetegen fueteges fuetegessen fuetegesses fuetegessin fuetegessis fuetegeu fuetegi fuetegin fuetegis fuetegés fuetegéssem fuetegésseu fuetegéssim fuetegéssiu fuetegí fueteig fueteja fuetejada fuetejades fuetejam fuetejant fuetejar fuetejara fuetejaran fuetejarem fuetejaren fuetejares fuetejareu fuetejaria fuetejarien fuetejaries fuetejarà fuetejaràs fuetejaré fuetejaríem fuetejaríeu fuetejassen fuetejasses fuetejassin fuetejassis fuetejat fuetejats fuetejau fuetejava fuetejaven fuetejaves fuetejo fuetejà fuetejàrem fuetejàreu fuetejàs fuetejàssem fuetejàsseu fuetejàssim fuetejàssiu fuetejàvem fuetejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
fustigar
Donar cops de fuet.
azotar
El vent, donar forts cops.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ n fem
fuga
(música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ adj
fugaz

fugaçment /fuˌɣazˈmen/ /fuˌɣazˈment/ adv
fugazmente

fugida /fuˈd͡ʒi.ða/ /fuˈʒi.ða/ /fuˈʒi.ðə/ n fem
huida

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ alg bal fugen fuges fugi fugia fugida fugides fugien fugies fugiguem fugigueu fugim fugin fugint fugir fugira fugiran fugirem fugiren fugires fugireu fugiria fugirien fugiries fugirà fugiràs fugiré fugiríem fugiríeu fugis fugissen fugisses fugissin fugissis fugit fugits fugiu fugí fugíem fugíeu fugírem fugíreu fugís fugíssem fugísseu fugíssim fugíssiu fuig fuit fuita fuites fuits fuja fujo occ sept val v
huir
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
Escapar-se.
Transcórrer ràpidament.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ adj masc
fugitivo
Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ n masc
fugitivo
Persona que fuig.

fuig /ˈfut͡ʃ/ Interjection
quita
Exclamació de rebuig.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ n fem
fuga

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
fulcro

fulgurar /fuɫ.ɣuˈɾa/ /fuɫ.ɣuˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv fulgur fulgura fulgurada fulgurades fulguraia fulguraien fulguraies fulguram fulgurant fulgurar fulgurara fulguraran fulgurarem fulguraren fulgurares fulgurareu fulguraria fulgurarien fulguraries fulgurariva fulgurariven fulgurarives fulgurarà fulguraràs fulguraré fulguraríem fulguraríeu fulgurarívem fulguraríveu fulgurassen fulgurasses fulgurassin fulgurassis fulgurat fulgurats fulgurau fulgurava fulguraven fulguraves fulguravi fulguravo fulgure fulgureguem fulgureguessa fulgureguessen fulgureguesses fulguregueu fulguregués fulgureguéssom fulgureguéssou fulgurem fulguren fulgures fulguressa fulguressen fulguresses fulguressi fulguressin fulguressis fulgureu fulguri fulgurin fulguris fulguro fulguros fulgurs fulgurà fulguràiem fulguràieu fulguràrem fulguràreu fulguràs fulguràssem fulguràsseu fulguràssim fulguràssiu fulguràvem fulguràvets fulguràveu fulguràvom fulgurés fulguréssem fulgurésseu fulguréssim fulguréssiu fulgurí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fulgurar

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
hoja folio

full d'anotació n masc
hoja de anotación

full d'arbitratge n masc
hoja de arbitraje

full de rotació n masc
hoja de rotación

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
hoja
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
(tennis de taula) Làmina prima de fusta que forma la part ampla d'una pala.
hoja cuchilla
Part tallant d'un objecte.
cuchilla
(patinatge sobre gel, hoquei sobre gel) Làmina metàl·lica d'un patí de gel fixada perpendicularment al llarg de la sola, que posa en contacte el patinador amb el glaç.

fullam /fuˈjam/ /fuˈʎam/ n masc
hojarasca

fullar /fuˈja/ /fuˈʎa/ /fuˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) full fulla fullada fullades fullam fullant fullar fullara fullaran fullarem fullaren fullares fullareu fullaria fullarien fullaries fullarà fullaràs fullaré fullaríem fullaríeu fullassen fullasses fullassin fullassis fullat fullats fullau fullava fullaven fullaves fulle fullem fullen fulles fullessen fullesses fullessin fullessis fulleu fulli fullin fullis fullo fullà fullàrem fullàreu fullàs fullàssem fullàsseu fullàssim fullàssiu fullàvem fullàveu fullés fulléssem fullésseu fulléssim fulléssiu fullí occ sept val v
echar hojas

fullaraca /fu.ʎaˈɾa.ka/ /fu.ʎəˈɾa.kə/ n fem
hojarasca

fullat /fuˈjat/ /fuˈʎat/ adj masc
frondoso
Que ha tret fulla.
hojoso
Fet de fulls.

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
follaje
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullejar /fu.jəˈʒa/ /fu.ʎeˈd͡ʒa/ /fu.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /fu.ʎeˈʒa/ /fu.ʎəˈd͡ʒa/ /fu.ʎəˈʒa/ alg bal eiv fullege fullegem fullegen fulleges fullegessen fullegesses fullegessin fullegessis fullegeu fullegi fullegin fullegis fullegés fullegéssem fullegésseu fullegéssim fullegéssiu fullegí fulleig fulleja fullejada fullejades fullejam fullejant fullejar fullejara fullejaran fullejarem fullejaren fullejares fullejareu fullejaria fullejarien fullejaries fullejarà fullejaràs fullejaré fullejaríem fullejaríeu fullejassen fullejasses fullejassin fullejassis fullejat fullejats fullejau fullejava fullejaven fullejaves fullejo fullejà fullejàrem fullejàreu fullejàs fullejàssem fullejàsseu fullejàssim fullejàssiu fullejàvem fullejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
hojear

fullet /fuˈʎet/ /fuˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
folleto

fulletó /fu.ʎeˈto/ /fu.ʎəˈto/ n masc
folletín
Obra literària de contingut novel·lesc o melodramàtic, que es publica per capítols.
culebrón
Telenovel·la molt llarga.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
chapa

fum n masc
humo
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
fumador
Persona que fuma.
ahumador fumadero
Lloc destinat a fumar, a sotmetre al fumatge.

fumaguera /fu.maˈɣe.ɾa/ /fu.məˈɣe.ɾə/ n fem
humareda

fumall /fuˈmaj/ /fuˈmaʎ/ n masc
tizo

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ alg ant bal cent eiv fum fuma fumada fumades fumaia fumaien fumaies fumam fumant fumar fumara fumaran fumarem fumaren fumares fumareu fumaria fumarien fumaries fumariva fumariven fumarives fumarà fumaràs fumaré fumaríem fumaríeu fumarívem fumaríveu fumassen fumasses fumassin fumassis fumat fumats fumau fumava fumaven fumaves fumavi fumavo fume fumeguem fumeguessa fumeguessen fumeguesses fumegueu fumegués fumeguéssom fumeguéssou fumem fumen fumes fumessa fumessen fumesses fumessi fumessin fumessis fumeu fumi fumin fumis fumo fumos fums fumà fumàiem fumàieu fumàrem fumàreu fumàs fumàssem fumàsseu fumàssim fumàssiu fumàvem fumàvets fumàveu fumàvom fumés fuméssem fumésseu fuméssim fuméssiu fumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fumar

fumat /fuˈmat/ adj masc
ahumado
Sotmès al fumatge.
De color gris fosc semblant al del fum.

fumble Interjection
fumble

fumera /fuˈme.ɾa/ /fuˈme.ɾə/ n fem
chimenea

fumet /fuˈmɛt/ n masc
caldo
L'aigua amb la qual s'ha bullit peix.
humillo
Fum no gaire espès.

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ adj
funcional

funcionament /fun.si.o.naˈmen/ /fun.si.o.naˈment/ /fun.si.o.nəˈment/ /fun.si.u.nəˈmen/ n masc
funcionamiento

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) funcion funciona funcionada funcionades funcionam funcionant funcionar funcionara funcionaran funcionarem funcionaren funcionares funcionareu funcionaria funcionarien funcionaries funcionarà funcionaràs funcionaré funcionaríem funcionaríeu funcionassen funcionasses funcionassin funcionassis funcionat funcionats funcionau funcionava funcionaven funcionaves funcione funcionem funcionen funciones funcionessen funcionesses funcionessin funcionessis funcioneu funcioni funcionin funcionis funciono funcionà funcionàrem funcionàreu funcionàs funcionàssem funcionàsseu funcionàssim funcionàssiu funcionàvem funcionàveu funcionés funcionéssem funcionésseu funcionéssim funcionéssiu funcioní occ sept val v
funcionar

funcionari /fun.si.oˈna.ɾi/ /fun.si.uˈna.ɾi/ n masc
funcionario

funció n fem
función

funda /ˈfun.da/ /ˈfun.də/ n fem
funda

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
fundación cimiento
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundació educativa n fem
fundación educativa

fundador /fun.daˈðo/ /fun.daˈðoɾ/ /fun.dəˈðo/ n masc
fundador

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fund funda fundada fundades fundam fundant fundar fundara fundaran fundarem fundaren fundares fundareu fundaria fundarien fundaries fundarà fundaràs fundaré fundaríem fundaríeu fundassen fundasses fundassin fundassis fundat fundats fundau fundava fundaven fundaves funde fundem funden fundes fundessen fundesses fundessin fundessis fundeu fundi fundin fundis fundo fundà fundàrem fundàreu fundàs fundàssem fundàsseu fundàssim fundàssiu fundàvem fundàveu fundés fundéssem fundésseu fundéssim fundéssiu fundí occ sept val v
fundar
Establir, erigir, instituir.
Recolzar amb raons o motius.

funestament /fuˌnes.taˈmen/ /fuˌnes.taˈment/ /fuˌnes.təˈmen/ /fuˌnes.təˈment/ adv
funestamente

funàmbul /fuˈnam.buɫ/ n masc
funámbulo

fur /ˈfur/ n masc
fuero
Dret de competència jurisdiccional, bé territorial o bé especial per raó de càrrec, estament o matèria litigant.
(històric) Dret local vigent en un territori, bé consuetudinari o bé per concessió sobirana.

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
hurón
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).
(figuradament) Persona que es fica a tot arreu per a esbrinar coses d’altri.
bertorella hurón
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gaidropsarus vulgaris)
bertorella
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gaidropsarus)

fura de fons n fem
barbada

furar /fuˈɾa/ /fuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fur fura furada furades furam furant furar furaran furarem furaren furares furareu furaria furarien furaries furarà furaràs furaré furaríem furaríeu furassen furasses furassin furassis furat furats furau furava furaven furaves fure furem furen fures furessen furesses furessin furessis fureu furi furin furis furo furà furàrem furàreu furàs furàssem furàsseu furàssim furàssiu furàvem furàveu furés furéssem furésseu furéssim furéssiu furí occ sept v
huronear

furga /ˈfur.ɡə/ /ˈfuɾ.ɣa/ n fem
hurgón

furgall /furˈɡaʎ/ /furˈɣaj/ /fuɾˈɣaʎ/ n masc
hozadura

furgar /furˈɡa/ /furˈɣa/ /fuɾˈɣa/ /fuɾˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) furg furga furgada furgades furgam furgant furgar furgara furgaran furgarem furgaren furgares furgareu furgaria furgarien furgaries furgarà furgaràs furgaré furgaríem furgaríeu furgassen furgasses furgassin furgassis furgat furgats furgau furgava furgaven furgaves furgo furgue furguem furguen furgues furguessen furguesses furguessin furguessis furgueu furgui furguin furguis furgués furguéssem furguésseu furguéssim furguéssiu furguí furgà furgàrem furgàreu furgàs furgàssem furgàsseu furgàssim furgàssiu furgàvem furgàveu occ sept val v
hozar
Remoure la terra amb el morro com fa el porc i altres animals.
hurgar
Remenar les coses de l’interior.
Indagar ficant-se insistentment en un assumpte.

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
furgoneta
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furgó /furˈɡo/ n masc
furgón
Vehicle llarg, més petit que un camió, destinat normalment al transport de mercaderies o equipatges.
En un tren, vagó on es transporten els equipatges dels passatgers.

furibundament /fu.ɾiˌbun.daˈment/ /fu.ɾiˌbun.dəˈmen/ /fu.ɾiˌbun.dəˈment/ /fu.ɾiˌβun.daˈmen/ /fu.ɾiˌβun.dəˈmen/ adv
furibundamente

furiosament /fu.ɾiˌo.zaˈmen/ /fu.ɾiˌo.zaˈment/ /fu.ɾiˌo.zəˈmen/ /fu.ɾiˌo.zəˈment/ adv
furiosamente

furt /ˈfurt/ n masc
hurto

furtar /furˈta/ /fuɾˈta/ /fuɾˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) furt furta furtada furtades furtam furtant furtar furtara furtaran furtarem furtaren furtares furtareu furtaria furtarien furtaries furtarà furtaràs furtaré furtaríem furtaríeu furtassen furtasses furtassin furtassis furtat furtats furtau furtava furtaven furtaves furte furtem furten furtes furtessen furtesses furtessin furtessis furteu furti furtin furtis furto furtà furtàrem furtàreu furtàs furtàssem furtàsseu furtàssim furtàssiu furtàvem furtàveu furtés furtéssem furtésseu furtéssim furtéssiu furtí occ sept val v
hurtar

furtivament /furˌti.vəˈmen/ /furˌti.βaˈmen/ /furˌti.βəˈmen/ /fuɾˌti.vaˈment/ /fuɾˌti.vəˈment/ /fuɾˌti.βaˈmen/ adv
furtivamente

fus /ˈfus/ n masc
huso
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
huso horario
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusa /ˈfu.za/ /ˈfu.zə/ n fem
fusa

fuselatge /fu.zeˈɫa.d͡ʒe/ /fu.zəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
fuselaje

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
fusil

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
fusible

fusió /fu.ziˈo/ n fem
fusión

fust /ˈfust/ n masc
fuste
Part d'una columna entre el capitell i la base.

fusta /ˈfus.ta/ n fem
madera
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
(golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.
fusta
Tipus de vaixell.
madera caña
(tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.

fustejar /fus.teˈd͡ʒa/ /fus.teˈd͡ʒaɾ/ /fus.teˈʒa/ /fus.təˈd͡ʒa/ /fus.təˈʒa/ alg bal eiv fustege fustegem fustegen fusteges fustegessen fustegesses fustegessin fustegessis fustegeu fustegi fustegin fustegis fustegés fustegéssem fustegésseu fustegéssim fustegéssiu fustegí fusteig fusteja fustejada fustejades fustejam fustejant fustejar fustejara fustejaran fustejarem fustejaren fustejares fustejareu fustejaria fustejarien fustejaries fustejarà fustejaràs fustejaré fustejaríem fustejaríeu fustejassen fustejasses fustejassin fustejassis fustejat fustejats fustejau fustejava fustejaven fustejaves fustejo fustejà fustejàrem fustejàreu fustejàs fustejàssem fustejàsseu fustejàssim fustejàssiu fustejàvem fustejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
carpintear

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
carpintero
(professions) Persona que treballa amb fusta.

fustet /fusˈtet/ /fusˈtət/ /fusˈtɛt/ n masc
fustete

fustigar /fus.tiˈɣa/ /fus.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fustig fustiga fustigada fustigades fustigam fustigant fustigar fustigara fustigaran fustigarem fustigaren fustigares fustigareu fustigaria fustigarien fustigaries fustigarà fustigaràs fustigaré fustigaríem fustigaríeu fustigassen fustigasses fustigassin fustigassis fustigat fustigats fustigau fustigava fustigaven fustigaves fustigo fustigue fustiguem fustiguen fustigues fustiguessen fustiguesses fustiguessin fustiguessis fustigueu fustigui fustiguin fustiguis fustigués fustiguéssem fustiguésseu fustiguéssim fustiguéssiu fustiguí fustigà fustigàrem fustigàreu fustigàs fustigàssem fustigàsseu fustigàssim fustigàssiu fustigàvem fustigàveu occ sept val v
fustigar

futbet n masc
futbito

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
fútbol balompié

futbol 7 n masc
fútbol 7

futbol americà n masc
fútbol americano

futbol flag n masc
flag football

futbol sala n masc
fútbol sala

futbolístic /fub.boˈɫis.tik/ /fub.buˈɫis.tik/ /fud.boˈɫis.tik/ adj masc
futbolístico

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
futuro
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
futuro
Temps que ha de venir.
Temps verbal diferent del present i del passat.
(economia) Producte amb vista a llarg termini.

futurament /fuˌtu.ɾaˈmen/ /fuˌtu.ɾaˈment/ /fuˌtu.ɾəˈmen/ /fuˌtu.ɾəˈment/ adv
futuramente

futvòlei n masc
futvóley

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
fábrica
Acció i efecte de fabricar.
Edifici sumptuós.
fábrica planta
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.

fàcil adj
fácil
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàcilment /ˌfa.siɫˈmen/ /ˌfa.siɫˈment/ adv
fácilmente easily

fàcula /ˈfa.ku.ɫa/ /ˈfa.ku.ɫə/ n fem
fácula

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
fálico

fàmul /ˈfa.muɫ/ n masc
fámulo

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
fármaco

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
asco

fàtic /ˈfa.tik/ adj masc
fático

fèmur /ˈfɛ.mur/ n masc
fémur

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
fénix

fènyer /ˈfe.ɲe/ /ˈfe.ɲeɾ/ /ˈfə.ɲə/ /ˈfɛ.ɲə/ bal fenc fenga fenguda fengudes fenguem fenguen fenguera fengueren fengueres fengues fenguessen fenguesses fenguessin fenguessis fengueu fengui fenguin fenguis fengut fenguts fengué fenguérem fenguéreu fengués fenguéssem fenguésseu fenguéssim fenguéssiu fenguí feny fenyem fenyen fenyent fenyeran fenyerem fenyeren fenyeres fenyereu fenyeria fenyerien fenyeries fenyerà fenyeràs fenyeré fenyeríem fenyeríeu fenyessin fenyessis fenyeu fenyi fenyia fenyien fenyies fenyin fenyis fenyo fenys fenyuda fenyudes fenyut fenyuts fenyé fenyérem fenyéreu fenyés fenyéssim fenyéssiu fenyí fenyíem fenyíeu fènyer sept val v
amasar

fèrric /ˈfɛ.rik/ adj masc
férrico

fèrtilment /ˌfɛr.tiɫˈmen/ /ˌfɛɾ.tiɫˈmen/ /ˌfɛɾ.tiɫˈment/ adv
fértilmente

fèrula /ˈfɛ.ɾu.ɫa/ n fem
férula

fètid adj masc
fétido

fíbula /ˈfi.bu.ɫa/ /ˈfi.βu.ɫə/ n fem
fíbula

fímbria /ˈfim.bɾi.a/ /ˈfim.bɾi.ə/ n fem
fímbria
Vora de baix d’un vestit llarg.
(botànica) Part d’un òrgan dividida en lacínies, segments estrets semblant a unes franges.

físic /ˈfi.zik/ adj
físico
Relatiu o pertanyent a la física.

físic /ˈfi.zik/ n masc
físico
Persona l'ofici de la qual és la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
física
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

físicament /ˌfi.zi.kaˈmen/ /ˌfi.zi.kaˈment/ /ˌfi.zi.kəˈmen/ /ˌfi.zi.kəˈment/ adv
físicamente

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
fístula

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
fobia

fòbia a l'escola n fem
fobia a la escuela

fòmit /ˈfɔ.mit/ n masc
fomes

fòrint /ˈfɔ.ɾin/ /ˈfɔ.ɾint/ n masc
forinto

fòrum n masc
foro

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fósforo

fòvea /ˈfɔ.ve.a/ /ˈfɔ.ve.ə/ /ˈfɔ.βe.a/ /ˈfɔ.βe.ə/ n fem
fóvea

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
fórmula

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
fucsia

fúnebrement /ˌfu.ne.bɾeˈment/ /ˌfu.ne.βɾeˈmen/ /ˌfu.nə.bɾəˈmen/ /ˌfu.nə.bɾəˈment/ /ˌfu.nə.βɾəˈmen/ adv
fúnebremente

fúrcula /ˈfur.ku.ɫə/ /ˈfuɾ.ku.ɫa/ n fem
fúrcula

fúria /ˈfu.ɾi.a/ n fem
furia

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
fútil

fútilment /ˌfu.tiɫˈmen/ /ˌfu.tiɫˈment/ adv
fútilmente

gabella /ɡaˈbe.ʎa/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
gabela
Qualsevol tribut o contribució que es paga al príncep.
alfoli
Lloc on es ven la sal a l’engròs.

gabellot /ɡa.beˈʎɔt/ /ɡə.βəˈʎɔt/ n masc
alcabalero

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
gabinete

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ adj masc
gabonés
Relatiu o pertanyent al Gabon.

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ n masc
gabonés
Persona que habita o és originària del Gabon.

gadità /ɡə.ðiˈta/ adj masc
gaditano
Pertanyent o relatiu a Cadis.

gadità /ɡə.ðiˈta/ n masc
gaditano
Persona originària de Cadis.

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadolinio

gafa /ˈɡa.fa/ /ˈɡa.fə/ n fem
bichero grapa
Peça de ferro per a subjectar objectes o per a fixar-lo a un suport.
gafa
Ganxo per a armar la ballesta.

gafet /ɡaˈfet/ /ɡəˈfɛt/ n masc
corchete
Peça de metall feta de fil de llautó o de ferro platejat o altra cosa semblant, que forma un ganxo amb dues anelles al peu per a clavar-lo, i que unint-se amb la gafeta serveix regularment per a cordar les obertures d'una peça de roba.
manecilla
Cadascuna de les tanques de metall que es posen als llibres.

gai /ˈɡaj/ /ˈɡej/ adj masc
alegre

gaiata /ɡaˈja.ta/ /ɡəˈja.tə/ n fem
cayado

gaire /ˈɡaj.ɾe/ /ˈɡaj.ɾə/ gaire adj
mucho
(en certes frases) molt

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
casi

gal /ˈɡaɫ/ gal·la adj masc
galo
Originari, pertanyent o relatiu a la Gàl·lia.

gal /ˈɡaɫ/ n masc
galo
Natural de la Gàl·lia.
gal
Unitat d'acceleració en el sistema cegesimal, equivalent a un centímetre dividit per un segon al quadrat.

gala /ˈɡa.ɫa/ /ˈɡa.ɫə/ n fem
gala
Ostentació en una festa.
agalla
(micologia) Nom popular dels cecidis d’algunes espècies arbòries.

galamó /ga.ɫaˈmo/ /gə.ɫəˈmo/ n masc
papada
Papada, sotabarba.

galanejar /ɡa.ɫa.neˈd͡ʒa/ /ɡa.ɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /ɡa.ɫa.neˈʒa/ /ɡə.ɫə.nəˈd͡ʒa/ /ɡə.ɫə.nəˈʒa/ alg bal eiv galanege galanegem galanegen galaneges galanegessen galanegesses galanegessin galanegessis galanegeu galanegi galanegin galanegis galanegés galanegéssem galanegésseu galanegéssim galanegéssiu galanegí galaneig galaneja galanejada galanejades galanejam galanejant galanejar galanejara galanejaran galanejarem galanejaren galanejares galanejareu galanejaria galanejarien galanejaries galanejarà galanejaràs galanejaré galanejaríem galanejaríeu galanejassen galanejasses galanejassin galanejassis galanejat galanejats galanejau galanejava galanejaven galanejaves galanejo galanejà galanejàrem galanejàreu galanejàs galanejàssem galanejàsseu galanejàssim galanejàssiu galanejàvem galanejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
galantear

galania /ɡa.ɫaˈni.a/ /ɡə.ɫəˈni.ə/ n fem
galanura

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ adj
galante
Obsequiós, especialment amb les dones.
Amorós, que cerca obsequis amorosos.
gran
(anteposat) Notable, gentil.

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ n masc
galán
Home que festeja una dona.
(teatre, cinema) Actor que representa un dels personatges principals, especialment jove i obsequiós amb les dones.

galanteria /ɡa.ɫan.teˈɾi.a/ /ɡə.ɫən.təˈɾi.ə/ n fem
galantería

galantment /ɡaˌɫamˈmen/ /ɡaˌɫamˈment/ /ɡəˌɫamˈmen/ /ɡəˌɫamˈment/ adv
galantemente

galba /ˈɡaɫ.ba/ /ˈɡaɫ.βə/ n fem
talco

galdós /ɡaɫˈdos/ /ɡəɫˈdos/ adj masc
triste

galejar alg bal eiv galege galegem galegen galeges galegessen galegesses galegessin galegessis galegeu galegi galegin galegis galegés galegéssem galegésseu galegéssim galegéssiu galegí galeig galeja galejada galejades galejam galejant galejar galejara galejaran galejarem galejaren galejares galejareu galejaria galejarien galejaries galejarà galejaràs galejaré galejaríem galejaríeu galejassen galejasses galejassin galejassis galejat galejats galejau galejava galejaven galejaves galejo galejà galejàrem galejàreu galejàs galejàssem galejàsseu galejàssim galejàssiu galejàvem galejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
ostentar

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
galera
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.
Antigament, pena consistent en remar en una galera.

galeria n fem
galería

galeria del dau n fem
galería del dau

galeria del rest n fem
galería del resto

galeria lateral n fem
galería

galeria superior n fem
galería

galet /ɡaˈɫet/ /ɡəˈɫət/ /ɡəˈɫɛt/ n masc
brocal
Canonet de banya, canya o altra matèria que es posa a la boca de les botes i altres eines semblants per beure per ell amb facilitat.

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
galleta
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galiassa n fem
galeaza

galileu /ɡa.ɫiˈɫɛw/ /ɡə.ɫiˈɫɛw/ galilea adj masc
galileo
Relatiu o pertanyent a Galilea.

galileu /ɡa.ɫiˈɫɛw/ /ɡə.ɫiˈɫɛw/ n masc
galileo
Persona que habita o és originària de Galilea.

galimaties /ɡa.ɫi.maˈti.es/ /ɡə.ɫi.məˈti.əs/ n masc
galimatías

galindó /ga.linˈdo/ /gə.ɫinˈdo/ n masc
juanete

galiota /ɡa.ɫiˈɔ.ta/ /ɡa.ɫiˈɔ.tɔ/ /ɡə.ɫiˈɔ.tə/ n fem
galeota

galipàndria /ga.ɫiˈpan.dɾi.a/ /gə.ɫiˈpan.dɾi.ə/ n fem
catarro

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galeón
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
gallo
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).
gallo marino
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Zeus faber)

gall dindi n masc
pavo

gallardament /ɡaˌʎar.ðaˈmen/ /ɡaˌʎaɾ.ðaˈmen/ /ɡaˌʎaɾ.ðaˈment/ /ɡəˌjar.ðəˈmen/ /ɡəˌʎar.dəˈmen/ /ɡəˌʎaɾ.ðəˈment/ adv
gallardamente

gallec /ɡaˈʎek/ gallega adj masc
gallego
Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
cubo

gallerbo /ɡaˈʎɛɾ.bo/ /ɡəˈʎɛr.bu/ /ɡəˈʎɛɾ.bo/ n masc
baboso

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
gatillo
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.
(videojocs) Botó d'un comandament de joc, generalment analògic, que es troba a la banda del comandament més allunyada del jugador i es prem habitualment amb el dit índex o amb el dit del mig, que serveix per a activar una acció.
gayano
(peixos) Peix de la família dels caproids de cos oval, dors vermellós, ventre argentat i la boca protràctil (Capros aper).

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
gallina
Au de corral.

gallina tacada n fem
tremielga

gallinaire /ɡa.ʎiˈnaj.ɾe/ /ɡə.ʎiˈnaj.ɾə/ n neut
gallinero

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
gallinero

gallofejar /ɡa.ʎo.feˈd͡ʒa/ /ɡa.ʎo.feˈd͡ʒaɾ/ /ɡa.ʎo.feˈʒa/ /ɡə.ʎo.fəˈd͡ʒa/ /ɡə.ʎu.fəˈʒa/ alg bal eiv gallofege gallofegem gallofegen gallofeges gallofegessen gallofegesses gallofegessin gallofegessis gallofegeu gallofegi gallofegin gallofegis gallofegés gallofegéssem gallofegésseu gallofegéssim gallofegéssiu gallofegí gallofeig gallofeja gallofejada gallofejades gallofejam gallofejant gallofejar gallofejara gallofejaran gallofejarem gallofejaren gallofejares gallofejareu gallofejaria gallofejarien gallofejaries gallofejarà gallofejaràs gallofejaré gallofejaríem gallofejaríeu gallofejassen gallofejasses gallofejassin gallofejassis gallofejat gallofejats gallofejau gallofejava gallofejaven gallofejaves gallofejo gallofejà gallofejàrem gallofejàreu gallofejàs gallofejàssem gallofejàsseu gallofejàssim gallofejàssiu gallofejàvem gallofejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
gallofear

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ n masc
galope

galopar /ga.ɫoˈpa/ /ga.ɫoˈpaɾ/ /gə.ɫuˈpa/ alg ant bal cent eiv galop galopa galopada galopades galopaia galopaien galopaies galopam galopant galopar galopara galoparan galoparem galoparen galopares galopareu galoparia galoparien galoparies galopariva galopariven galoparives galoparà galoparàs galoparé galoparíem galoparíeu galoparívem galoparíveu galopassen galopasses galopassin galopassis galopat galopats galopau galopava galopaven galopaves galopavi galopavo galope galopeguem galopeguessa galopeguessen galopeguesses galopegueu galopegués galopeguéssom galopeguéssou galopem galopen galopes galopessa galopessen galopesses galopessi galopessin galopessis galopeu galopi galopin galopis galopo galopos galops galopà galopàiem galopàieu galopàrem galopàreu galopàs galopàssem galopàsseu galopàssim galopàssiu galopàvem galopàvets galopàveu galopàvom galopés galopéssem galopésseu galopéssim galopéssiu galopí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
galopar

galotxa /gaˈɫɔ.t͡ʃa/ /gəˈɫɔ.t͡ʃə/ n fem
galocha

galotxes /gaˈɫɔ.t͡ʃes/ /gəˈɫɔ.t͡ʃəs/ n fem
galotxeta

galotxetes de Monòver n fem
galotxetes de Monòver

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
mejilla cachete

galtada /ɡaɫˈta.ða/ /ɡəɫˈta.ðə/ n fem
bofetada

galtaplè /ˌɡaɫ.taˈpɫe/ /ˌɡaɫ.təˈpɫə/ /ˌɡaɫ.təˈpɫɛ/ adj masc
mofletudo

galteres /ɡaɫˈte.ɾes/ /ɡəɫˈte.ɾəs/ n fem
paperas
(central, nord-occidental, eivissenc) Inflamació de les galtes paròtides.

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
galio

gal·licisme /ɡa.ɫiˈsiz.me/ /ɡaɫ.ɫiˈsiz.me/ /ɡə.ɫiˈsiz.mə/ /ɡəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
galicismo

gal·loromà /ɡa.ɫo.roˈma/ /ɡaɫ.ɫo.roˈma/ /ɡə.ɫu.ruˈma/ /ɡəɫ.ɫo.roˈma/ /ɡəɫ.ɫu.ruˈma/ adj masc
galorromano

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ adj masc
galés
Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
galés
Individu de Gal·les.
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galà /ɡaˈɫa/ /ɡəˈɫa/ adj masc
hermoso

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galaxia

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ n masc
galón

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
cárabo
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).
zopenco
Persona rústica, aturada.

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
gamba camarón
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambal /ɡamˈbaɫ/ /ɡəmˈbaɫ/ n masc
ación
Corretja a cada banda de sella que sosté els estreps.

gambejar alg bal eiv gambege gambegem gambegen gambeges gambegessen gambegesses gambegessin gambegessis gambegeu gambegi gambegin gambegis gambegés gambegéssem gambegésseu gambegéssim gambegéssiu gambegí gambeig gambeja gambejada gambejades gambejam gambejant gambejar gambejara gambejaran gambejarem gambejaren gambejares gambejareu gambejaria gambejarien gambejaries gambejarà gambejaràs gambejaré gambejaríem gambejaríeu gambejassen gambejasses gambejassin gambejassis gambejat gambejats gambejau gambejava gambejaven gambejaves gambejo gambejà gambejàrem gambejàreu gambejàs gambejàssem gambejàsseu gambejàssim gambejàssiu gambejàvem gambejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
patalear

gambirot /ɡam.biˈɾɔt/ /ɡəm.biˈɾɔt/ n masc
saltabardales

gambià /ɡam.biˈa/ adj masc
gambiano
Relatiu o pertanyent a Gàmbia.

gambià /ɡam.biˈa/ n masc
gambiano
Persona que habita o és originària de Gàmbia.

gamelan /ga.meˈlan/ /gə.məˈɫan/ n masc
gamelán

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ n fem
gamma

gammapatia /gam.ma.paˈti.a/ /gəm.mə.pəˈti.ə/ n fem
gammaglobulinopatía

gamosèpal /ga.moˈsɛ.paɫ/ /gə.muˈsɛ.pəɫ/ adj masc
gamosépalo
Es diu d'aquell calze de la flor d'una planta en què els seus sèpals es troben soldats en una única estructura.

gana n fem
apetito
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
gana
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

gandienc /ɡan.diˈeŋ/ /ɡan.diˈeŋk/ /ɡən.diˈəŋk/ /ɡən.diˈɛŋ/ /ɡən.diˈɛŋk/ adj masc
gandiano

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ adj masc
holgazán
Mancat de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ n masc
holgazán
Persona mancada de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
tumbona

ganduleria /ɡan.du.ɫeˈɾi.a/ /ɡən.du.ɫəˈɾi.ə/ n fem
gandulería

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
cuchillo
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
cuchillada

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
ganchillo

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
gancho
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
(basquetbol) Llançament fet de costat arquejant el braç per sobre el cap.
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.
(pilota basca) Llançament natural en què es mou el braç estirat des de dalt cap a baix.
horquilla
Peça de metall plegada que es fa servir per subjectar cabells.

ganxo d'esquerra n masc
gancho de zurda

ganàpia /ɡaˈna.pi.a/ /ɡəˈna.pi.ə/ n masc
gambalúa
(arcaisme) Home alt i prim.

ganàpia /ɡaˈna.pi.a/ /ɡəˈna.pi.ə/ n neut
grandullón
(central) Aquell que fa criaturades malgrat haver superat l'edat dels infants.

garant /ɡaˈɾan/ /ɡaˈɾant/ /ɡəˈɾan/ /ɡəˈɾant/ n neut
garante

garantia /ɡa.ɾanˈti.a/ /ɡə.ɾənˈti.ə/ n fem
garantía

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ bal garanteix garanteixen garanteixes garanteixi garanteixin garanteixis garanteixo garantesc garantesqui garantesquin garantesquis garantia garantida garantides garantien garanties garantiguem garantigueu garantim garantint garantir garantira garantiran garantirem garantiren garantires garantireu garantiria garantirien garantiries garantirà garantiràs garantiré garantiríem garantiríeu garantisc garantisca garantisquen garantisques garantissen garantisses garantissin garantissis garantit garantits garantiu garantix garantixen garantixes garantixo garantí garantíem garantíeu garantírem garantíreu garantís garantíssem garantísseu garantíssim garantíssiu n-occ occ sept val v
garantizar

garapinyar /ɡa.ɾa.piˈɲa/ /ɡa.ɾa.piˈɲaɾ/ /ɡə.ɾə.piˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) garapiny garapinya garapinyada garapinyades garapinyam garapinyant garapinyar garapinyara garapinyaran garapinyarem garapinyaren garapinyares garapinyareu garapinyaria garapinyarien garapinyaries garapinyarà garapinyaràs garapinyaré garapinyaríem garapinyaríeu garapinyassen garapinyasses garapinyassin garapinyassis garapinyat garapinyats garapinyau garapinyava garapinyaven garapinyaves garapinye garapinyem garapinyen garapinyes garapinyessen garapinyesses garapinyessin garapinyessis garapinyeu garapinyi garapinyin garapinyis garapinyo garapinyà garapinyàrem garapinyàreu garapinyàs garapinyàssem garapinyàsseu garapinyàssim garapinyàssiu garapinyàvem garapinyàveu garapinyés garapinyéssem garapinyésseu garapinyéssim garapinyéssiu garapinyí occ sept val v
garapiñar

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garaje

garba /ˈɡar.bə/ /ˈɡaɾ.ba/ n fem
gavilla

garbejar /ɡar.βeˈʒa/ /ɡaɾ.beˈd͡ʒaɾ/ /ɡaɾ.βeˈd͡ʒa/ /ɡər.bəˈʒa/ /ɡəɾ.bəˈd͡ʒa/ alg bal eiv garbege garbegem garbegen garbeges garbegessen garbegesses garbegessin garbegessis garbegeu garbegi garbegin garbegis garbegés garbegéssem garbegésseu garbegéssim garbegéssiu garbegí garbeig garbeja garbejada garbejades garbejam garbejant garbejar garbejara garbejaran garbejarem garbejaren garbejares garbejareu garbejaria garbejarien garbejaries garbejarà garbejaràs garbejaré garbejaríem garbejaríeu garbejassen garbejasses garbejassin garbejassis garbejat garbejats garbejau garbejava garbejaven garbejaves garbejo garbejà garbejàrem garbejàreu garbejàs garbejàssem garbejàsseu garbejàssim garbejàssiu garbejàvem garbejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
sacar

garbell /ɡaɾˈbeʎ/ /ɡərˈbeʎ/ n masc
criba

garbellar /ɡar.βeˈʎa/ /ɡaɾ.beˈʎaɾ/ /ɡaɾ.βeˈʎa/ /ɡər.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) garbell garbella garbellada garbellades garbellam garbellant garbellar garbellara garbellaran garbellarem garbellaren garbellares garbellareu garbellaria garbellarien garbellaries garbellarà garbellaràs garbellaré garbellaríem garbellaríeu garbellassen garbellasses garbellassin garbellassis garbellat garbellats garbellau garbellava garbellaven garbellaves garbelle garbellem garbellen garbelles garbellessen garbellesses garbellessin garbellessis garbelleu garbelli garbellin garbellis garbello garbellà garbellàrem garbellàreu garbellàs garbellàssem garbellàsseu garbellàssim garbellàssiu garbellàvem garbellàveu garbellés garbelléssem garbellésseu garbelléssim garbelléssiu garbellí occ val v
cribar

garbera /ɡaɾˈβe.ɾa/ /ɡərˈbe.ɾə/ n fem
hacina

garberar /ɡar.βeˈɾa/ /ɡaɾ.beˈɾaɾ/ /ɡaɾ.βeˈɾa/ /ɡər.bəˈɾa/ alg ant bal cent eiv garber garbera garberada garberades garberaia garberaien garberaies garberam garberant garberar garberara garberaran garberarem garberaren garberares garberareu garberaria garberarien garberaries garberariva garberariven garberarives garberarà garberaràs garberaré garberaríem garberaríeu garberarívem garberaríveu garberassen garberasses garberassin garberassis garberat garberats garberau garberava garberaven garberaves garberavi garberavo garbere garbereguem garbereguessa garbereguessen garbereguesses garberegueu garberegués garbereguéssom garbereguéssou garberem garberen garberes garberessa garberessen garberesses garberessi garberessin garberessis garbereu garberi garberin garberis garbero garberos garbers garberà garberàiem garberàieu garberàrem garberàreu garberàs garberàssem garberàsseu garberàssim garberàssiu garberàvem garberàvets garberàveu garberàvom garberés garberéssem garberésseu garberéssim garberéssiu garberí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
hacinar
Posar les garbes les unes sobre les altres; formar garberes.

garbinada /ɡaɾ.biˈna.ða/ /ɡər.biˈna.ðə/ n fem
ábrego fuerte

garbí /ɡaɾˈbi/ /ɡərˈbi/ n masc
ábrego

garbó /ɡaɾˈbo/ /ɡərˈbo/ n masc
capón

gardeny /ɡaɾˈðeɲ/ /ɡərˈdɛɲ/ n masc
gruñido

gardenyar /ɡar.ðeˈɲa/ /ɡaɾ.ðeˈɲa/ /ɡaɾ.ðeˈɲaɾ/ /ɡər.dəˈɲa/ gardenya gardenyada gardenyades gardenyant gardenyar gardenyaran gardenyarem gardenyaren gardenyares gardenyareu gardenyaria gardenyarien gardenyaries gardenyarà gardenyaràs gardenyaré gardenyaríem gardenyaríeu gardenyat gardenyats gardenyava gardenyaven gardenyaves gardenye gardenyem gardenyen gardenyes gardenyessen gardenyesses gardenyessin gardenyessis gardenyeu gardenyi gardenyin gardenyis gardenyo gardenyà gardenyàrem gardenyàreu gardenyàvem gardenyàveu gardenyés gardenyéssem gardenyésseu gardenyéssim gardenyéssiu gardenyí occ sept v
gruñir

gargall /ɡaɾˈɣaʎ/ /ɡərˈɡaʎ/ /ɡərˈɣaj/ /ɡəɾˈɣaʎ/ n masc
gargajo

gargaritzar /ɡar.ɣa.ɾiˈd͡za/ /ɡaɾ.ɣa.ɾiˈza/ /ɡaɾ.ɣa.ɾiˈzaɾ/ /ɡər.ɡə.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv gargaritz gargaritza gargaritzada gargaritzades gargaritzaia gargaritzaien gargaritzaies gargaritzam gargaritzant gargaritzar gargaritzara gargaritzaran gargaritzarem gargaritzaren gargaritzares gargaritzareu gargaritzaria gargaritzarien gargaritzaries gargaritzariva gargaritzariven gargaritzarives gargaritzarà gargaritzaràs gargaritzaré gargaritzaríem gargaritzaríeu gargaritzarívem gargaritzaríveu gargaritzassen gargaritzasses gargaritzassin gargaritzassis gargaritzat gargaritzats gargaritzau gargaritzava gargaritzaven gargaritzaves gargaritzavi gargaritzavo gargaritze gargaritzeguem gargaritzeguessa gargaritzeguessen gargaritzeguesses gargaritzegueu gargaritzegués gargaritzeguéssom gargaritzeguéssou gargaritzem gargaritzen gargaritzes gargaritzessa gargaritzessen gargaritzesses gargaritzessi gargaritzessin gargaritzessis gargaritzeu gargaritzi gargaritzin gargaritzis gargaritzo gargaritzos gargaritzs gargaritzà gargaritzàiem gargaritzàieu gargaritzàrem gargaritzàreu gargaritzàs gargaritzàssem gargaritzàsseu gargaritzàssim gargaritzàssiu gargaritzàvem gargaritzàvets gargaritzàveu gargaritzàvom gargaritzés gargaritzéssem gargaritzésseu gargaritzéssim gargaritzéssiu gargaritzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gargarizar

gargot /ɡaɾˈɣɔt/ n masc
garabato
Traç irregular que sovint és el resultat d'un dibuix mal fet.

gargotejar /ɡar.ɣo.teˈʒa/ /ɡaɾ.ɣo.teˈd͡ʒa/ /ɡaɾ.ɣo.teˈd͡ʒaɾ/ /ɡər.ɣu.təˈʒa/ /ɡəɾ.ɣo.təˈd͡ʒa/ alg bal eiv gargotege gargotegem gargotegen gargoteges gargotegessen gargotegesses gargotegessin gargotegessis gargotegeu gargotegi gargotegin gargotegis gargotegés gargotegéssem gargotegésseu gargotegéssim gargotegéssiu gargotegí gargoteig gargoteja gargotejada gargotejades gargotejam gargotejant gargotejar gargotejara gargotejaran gargotejarem gargotejaren gargotejares gargotejareu gargotejaria gargotejarien gargotejaries gargotejarà gargotejaràs gargotejaré gargotejaríem gargotejaríeu gargotejassen gargotejasses gargotejassin gargotejassis gargotejat gargotejats gargotejau gargotejava gargotejaven gargotejaves gargotejo gargotejà gargotejàrem gargotejàreu gargotejàs gargotejàssem gargotejàsseu gargotejàssim gargotejàssiu gargotejàvem gargotejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
garabatear

garguirot /ɡaɾ.ɣiˈɾɔt/ /ɡər.ɡiˈɾɔt/ n masc
capirotazo

garjola /ɡarˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ n fem
trullo
(col·loquial) presó

garlaire /ɡaɾˈɫaj.ɾe/ /ɡərˈɫaj.ɾə/ n neut
garlador

garlanda /ɡaɾˈɫan.da/ /ɡərˈɫan.də/ n fem
guirnalda
Corona o diadema, generalment teixida de flors, herbes, branques o fulles, per adonar el cap.
rosca
Panellet de pa o d'una altra pasta formada en cercle.

garlar /ɡarˈɫa/ /ɡaɾˈɫa/ /ɡaɾˈɫaɾ/ /ɡərˈɫa/ alg ant bal cent eiv garl garla garlada garlades garlaia garlaien garlaies garlam garlant garlar garlara garlaran garlarem garlaren garlares garlareu garlaria garlarien garlaries garlariva garlariven garlarives garlarà garlaràs garlaré garlaríem garlaríeu garlarívem garlaríveu garlassen garlasses garlassin garlassis garlat garlats garlau garlava garlaven garlaves garlavi garlavo garle garleguem garleguessa garleguessen garleguesses garlegueu garlegués garleguéssom garleguéssou garlem garlen garles garlessa garlessen garlesses garlessi garlessin garlessis garleu garli garlin garlis garlo garlos garls garlà garlàiem garlàieu garlàrem garlàreu garlàs garlàssem garlàsseu garlàssim garlàssiu garlàvem garlàvets garlàveu garlàvom garlés garléssem garlésseu garléssim garléssiu garlí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
garlar

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
garnacha
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n fem
garnacha
(històric) Vestit medieval, llarg fins als talons i amb un gran coll, que es portava sobre la gonella.

garneu /ɡaɾˈnɛw/ /ɡərˈnɛw/ n masc
cabra de mar
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trigla lyra)

garrafa /ɡaˈra.fa/ /ɡəˈra.fə/ n fem
garrafa

garrama /ɡaˈra.ma/ /ɡəˈra.mə/ n fem
garrama

garrapatea /ɡa.ra.paˈte.a/ /ɡə.rə.pəˈte.ə/ n fem
garrapatea

garriga /ɡaˈri.ɣa/ /ɡəˈri.ɣə/ n fem
garriga

garrinada /ɡa.riˈna.ða/ /ɡə.riˈna.ðə/ n fem
lechigada

garrofa /ɡaˈrɔ.fa/ /ɡaˈrɔ.fɔ/ /ɡəˈrɔ.fə/ n fem
algarroba

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ n masc
algarrobo

garrotar /ɡa.roˈta/ /ɡa.roˈtaɾ/ /ɡə.roˈta/ /ɡə.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) garrot garrota garrotada garrotades garrotam garrotant garrotar garrotara garrotaran garrotarem garrotaren garrotares garrotareu garrotaria garrotarien garrotaries garrotarà garrotaràs garrotaré garrotaríem garrotaríeu garrotassen garrotasses garrotassin garrotassis garrotat garrotats garrotau garrotava garrotaven garrotaves garrote garrotem garroten garrotes garrotessen garrotesses garrotessin garrotessis garroteu garroti garrotin garrotis garroto garrotà garrotàrem garrotàreu garrotàs garrotàssem garrotàsseu garrotàssim garrotàssiu garrotàvem garrotàveu garrotés garrotéssem garrotésseu garrotéssim garrotéssiu garrotí occ sept val v
agarrotar
Estrènyer un lligam amb un garrot.

garrular /ɡa.ruˈɫa/ /ɡa.ruˈɫaɾ/ /ɡə.ruˈɫa/ alg ant bal cent eiv garrul garrula garrulada garrulades garrulaia garrulaien garrulaies garrulam garrulant garrular garrulara garrularan garrularem garrularen garrulares garrulareu garrularia garrularien garrularies garrulariva garrulariven garrularives garrularà garrularàs garrularé garrularíem garrularíeu garrularívem garrularíveu garrulassen garrulasses garrulassin garrulassis garrulat garrulats garrulau garrulava garrulaven garrulaves garrulavi garrulavo garrule garruleguem garruleguessa garruleguessen garruleguesses garrulegueu garrulegués garruleguéssom garruleguéssou garrulem garrulen garrules garrulessa garrulessen garrulesses garrulessi garrulessin garrulessis garruleu garruli garrulin garrulis garrulo garrulos garruls garrulà garrulàiem garrulàieu garrulàrem garrulàreu garrulàs garrulàssem garrulàsseu garrulàssim garrulàssiu garrulàvem garrulàvets garrulàveu garrulàvom garrulés garruléssem garrulésseu garruléssim garruléssiu garrulí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gorjear

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
lechón

garró /ɡaˈro/ /ɡəˈro/ n masc
codillo
Genoll del porc.

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
urraca picaza

gas n masc
gas
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
gasa

gascó /ɡasˈko/ /ɡəsˈko/ n masc
gascón

gasejar /ɡa.zeˈd͡ʒa/ /ɡa.zeˈd͡ʒaɾ/ /ɡa.zeˈʒa/ /ɡə.zəˈd͡ʒa/ /ɡə.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. gasege gasegem gasegen gaseges gasegessen gasegesses gasegessin gasegessis gasegeu gasegi gasegin gasegis gasegés gasegéssem gasegésseu gasegéssim gasegéssiu gasegí gaseja gasejada gasejades gasejant gasejar gasejara gasejaran gasejarem gasejaren gasejares gasejareu gasejaria gasejarien gasejaries gasejarà gasejaràs gasejaré gasejaríem gasejaríeu gasejassen gasejasses gasejat gasejats gasejava gasejaven gasejaves gasejo gasejà gasejàrem gasejàreu gasejàssem gasejàsseu gasejàvem gasejàveu occ sept val val (1) v
gasear

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
gacela

gaseta /ɡaˈze.ta/ /ɡəˈzə.tə/ /ɡəˈzɛ.tə/ n fem
gaceta

gaseter n masc
gacetero

gasetes n masc
gacetas

gasetilla /ɡa.zeˈti.ʎa/ /ɡə.zəˈti.ʎə/ n fem
gacetilla

gasetiller /ɡa.ze.tiˈʎe/ /ɡa.ze.tiˈʎeɾ/ /ɡə.zə.tiˈʎe/ n masc
gacetillero

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
tacaño

gasivament /ɡaˌzi.vaˈment/ /ɡaˌzi.βaˈmen/ /ɡəˌzi.vəˈmen/ /ɡəˌzi.vəˈment/ /ɡəˌzi.βəˈmen/ adv
tacañamente

gasoil /ˌɡaˈzɔjɫ/ n masc
gasóleo

gasolina /ɡa.zoˈɫi.na/ /ɡə.zoˈɫi.nə/ /ɡə.zuˈɫi.nə/ n fem
gasolina
Combustible líquid, transparent o gairebé, derivat de la destil·lació del petroli. S'utilitza principalment per alimentar els motors a explosió.

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
gasolinera

gasosa /gaˈzo.za/ /gəˈzo.zə/ n fem
gaseosa

gaspar-se /gasˈpaɾ.se/ /gəsˈpar.sə/ gaspa gaspada gaspades gaspant gaspar gasparan gasparem gasparen gaspares gaspareu gasparia gasparien gasparies gasparà gasparàs gasparé gasparíem gasparíeu gaspat gaspats gaspava gaspaven gaspaves gaspem gaspen gaspes gaspessen gaspesses gaspessin gaspessis gaspeu gaspi gaspin gaspis gaspo gaspà gaspàrem gaspàreu gaspàvem gaspàveu gaspés gaspéssem gaspésseu gaspéssim gaspéssiu gaspí sept v
despear-se

gaspatxo /ɡasˈpa.t͡ʃo/ /ɡəsˈpa.t͡ʃo/ /ɡəsˈpa.t͡ʃu/ n masc
gazpacho

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gast gasta gastada gastades gastam gastant gastar gastara gastaran gastarem gastaren gastares gastareu gastaria gastarien gastaries gastarà gastaràs gastaré gastaríem gastaríeu gastassen gastasses gastassin gastassis gastat gastats gastau gastava gastaven gastaves gaste gastem gasten gastes gastessen gastesses gastessin gastessis gasteu gasti gastin gastis gasto gastà gastàrem gastàreu gastàs gastàssem gastàsseu gastàssim gastàssiu gastàvem gastàveu gastés gastéssem gastésseu gastéssim gastéssiu gastí occ sept val v
gastar

gastroenteritis /ˌɡas.tɾo.en.teˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾon.təˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾun.təˈɾi.tis/ n fem
gastroenteritis

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
gastronomía

gastronòmicament /ɡas.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /ɡas.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /ɡəs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /ɡəs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
gastronómicamente

gastrotomia /ɡas.tɾo.toˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.toˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.tuˈmi.ə/ n fem
gastrotomía

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
gaseoso
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
gato gata
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.
gato
Eina pensada per a aixecar objectes pesats des de sota tot fent-la expandir cap a munt sense gaire esforç.
lija
(peixos) caçó
(peixos) gatvaire

gat salvatge n masc
gato montés

gata /ˈga.tə/ n fem
gata

gatejar /ɡa.teˈd͡ʒa/ /ɡa.teˈʒa/ /ɡə.təˈd͡ʒa/ /ɡə.təˈʒa/ alg bal eiv gatege gategem gategen gateges gategessen gategesses gategessin gategessis gategeu gategi gategin gategis gategés gategéssem gategésseu gategéssim gategéssiu gategí gateig gateja gatejada gatejades gatejam gatejant gatejar gatejara gatejaran gatejarem gatejaren gatejares gatejareu gatejaria gatejarien gatejaries gatejarà gatejaràs gatejaré gatejaríem gatejaríeu gatejassen gatejasses gatejassin gatejassis gatejat gatejats gatejau gatejava gatejaven gatejaves gatejo gatejà gatejàrem gatejàreu gatejàs gatejàssem gatejàsseu gatejàssim gatejàssiu gatejàvem gatejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
gatear

gater /ɡaˈte/ /ɡaˈteɾ/ /ɡəˈte/ adj masc
gatero
Relatiu als gats

gatinada /ɡa.tiˈna.ða/ n fem
camada

gatonera /ɡa.toˈne.ɾa/ /ɡə.toˈne.ɾə/ /ɡə.tuˈne.ɾə/ n fem
gatera

gatvaire /ˌɡabˈvaj.ɾə/ /ˌɡadˈbaj.ɾe/ /ˌɡadˈbaj.ɾə/ /ˌɡadˈvaj.ɾe/ n masc
alián

gatzara /ɡaˈd͡za.ɾa/ /ɡəˈd͡za.ɾə/ n fem
algazara
Cridòria o brogit amb què una colla de gent expressa la seva alegria.

gatòfil /ɡaˈtɔ.fiɫ/ /ɡəˈtɔ.fiɫ/ n masc
gatófilo

gaubança /ɡawˈban.sa/ /ɡəwˈβan.sə/ n fem
gozo

gaudi /ˈɡaw.ði/ n masc
goce

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ alg ant bal centr eiv gaudeix gaudeixa gaudeixen gaudeixes gaudeixi gaudeixin gaudeixis gaudeixo gaudeixs gaudesc gaudesca gaudesquen gaudesques gaudesqui gaudesquin gaudesquis gaudia gaudida gaudides gaudien gaudies gaudiguem gaudiguera gaudigueren gaudigueres gaudiguessen gaudiguesses gaudiguessin gaudiguessis gaudigueu gaudigueva gaudigueven gaudigueves gaudigué gaudiguérem gaudiguéreu gaudigués gaudiguéssem gaudiguésseu gaudiguéssim gaudiguéssiu gaudiguévem gaudiguéveu gaudim gaudint gaudir gaudira gaudiran gaudirem gaudiren gaudires gaudireu gaudiria gaudirien gaudiries gaudiriva gaudiriven gaudirives gaudirà gaudiràs gaudiré gaudiríem gaudiríeu gaudirívem gaudiríveu gaudisc gaudisca gaudisco gaudiscos gaudisquem gaudisquen gaudisques gaudisqueu gaudissa gaudissen gaudisses gaudissi gaudissin gaudissis gaudist gaudit gaudits gaudiu gaudiva gaudiven gaudives gaudix gaudixa gaudixen gaudixes gaudixi gaudixin gaudixis gaudixo gaudixos gaudí gaudíem gaudíets gaudíeu gaudírem gaudíreu gaudís gaudíscon gaudíssem gaudísseu gaudíssim gaudíssiu gaudíssom gaudíssou gaudívem gaudíveu gaudíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disfrutar

gavadal /ɡa.vaˈðaɫ/ /ɡa.βaˈðaɫ/ /ɡə.vəˈðaɫ/ /ɡə.βəˈðaɫ/ n masc
montón
Un gran nombre.

gavarrot /ɡa.vaˈrɔt/ /ɡa.βaˈrɔt/ /ɡə.vəˈrɔt/ /ɡə.βəˈrɔt/ n masc
gabarrón

gavatx /ɡaˈvat͡ʃ/ /ɡaˈβat͡ʃ/ /ɡəˈvat͡ʃ/ /ɡəˈβat͡ʃ/ adj masc
gabacho
(pejoratiu) francès

gavella /ɡaˈve.ʎa/ /ɡaˈβe.ʎa/ /ɡəˈve.ʎə/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
gavilla

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
gaviota reidora

gazià /ɡa.ziˈa/ /ɡə.ziˈa/ adj masc
gazatí
Relatiu o pertanyent a Gaza o la Franja de Gaza, als seus habitants, la cultura o la llengua.

gazià /ɡa.ziˈa/ /ɡə.ziˈa/ n masc
gazatí
Individu de Gaza o la Franja de Gaza.

gaèlic escocès n masc
gaélico escocés

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ n fem
ge

gebrada /d͡ʒeˈbɾa.ða/ /ʒəˈβɾa.ðə/ n fem
escarcha

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
escarcha

gec /ˈd͡ʒek/ /ˈd͡ʒɛk/ /ˈʒɛk/ n masc
chaqueta

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ adj
gigante

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
gigante
Ésser d'estatura desmesurada.

geisha /ˈɡej.ʃa/ /ˈɡej.ʃə/ n fem
geisha

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
hielo
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelar /d͡ʒeˈɫa/ /d͡ʒeˈɫaɾ/ /ʒəˈɫa/ alg ant bal cent eiv gel gela gelada gelades gelaia gelaien gelaies gelam gelant gelar gelara gelaran gelarem gelaren gelares gelareu gelaria gelarien gelaries gelariva gelariven gelarives gelarà gelaràs gelaré gelaríem gelaríeu gelarívem gelaríveu gelassen gelasses gelassin gelassis gelat gelats gelau gelava gelaven gelaves gelavi gelavo gele geleguem geleguessa geleguessen geleguesses gelegueu gelegués geleguéssom geleguéssou gelem gelen geles gelessa gelessen gelesses gelessi gelessin gelessis geleu geli gelin gelis gelo gelos gels gelà gelàiem gelàieu gelàrem gelàreu gelàs gelàssem gelàsseu gelàssim gelàssiu gelàvem gelàvets gelàveu gelàvom gelés geléssem gelésseu geléssim geléssiu gelí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
helar

gelat /ʒəˈɫat/ adj masc
helado
Que té una temperatura molt freda (capaç de glaçar).

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
helado nieve
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelat de pal n masc
helado de palo

gelateria /d͡ʒe.ɫa.teˈɾi.a/ /ʒə.ɫə.təˈɾi.ə/ n fem
heladería

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
gelatina jalea
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelisòl /d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
gelisol

gelosament /d͡ʒeˌɫo.zaˈmen/ /d͡ʒeˌɫo.zaˈment/ /ʒəˌɫo.zəˈmen/ /ʒəˌɫo.zəˈment/ adv
celosamente

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
celosía celotipia
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
celoso

gema /ˈd͡ʒe.ma/ /ˈʒe.mə/ n fem
yema
(gastronomia) Dolç de sucre i rovell d’ou.

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ n masc
gemido

gemecor n fem
gimoteo

gemegor /d͡ʒe.meˈɣo/ /d͡ʒe.meˈɣoɾ/ /ʒə.məˈɣo/ n fem
gimoteo

geminar /d͡ʒe.miˈna/ /d͡ʒe.miˈnaɾ/ /ʒə.miˈna/ alg ant bal cent eiv gemina geminada geminades geminaia geminaien geminaies geminam geminant geminar geminara geminaran geminarem geminaren geminares geminareu geminaria geminarien geminaries geminariva geminariven geminarives geminarà geminaràs geminaré geminaríem geminaríeu geminarívem geminaríveu geminassen geminasses geminassin geminassis geminat geminats geminau geminava geminaven geminaves geminavi geminavo gemine gemineguem gemineguessa gemineguessen gemineguesses geminegueu geminegués gemineguéssom gemineguéssou geminem geminen gemines geminessa geminessen geminesses geminessi geminessin geminessis gemineu gemini geminin geminis gemino geminos geminà geminàiem geminàieu geminàrem geminàreu geminàs geminàssem geminàsseu geminàssim geminàssiu geminàvem geminàvets geminàveu geminàvom geminés geminéssem geminésseu geminéssim geminéssiu geminí gemín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
geminar

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
gema

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gen gene

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
yerno

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
enero
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
generación

generador elèctric n masc
generador eléctrico

generalitat /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫiˈtat/ /ʒə.nə.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
generalidad

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
generalización

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
generalmente

generitzar /d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za/ /d͡ʒe.ne.ɾiˈza/ /d͡ʒe.ne.ɾiˈzaɾ/ /ʒə.nə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) generitz generitza generitzada generitzades generitzam generitzant generitzar generitzara generitzaran generitzarem generitzaren generitzares generitzareu generitzaria generitzarien generitzaries generitzarà generitzaràs generitzaré generitzaríem generitzaríeu generitzassen generitzasses generitzassin generitzassis generitzat generitzats generitzau generitzava generitzaven generitzaves generitze generitzem generitzen generitzes generitzessen generitzesses generitzessin generitzessis generitzeu generitzi generitzin generitzis generitzo generitzà generitzàrem generitzàreu generitzàs generitzàssem generitzàsseu generitzàssim generitzàssiu generitzàvem generitzàveu generitzés generitzéssem generitzésseu generitzéssim generitzéssiu generitzí occ val v
generizar

generosament /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈment/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈmen/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈment/ adv
generosamente

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
generosidad

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
generoso

genet /d͡ʒeˈnet/ /ʒəˈnət/ /ʒəˈnɛt/ n masc
caballero
Cavaller, persona que va a cavall.

genetista /d͡ʒe.neˈtis.ta/ /d͡ʒe.neˈtis.te/ /ʒə.nəˈtis.tə/ n neut
genetista

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
genio
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genialment /d͡ʒe.niˌaɫˈmen/ /d͡ʒe.niˌaɫˈment/ /ʒə.niˌaɫˈmen/ /ʒə.niˌaɫˈment/ adv
genialmente

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
genitivo

genitor /d͡ʒe.niˈto/ /d͡ʒe.niˈtoɾ/ /ʒə.niˈto/ n masc
genitor

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
encía

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
genocidio

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
rodilla
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

genollada /d͡ʒe.noˈʎa.ða/ /ʒə.noˈʎa.ðə/ /ʒə.nuˈja.ðə/ /ʒə.nuˈʎa.ðə/ n fem
rodillazo

genollera /d͡ʒe.noˈʎe.ɾa/ /ʒə.noˈʎe.ɾə/ /ʒə.nuˈje.ɾə/ n fem
rodillera

genovès /d͡ʒe.noˈves/ /d͡ʒe.noˈβes/ /ʒə.noˈvəs/ /ʒə.nuˈvɛs/ adj masc
genovés
Relatiu o pertanyent a Gènova.

genovès /d͡ʒe.noˈves/ /d͡ʒe.noˈβes/ /ʒə.noˈvəs/ /ʒə.nuˈvɛs/ n masc
genovés
Persona que habita o és originària de Gènova.

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ adv
nada
Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.
un poco
(interrogatiu, condicional) Quantitat mínima d'una suposició.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
gente

gentada /d͡ʒenˈta.ða/ n fem
gentío

gentalla /d͡ʒenˈta.ʎa/ /d͡ʒɛnˈta.ʎa/ /ʒənˈta.ʎə/ /ʒənˈta.ʎə/ n fem
gentuza

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ adj
gentil
Que actua amb cortesia.

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ n neut
gentil
Per als jueus, els estrangers, els pertanyents a qualsevol altra ètnia.

gentilesa /d͡ʒen.tiˈɫe.za/ /ʒən.tiˈɫə.zə/ /ʒən.tiˈɫɛ.zə/ n fem
gentileza

gentilici /d͡ʒen.tiˈli.si/ /ʒən.tiˈɫi.si/ n masc
gentilicio

gentilment /d͡ʒenˌtiɫˈmen/ /d͡ʒenˌtiɫˈment/ /ʒənˌtiɫˈmen/ /ʒənˌtiɫˈment/ adv
gentilmente

gentrificació /d͡ʒen.tɾi.fi.ka.siˈo/ /ʒən.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
gentrificación

gentrificar /d͡ʒen.tɾi.fiˈka/ /d͡ʒen.tɾi.fiˈkaɾ/ /ʒən.tɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gentrific gentrifica gentrificada gentrificades gentrificam gentrificant gentrificar gentrificara gentrificaran gentrificarem gentrificaren gentrificares gentrificareu gentrificaria gentrificarien gentrificaries gentrificarà gentrificaràs gentrificaré gentrificaríem gentrificaríeu gentrificassen gentrificasses gentrificassin gentrificassis gentrificat gentrificats gentrificau gentrificava gentrificaven gentrificaves gentrifico gentrificà gentrificàrem gentrificàreu gentrificàs gentrificàssem gentrificàsseu gentrificàssim gentrificàssiu gentrificàvem gentrificàveu gentrifique gentrifiquem gentrifiquen gentrifiques gentrifiquessen gentrifiquesses gentrifiquessin gentrifiquessis gentrifiqueu gentrifiqui gentrifiquin gentrifiquis gentrifiqués gentrifiquéssem gentrifiquésseu gentrifiquéssim gentrifiquéssiu gentrifiquí occ sept val v
gentrificar

genuflexió /d͡ʒe.nu.fɫek.siˈo/ /ʒə.nu.fɫək.siˈo/ n fem
genuflexión

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
genuino

genuïnament /d͡ʒe.nuˌi.naˈmen/ /d͡ʒe.nuˌi.naˈment/ /ʒə.nuˌi.nəˈmen/ /ʒə.nuˌi.nəˈment/ adv
genuinamente

genèricament /d͡ʒeˌnɛ.ɾi.kaˈmen/ /d͡ʒeˌnɛ.ɾi.kaˈment/ /ʒəˌnɛ.ɾi.kəˈmen/ /ʒəˌnɛ.ɾi.kəˈment/ adv
genéricamente

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ adj masc
genético

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
genética

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ n masc
jenízaro

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
geografía
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
geográfico

geogràficament /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ʒə.oˌɣɾa.fi.kəˈment/ /ʒə.uˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
geográficamente

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geología
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geometría

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
geométrico

geomètricament /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ʒə.oˌmɛ.tɾi.kəˈment/ /ʒə.uˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ adv
geométricamente

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ adj masc
georgiano
Propi de Geòrgia, els habitants, el país o la llengua.

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
georgiano
Natural de Geòrgia, l'estat asiàtic o l'estat nord-americà.
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

geosinònim /ˌd͡ʒe.o.siˈnɔ.nim/ /ˌʒe.o.siˈnɔ.nim/ /ˌʒe.u.siˈnɔ.nim/ n masc
geosinónimo

geostacionari /ˌd͡ʒe.os.ta.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.os.tə.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.us.tə.si.uˈna.ɾi/ adj masc
geoestacionario

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
joroba

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ adj masc
jorobado
Que té un gep.

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ n masc
jorobado
Persona que té un gep.

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ adj masc
lozano

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
frambuesa

gerent /d͡ʒeˈɾen/ /d͡ʒeˈɾent/ /ʒəˈɾen/ /ʒəˈɾent/ n neut
gerente

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
hermana
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
hermanastro
Germà que només comparteix un dels pares.
Fill del padrastre o de la madrastra.

germandat /d͡ʒeɾ.manˈdat/ /ʒər.mənˈdat/ n fem
hermanos
Conjunt de germans i germanes.
hermandad
Associació amb un vincle de solidaritat i d’auxili mutu.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germanio

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
germen

germinal /d͡ʒeɾ.miˈnaɫ/ /ʒər.miˈnaɫ/ adj
germinal
Relatiu al germen.

germinal /d͡ʒeɾ.miˈnaɫ/ /ʒər.miˈnaɫ/ n masc
germinal
(històric) Setè mes del calendari republicà francès, posterior al fructidor i anterior al messidor, que es troba entre març i abril del calendari gregorià.

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ alg ant bal cent eiv germina germinada germinades germinaia germinaien germinaies germinam germinant germinar germinara germinaran germinarem germinaren germinares germinareu germinaria germinarien germinaries germinariva germinariven germinarives germinarà germinaràs germinaré germinaríem germinaríeu germinarívem germinaríveu germinassen germinasses germinassin germinassis germinat germinats germinau germinava germinaven germinaves germinavi germinavo germine germineguem germineguessa germineguessen germineguesses germinegueu germinegués germineguéssom germineguéssou germinem germinen germines germinessa germinessen germinesses germinessi germinessin germinessis germineu germini germinin germinis germino germinos germinà germinàiem germinàieu germinàrem germinàreu germinàs germinàssem germinàsseu germinàssim germinàssiu germinàvem germinàvets germinàveu germinàvom germinés germinéssem germinésseu germinéssim germinéssiu germiní germín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
germinar

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
hermano
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
germánico
Relacionat amb Alemanya, la seva cultura o llengua
Relacionat amb el germani

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ n masc
germano
Habitant de l'antiga Germània
germánico
Grup de llengües europees a la que pertanyen: el danès, l'islandès, el suec, l'anglès, l'alemany, l'holandès, el frisó, l'austríac i el noruec

gerna /ˈd͡ʒɛr.na/ /ˈd͡ʒɛɾ.na/ /ˈd͡ʒɛɾ.nɛ/ /ˈʒɛr.nə/ n fem
cherna

gernació /d͡ʒeɾ.na.siˈo/ /ʒər.nə.siˈo/ n fem
gentío

gerontologia educativa n fem
gerontología educativa

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
jarra
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerret flabioler n masc
jerret imperial

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
jarro
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerundi /d͡ʒeˈɾun.di/ /ʒəˈɾun.di/ n masc
gerundio

gerència /d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
gerencia

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
césped

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
gesto ademán

gesta /ˈd͡ʒes.ta/ /ˈʒes.tə/ n fem
gesta

gestacional /d͡ʒes.ta.si.oˈnaɫ/ /ʒəs.tə.si.oˈnaɫ/ /ʒəs.tə.si.uˈnaɫ/ adj
gestacional

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
gestación

gestaltisme n masc
gestaltismo

gestar /d͡ʒesˈta/ /d͡ʒesˈtaɾ/ /ʒəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gest gesta gestada gestades gestam gestant gestar gestara gestaran gestarem gestaren gestares gestareu gestaria gestarien gestaries gestarà gestaràs gestaré gestaríem gestaríeu gestassen gestasses gestassin gestassis gestat gestats gestau gestava gestaven gestaves geste gestem gesten gestes gestessen gestesses gestessin gestessis gesteu gesti gestin gestis gesto gestà gestàrem gestàreu gestàs gestàssem gestàsseu gestàssim gestàssiu gestàvem gestàveu gestés gestéssem gestésseu gestéssim gestéssiu gestí occ sept val v
gestar
Portar un embrió o fetus des de la concepció fins al moment del part.

gestió /d͡ʒes.tiˈo/ /ʒəs.tiˈo/ n fem
gestión

gestió d'un centre educatiu n fem
gestión de un centro educativo

gestió de conflictes n fem
gestión de conflictos

gestió de la informació n fem
gestión de la información infonomía
Tècnica que es basa en la selecció, la interpretació, l'anàlisi i la distribució d'informació en una organització, i en el disseny i el desenvolupament de sistemes d'informació en l'àmbit de les noves tecnologies.

geòmetra /d͡ʒeˈɔ.me.tɾa/ /ʒeˈɔ.mə.tɾə/ n neut
geómetra

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ adj masc
ghanés
Relatiu o pertanyent a Ghana.

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ n masc
ghanés
Persona que habita o és originària de Ghana.

ghata n masc
ghatam

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ adj masc
gibraltareño
Relatiu o pertanyent al Gibraltar.

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ n masc
gibraltareño
Persona que habita o és originària del Gibraltar.

gibrell /d͡ʒiˈbɾeʎ/ /ʒiˈβɾeʎ/ n masc
barreño lebrillo
Tradicionalment, recipient de terrissa envernissada, rodó, aproximadament d'un pam d'alçada, que des del cul es va eixamplant fins a la boca, i serveix principalment per a rentar.

gibrella /d͡ʒiˈbɾe.ʎa/ /ʒiˈβɾe.ʎə/ n fem
aljofaina

gibrelleta /d͡ʒi.bɾeˈʎe.ta/ /ʒi.bɾəˈʎə.tə/ /ʒi.bɾəˈʎɛ.tə/ /ʒi.βɾəˈʎɛ.tə/ n fem
aljofaina
Diminutiu de gibrella.
bacinilla
Bacineta per a orinar u orinal que habitualment es deixa sota el llit per evitar haver-s'hi de desplaçar al vàter.

gibós /d͡ʒiˈbos/ /ʒiˈβos/ adj masc
giboso

giga /ˈd͡ʒi.ɣa/ /ˈʒi.ɣə/ n fem
giga
Dansa molt animada d'època barroca.

gigoló /d͡ʒi.ɣoˈɫo/ /ʒi.ɣoˈɫo/ /ʒi.ɣuˈɫo/ n masc
gigoló
stripper

gihadisme /d͡ʒi.haˈðiz.me/ /ʒi.həˈðiz.mə/ n masc
yihadismo

gimcana /d͡ʒimˈka.na/ /ʒimˈka.nə/ n fem
gincana

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
gimnasio
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ adj masc
gimnástico

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ n fem
gimnasia
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
ginebra

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
enebro

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ adj masc
ginebrino
Relatiu o pertanyent a Ginebra.

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ n masc
ginebrino
Persona que habita o és originària de Ginebra.

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ginecología

ginecològic /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.kuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
ginecológico

ginecològicament /d͡ʒi.ne.koˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /d͡ʒi.ne.koˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /d͡ʒi.ne.koˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ʒi.nə.koˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ʒi.nə.kuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
ginecológicamente

ginesta /d͡ʒiˈnes.ta/ n fem
retama

ginjoler /d͡ʒiɲ.d͡ʒoˈɫe/ /d͡ʒiɲ.d͡ʒoˈɫeɾ/ /ʒiɲ.ʒoˈɫe/ /ʒiɲ.ʒuˈɫe/ n masc
azufaifo

ginyar /d͡ʒiˈɲa/ /d͡ʒiˈɲaɾ/ /ʒiˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) giny ginya ginyada ginyades ginyam ginyant ginyar ginyaran ginyarem ginyaren ginyares ginyareu ginyaria ginyarien ginyaries ginyarà ginyaràs ginyaré ginyaríem ginyaríeu ginyassen ginyasses ginyassin ginyassis ginyat ginyats ginyau ginyava ginyaven ginyaves ginyem ginyen ginyes ginyessen ginyesses ginyessin ginyessis ginyeu ginyi ginyin ginyis ginyo ginyà ginyàrem ginyàreu ginyàs ginyàssem ginyàsseu ginyàssim ginyàssiu ginyàvem ginyàveu ginyés ginyéssem ginyésseu ginyéssim ginyéssiu ginyí sept v
inducir
(mallorquí, menorquí) Persuadir amb enginy a algú a fer alguna cosa.

ginyosament /d͡ʒiˌɲo.zaˈmen/ /d͡ʒiˌɲo.zaˈment/ /ʒiˌɲo.zəˈmen/ /ʒiˌɲo.zəˈment/ adv
ingeniosamente

gipsisòl /d͡ʒip.siˈsɔɫ/ /ʒip.siˈsɔɫ/ n masc
gipsisol

gipó /d͡ʒiˈpo/ /ʒiˈpo/ n masc
jubón

gira /ˈd͡ʒi.ɾa/ /ˈʒi.ɾə/ n fem
embozo
(central, nord-occidental, septentrional) Part inferior o interior que en doblegar-la queda al descobert.
gira
Sèrie d’actuacions itinerants d’un espectacle.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
girasol

giradora /d͡ʒi.ɾaˈðo.ɾa/ /ʒi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
rasera

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
jirafa
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.
(cinema) Suport amb una perxa per a apropar un micròfon als actors durant el rodatge.

giragonsa /d͡ʒi.ɾaˈɣon.sa/ /ʒi.ɾəˈɣon.sə/ n fem
ese

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gir gira girada girades giram girant girar girara giraran girarem giraren girares girareu giraria girarien giraries girarà giraràs giraré giraríem giraríeu girassen girasses girassin girassis girat girats girau girava giraven giraves gire girem giren gires giressen giresses giressin giressis gireu giri girin giris giro girà giràrem giràreu giràs giràssem giràsseu giràssim giràssiu giràvem giràveu girés giréssem girésseu giréssim giréssiu girí occ sept val v
girar
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.
(transitiu) Donar la volta a un objecte.
(transitiu, comerç) Expedir ordres de pagament.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Canviar la pròpia trajectòria de desplaçament mitjançant un moviment dels patins.

girar cua v
dar media vuelta

girar en rodó v
dar media vuelta

gironí /ʒi.ɾoˈni/ /ʒi.ɾuˈni/ adj masc
gerundense
Originari, pertanyent o relatiu a Girona.

gironí /ʒi.ɾoˈni/ /ʒi.ɾuˈni/ n masc
gerundense
Natural de Girona.

giró /d͡ʒiˈɾo/ /ʒiˈɾo/ n masc
uva hebén

gitanalla /d͡ʒi.taˈna.ʎa/ /ʒi.təˈna.ʎə/ n fem
gitanería

gitano /d͡ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.nu/ adj masc
gitano
Relatiu als gitanos o al romaní.

gitano /d͡ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.nu/ n masc
gitano
Individu d’un poble nòmada originari del nord-oest de l’Índia antiga, establert a Occident des del segle XI.

gla n fem
bellota

glabel·la /ɡɫaˈbɛɫ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫɛ/ /ɡɫaˈβɛɫ.ɫa/ /ɡɫəˈbɛɫ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
glabela entrecejo

glabre /ˈɡɫa.bɾe/ /ˈɡɫa.βɾə/ adj masc
glabro
Sense pèls.

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
glacial
Relatiu o pertanyent al glaç.

glacialment /ɡɫa.siˌaɫˈmen/ /ɡɫa.siˌaɫˈment/ /ɡɫə.siˌaɫˈmen/ /ɡɫə.siˌaɫˈment/ adv
glacialmente

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
glaciologia

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
glacis

glaciòleg /ɡɫa.siˈɔ.ɫek/ /ɡɫə.siˈɔ.ɫək/ n masc
glaciólogo

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
glande

glatir /ɡɫaˈti/ /ɡɫaˈtiɾ/ /ɡɫəˈti/ alg ant bal centr eiv glateix glateixa glateixen glateixes glateixi glateixin glateixis glateixo glateixs glatesc glatesca glatesquen glatesques glatesqui glatesquin glatesquis glatia glatida glatides glatien glaties glatiguem glatiguera glatigueren glatigueres glatiguessen glatiguesses glatiguessin glatiguessis glatigueu glatigueva glatigueven glatigueves glatigué glatiguérem glatiguéreu glatigués glatiguéssem glatiguésseu glatiguéssim glatiguéssiu glatiguévem glatiguéveu glatim glatint glatir glatira glatiran glatirem glatiren glatires glatireu glatiria glatirien glatiries glatiriva glatiriven glatirives glatirà glatiràs glatiré glatiríem glatiríeu glatirívem glatiríveu glatisc glatisca glatisco glatiscos glatisquem glatisquen glatisques glatisqueu glatissa glatissen glatisses glatissi glatissin glatissis glatist glatit glatits glatiu glativa glativen glatives glatix glatixa glatixen glatixes glatixi glatixin glatixis glatixo glatixos glatí glatíem glatíets glatíeu glatírem glatíreu glatís glatíscon glatíssem glatísseu glatíssim glatíssiu glatíssom glatíssou glatívem glatíveu glatíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
alamparse

glauc /ɡɫawk/ adj masc
glauco
(científic, poètic) Verd pàl·lid grisós.

glaucoma /ɡɫawˈko.ma/ /ɡɫəwˈko.mə/ n masc
glaucoma

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ n fem
glasa
Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

glaçada /gɫaˈsa.ða/ /gɫəˈsa.ðə/ n fem
helada

glaçar /ɡɫaˈsa/ /ɡɫaˈsaɾ/ /ɡɫəˈsa/ alg ant bal cent eiv glace glaceguem glaceguessa glaceguessen glaceguesses glacegueu glacegués glaceguéssom glaceguéssou glacem glacen glaces glacessa glacessen glacesses glacessi glacessin glacessis glaceu glaci glacin glacis glacés glacéssem glacésseu glacéssim glacéssiu glací glaç glaça glaçada glaçades glaçaia glaçaien glaçaies glaçam glaçant glaçar glaçara glaçaran glaçarem glaçaren glaçares glaçareu glaçaria glaçarien glaçaries glaçariva glaçariven glaçarives glaçarà glaçaràs glaçaré glaçaríem glaçaríeu glaçarívem glaçaríveu glaçassen glaçasses glaçassin glaçassis glaçat glaçats glaçau glaçava glaçaven glaçaves glaçavi glaçavo glaço glaços glaçà glaçàiem glaçàieu glaçàrem glaçàreu glaçàs glaçàssem glaçàsseu glaçàssim glaçàssiu glaçàvem glaçàvets glaçàveu glaçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
helar

glaçó /ɡɫaˈso/ n masc
cubito ice cube

glenoïdal /ɡɫe.no.iˈðaɫ/ /ɡɫə.no.iˈðaɫ/ /ɡɫə.nu.iˈðaɫ/ adj
glenoideo

glera /ˈɡɫe.ɾa/ /ˈɡɫe.ɾə/ n fem
cascajar

gleva /ˈɡɫe.va/ /ˈɡɫe.βa/ /ˈɡɫə.və/ /ˈɡɫɛ.və/ /ˈɡɫɛ.βə/ n fem
tepe
Bloc de terra compactada per la presència d'arrels.
chuleta
(golf) Tros de gespa arrencat amb el cap del bastó en colpejar la bola, generalment a conseqüència d'un intent d'aconseguir un efecte de retrocés.

gleïsòl /ɡɫe.iˈsɔɫ/ /ɡɫə.iˈsɔɫ/ n masc
gleysol

glicirizina /ɡɫi.si.riˈzi.na/ /ɡɫi.si.riˈzi.nə/ n fem
glicirricina

gliptogènesi /ɡlip.toˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ɡlip.tuˈʒɛ.nə.zi/ n fem
gliptogénesis

global /ɡɫoˈbaɫ/ /ɡɫuˈbaɫ/ /ɡɫuˈβaɫ/ adj
global
Total, pres en conjunt.

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
globalización
Acció i efecte de globalitzar.
globalización mundialización
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globalment /ɡɫoˌbaɫˈment/ /ɡɫoˌβaɫˈmen/ /ɡɫuˌbaɫˈmen/ /ɡɫuˌβaɫˈmen/ adv
globalmente

globus n masc
globo
Figura en forma esfèrica.
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.
defensa alta
(esports de raqueta) Cop que imprimeix una trajectòria elevada a la pilota o el volant fins al fons del camp de l'adversari.
balón alto
(futbol) Xut en què la pilota descriu una trajectòria elevada i cobreix una distància horitzontal de desplaçament molt curta.

globus defensiu n masc
globo defensivo

globus ofensiu n masc
globo ofensivo

globus sonda n masc
globo sonda
(meteorologia) Globus aerostàtic no tripulat que porta instruments per mesurar, enregistrar i enviar en altitud dades atmosfèriques com la pressió, la temperatura i la humitat.
(periodisme, política) Notícia intencionada difosa amb el propòsit d’observar la reacció que provoca i obtenir informació per a prendre una decisió.

glop /ˈɡɫop/ n masc
trago

gloriar /gɫo.ɾiˈa/ /gɫo.ɾiˈaɾ/ /gɫu.ɾiˈa/ alg bal eiv gloria gloriada gloriades gloriam gloriant gloriar gloriara gloriaran gloriarem gloriaren gloriares gloriareu gloriaria gloriarien gloriaries gloriarà gloriaràs gloriaré gloriaríem gloriaríeu gloriassen gloriasses gloriassin gloriassis gloriat gloriats gloriau gloriava gloriaven gloriaves glorie gloriem glorien glories gloriessen gloriesses gloriessin gloriessis glorieu glorii glorio glorià gloriàrem gloriàreu gloriàs gloriàssem gloriàsseu gloriàssim gloriàssiu gloriàvem gloriàveu gloriés gloriéssem gloriésseu gloriéssim gloriéssiu glorií gloriï gloriïn gloriïs nota 1 occ sept v.cent val v
gloriar

gloriosament /ɡɫo.ɾiˌo.zaˈmen/ /ɡɫo.ɾiˌo.zaˈment/ /ɡɫo.ɾiˌo.zəˈment/ /ɡɫu.ɾiˌo.zəˈmen/ adv
gloriosamente

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ n fem
glosa
Explicació del sentit d’un mot.

glossilla /ɡɫoˈsi.ʎa/ /ɡɫoˈsi.ʎə/ /ɡɫuˈsi.ʎə/ n fem
glosilla

glotament /ˌɡɫo.taˈmen/ /ˌɡɫo.taˈment/ /ˌɡɫo.təˈmen/ /ˌɡɫo.təˈment/ adv
glotonamente

glotodidàctica n fem
glosodidáctica

glucagonoma /ɡɫu.ka.ɣoˈno.ma/ /ɡɫu.kə.ɣoˈno.mə/ /ɡɫu.kə.ɣuˈno.mə/ n masc
glucagonoma

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glucosa

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
glucemia

glucòsid /ɡɫuˈkɔ.zit/ n masc
glucósido

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
gluten

gluó n masc
gluón

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
glándula

glícid /ˈɡɫi.sit/ n masc
hidrato de carbono

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
gloria

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
gobio

gobi cristal·lí n masc
góbido de cristal

godomací /ɡo.ðo.maˈsi/ /ɡo.ðo.məˈsi/ /ɡu.ðu.məˈsi/ n masc
dildo

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
gofre

gofrar /ɡoˈfɾa/ /ɡoˈfɾaɾ/ /ɡuˈfɾa/ alg gofr gofra gofrada gofrades gofrant gofrar gofraran gofrarem gofraren gofrares gofrareu gofraria gofrarien gofraries gofrarà gofraràs gofraré gofraríem gofraríeu gofrat gofrats gofrau gofrava gofraven gofraves gofre gofrem gofren gofres gofressen gofresses gofressin gofressis gofreu gofri gofrin gofris gofro gofrà gofràrem gofràreu gofràvem gofràveu gofrés gofréssem gofrésseu gofréssim gofréssiu gofrí occ sept v
gofrar

goig /ˈɡɔt͡ʃ/ n masc
gozo
Emoció que resulta d'allò que es posseeix, es desitja o complau.

goigs /ˈɡɔjt͡s/ /ˈɡɔt͡ʃ/ n masc
gozos
Composició mètrica en alabança a la Verge Maria i als Sants.

goja /ˈɡɔ.d͡ʒa/ /ˈɡɔ.d͡ʒɔ/ /ˈɡɔ.ʒa/ /ˈɡɔ.ʒə/ n fem
ninfa

gojosament /ɡoˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ɡoˌd͡ʒo.zaˈment/ /ɡoˌʒo.zaˈmen/ /ɡoˌʒo.zəˈment/ /ɡuˌʒo.zəˈmen/ adv
gozosamente

gojós /ɡoˈd͡ʒos/ /ɡoˈʒos/ /ɡuˈʒos/ adj masc
gozoso

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
gol
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gol d'or n masc
gol de oro
(esports de pilota) Sistema de desempat de determinades competicions consistent a prorrogar un partit durant un temps màxim establert fins que un dels dos equips marca un gol, que li atorga la victòria.
(esports de pilota) Gol marcat durant la pròrroga del gol d'or.

gol fantasma n masc
gol fantasma

gol olímpic n masc
gol olímpico

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
garganta
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.
(geografia) Entrada o camí estret.
gula
Excés en menjar i en beure destinat només a fruir-ne i no pas a alimentar-se ni a assedegar-se.
gola
En l'exèrcit, planxa metàl·lica en forma corba amb les punxes cap a munt, agafada amb cadena o cordill i portada en forma de collaret per sobre el pit, que antigament duien alguns oficials per indicar el seu rang i com a reminiscència del que havia estat la cuirassa.

golafre /ɡoˈɫa.fɾe/ /ɡoˈɫa.fɾə/ /ɡuˈɫa.fɾə/ adj
glotón

golafrejar /ɡo.ɫa.fɾeˈd͡ʒa/ /ɡo.ɫa.fɾeˈd͡ʒaɾ/ /ɡo.ɫa.fɾeˈʒa/ /ɡo.ɫə.fɾəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɫə.fɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) golafrege golafregem golafregen golafreges golafregessen golafregesses golafregessin golafregessis golafregeu golafregi golafregin golafregis golafregés golafregéssem golafregésseu golafregéssim golafregéssiu golafregí golafreig golafreja golafrejada golafrejades golafrejam golafrejant golafrejar golafrejara golafrejaran golafrejarem golafrejaren golafrejares golafrejareu golafrejaria golafrejarien golafrejaries golafrejarà golafrejaràs golafrejaré golafrejaríem golafrejaríeu golafrejassen golafrejasses golafrejassin golafrejassis golafrejat golafrejats golafrejau golafrejava golafrejaven golafrejaves golafrejo golafrejà golafrejàrem golafrejàreu golafrejàs golafrejàssem golafrejàsseu golafrejàssim golafrejàssiu golafrejàvem golafrejàveu occ sept val v
glotonear

golbol n masc
balongol

golejada /ɡo.ɫeˈd͡ʒa.ða/ /ɡo.ɫeˈʒa.ða/ /ɡo.ɫəˈd͡ʒa.ðə/ /ɡu.ɫəˈʒa.ðə/ n fem
goleada

golejador /ɡo.ɫe.d͡ʒaˈðoɾ/ /ɡo.ɫe.ʒaˈðo/ /ɡo.ɫə.ʒəˈðo/ /ɡu.ɫə.ʒəˈðo/ n masc
goleador

golejar /ɡo.ɫeˈd͡ʒa/ /ɡo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡo.ɫeˈʒa/ /ɡo.ɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) golege golegem golegen goleges golegessen golegesses golegessin golegessis golegeu golegi golegin golegis golegés golegéssem golegésseu golegéssim golegéssiu golegí goleig goleja golejada golejades golejam golejant golejar golejara golejaran golejarem golejaren golejares golejareu golejaria golejarien golejaries golejarà golejaràs golejaré golejaríem golejaríeu golejassen golejasses golejassin golejassis golejat golejats golejau golejava golejaven golejaves golejo golejà golejàrem golejàreu golejàs golejàssem golejàsseu golejàssim golejàssiu golejàvem golejàveu occ val v
golear
Fer molts gols.

goleta /ɡoˈɫe.ta/ /ɡoˈɫə.tə/ /ɡuˈɫɛ.tə/ n fem
goleta

golf /ˈɡoɫf/ n masc
golfo
Porció de mar tancada parcialment de terra.
golf
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

golfa /ˈɡoɫ.fa/ /ˈɡoɫ.fə/ n fem
desván

golfo /ˈgoɫ.fo/ /ˈgoɫ.fu/ n masc
gozne

goll /ˈɡoʎ/ n masc
bocio

golosament /ɡoˌɫo.zaˈmen/ /ɡoˌɫo.zaˈment/ /ɡoˌɫo.zəˈment/ /ɡuˌɫo.zəˈmen/ adv
golosamente

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
goma
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma antitopspin n fem
goma antitopspin

goma d'esborrar n fem
goma de borrar

goma de pics n fem
goma de picos

goma de pics llargs n fem
goma de picos largos

goma elàstica n fem
goma elástica

goma llisa n fem
goma lisa

goma sandvitx n fem
goma soft

gomboldar /ɡom.boɫˈda/ /ɡom.boɫˈdaɾ/ /ɡum.buɫˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gombold gombolda gomboldada gomboldades gomboldam gomboldant gomboldar gomboldara gomboldaran gomboldarem gomboldaren gomboldares gomboldareu gomboldaria gomboldarien gomboldaries gomboldarà gomboldaràs gomboldaré gomboldaríem gomboldaríeu gomboldassen gomboldasses gomboldassin gomboldassis gomboldat gomboldats gomboldau gomboldava gomboldaven gomboldaves gombolde gomboldem gombolden gomboldes gomboldessen gomboldesses gomboldessin gomboldessis gomboldeu gomboldi gomboldin gomboldis gomboldo gomboldà gomboldàrem gomboldàreu gomboldàs gomboldàssem gomboldàsseu gomboldàssim gomboldàssiu gomboldàvem gomboldàveu gomboldés gomboldéssem gomboldésseu gomboldéssim gomboldéssiu gomboldí occ sept val v
cuidar
Cuidar d'algú.

gomet /ɡoˈmet/ /ɡoˈmət/ /ɡuˈmɛt/ n masc
gomet
Adhesiu de colors i formes diverses utilitzat en pedagogia preescolar en molts exercicis.

gonella /ɡoˈne.ʎa/ /ɡoˈne.ʎə/ /ɡuˈne.ʎə/ n fem
gonela
(històric) Peça de vestir que duien indistintament homes i dones, formada d'un cos i d'una falda.

gonfanó n masc
gonfalón

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
gong

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) googlege googlegem googlegen googleges googlegessen googlegesses googlegessin googlegessis googlegeu googlegi googlegin googlegis googlegés googlegéssem googlegésseu googlegéssim googlegéssiu googlegí googleig googleja googlejada googlejades googlejam googlejant googlejar googlejara googlejaran googlejarem googlejaren googlejares googlejareu googlejaria googlejarien googlejaries googlejarà googlejaràs googlejaré googlejaríem googlejaríeu googlejassen googlejasses googlejassin googlejassis googlejat googlejats googlejau googlejava googlejaven googlejaves googlejo googlejà googlejàrem googlejàreu googlejàs googlejàssem googlejàsseu googlejàssim googlejàssiu googlejàvem googlejàveu occ val v
googlear guglear

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
gúgol

gorg /ˈɡork/ n masc
poza

gorgera /ɡoɾˈd͡ʒe.ɾa/ /ɡoɾˈʒe.ɾə/ /ɡurˈʒe.ɾə/ n fem
babero

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
gorila
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.
(figuradament) Persona a qui se li encarreguen feines en les quals s'actua violentament cap a altres persones en cas de requerir-ho la protecció d'unes altres (cas dels guardaespatlles).

gorja /ˈɡɔr.d͡ʒa/ /ˈɡɔr.ʒə/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒa/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
cañón

gormandejar /ɡor.man.deˈʒa/ /ɡoɾ.man.deˈd͡ʒa/ /ɡoɾ.man.deˈd͡ʒaɾ/ /ɡoɾ.mən.dəˈd͡ʒa/ /ɡur.mən.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gormandege gormandegem gormandegen gormandeges gormandegessen gormandegesses gormandegessin gormandegessis gormandegeu gormandegi gormandegin gormandegis gormandegés gormandegéssem gormandegésseu gormandegéssim gormandegéssiu gormandegí gormandeig gormandeja gormandejada gormandejades gormandejam gormandejant gormandejar gormandejara gormandejaran gormandejarem gormandejaren gormandejares gormandejareu gormandejaria gormandejarien gormandejaries gormandejarà gormandejaràs gormandejaré gormandejaríem gormandejaríeu gormandejassen gormandejasses gormandejassin gormandejassis gormandejat gormandejats gormandejau gormandejava gormandejaven gormandejaves gormandejo gormandejà gormandejàrem gormandejàreu gormandejàs gormandejàssem gormandejàsseu gormandejàssim gormandejàssiu gormandejàvem gormandejàveu occ sept val v
golosear

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
gorra gorro

gorra de beisbol n fem
gorra

gorra de cop n fem
chichonera

gorra de plat n fem
gorra

gos n masc
perro
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
perro de aiguas

gosadia /ɡo.zaˈði.a/ /ɡo.zəˈði.ə/ /ɡu.zəˈði.ə/ n fem
osadía

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gos gosa gosada gosades gosam gosant gosar gosara gosaran gosarem gosaren gosares gosareu gosaria gosarien gosaries gosarà gosaràs gosaré gosaríem gosaríeu gosassen gosasses gosassin gosassis gosat gosats gosau gosava gosaven gosaves gose gosem gosen goses gosessen gosesses gosessin gosessis goseu gosi gosin gosis goso gosà gosàrem gosàreu gosàs gosàssem gosàsseu gosàssim gosàssiu gosàvem gosàveu gosés goséssem gosésseu goséssim goséssiu gosí occ sept val v
osar

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
perra

gosset /ɡoˈsət/ /ɡuˈsɛt/ n masc
perrito

got /ˈɡot/ goda adj masc
godo
Relatiu al poble germànic dels gots.

got /ˈɡot/ n masc
vaso
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.
Unitat per a mesurar la capacitat; té com a referent un got de mida mitjana.
godo
Individu d'un poble germànic originari d’Escandinàvia que va envair gran part de l’Imperi romà.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
gota
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.
Element ornamental arquitectònic en forma de gota idealitzada, en especial les que es troben sota els tríglifs.
(medicina) Malaltia provocada per l'àcid úric que ataca a les articulacions, el ronyó i els teixits tous, especialment temuda pels seus atacs aguts de dolor.

gotellada /ɡo.teˈʎa.ða/ /ɡo.təˈʎa.ðə/ /ɡu.təˈʎa.ðə/ n fem
chaparrón

gotós /ɡoˈtos/ /ɡuˈtos/ adj masc
gotoso

govanella /ɡo.vaˈne.ʎa/ /ɡo.βaˈne.ʎa/ n fem
gobanilla

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
gobierno
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
gobernador

governall /ɡo.veɾˈnaʎ/ /ɡo.vəɾˈnaʎ/ /ɡo.βerˈnaʎ/ /ɡo.βeɾˈnaʎ/ /ɡu.vərˈnaʎ/ /ɡu.βərˈnaʎ/ n masc
gobernalle

governament /ɡo.veɾ.naˈment/ /ɡo.vəɾ.nəˈment/ /ɡo.βer.naˈmen/ /ɡo.βeɾ.naˈmen/ /ɡu.vər.nəˈmen/ /ɡu.βər.nəˈmen/ n masc
gobernación

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ n fem
gobernanza

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) govern governa governada governades governam governant governar governara governaran governarem governaren governares governareu governaria governarien governaries governarà governaràs governaré governaríem governaríeu governassen governasses governassin governassis governat governats governau governava governaven governaves governe governem governen governes governessen governesses governessin governessis governeu governi governin governis governo governà governàrem governàreu governàs governàssem governàsseu governàssim governàssiu governàvem governàveu governés governéssem governésseu governéssim governéssiu governí occ sept val v
gobernar
Dirigir una embarcació amb l'ajuda del timó.
Dirigir la conducta de persones o coses.
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ n masc
grano

graciosament /ɡɾa.siˌo.zaˈmen/ /ɡɾa.siˌo.zaˈment/ /ɡɾə.siˌo.zəˈmen/ /ɡɾə.siˌo.zəˈment/ adv
graciosamente

graciós /ɡɾa.siˈos/ /ɡɾə.siˈos/ adj masc
gracioso

graduació /ɡɾa.ðu.a.siˈo/ /ɡɾə.ðu.ə.siˈo/ n fem
graduación
Acció d'obtenir un grau o títol en una universitat.
Sistema d'organització de l'alumnat que divideix el seu progrés en graus, cadascun dels quals es cursa en un any acadèmic.

graduadament /ɡɾa.ðuˌa.ðaˈmen/ /ɡɾa.ðuˌa.ðaˈment/ /ɡɾə.ðuˌa.ðəˈmen/ /ɡɾə.ðuˌa.ðəˈment/ adv
graduadamente

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ adv
gradualmente

graduat n masc
graduado

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
parrilla

grafia /ɡɾaˈfi.a/ /ɡɾəˈfi.ə/ n fem
grafía

grafit n masc
grafito
Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.
grafiti
Dibuix o escriptura de traç ràpid feta sobre murs, monuments, portes, etc., especialment en espais públics i normalment de forma il·legal.

grafospasme /ɡɾa.fosˈpaz.me/ /ɡɾə.fosˈpaz.mə/ /ɡɾə.fusˈpaz.mə/ n masc
grafospasmo

grafoteràpia /ˌɡɾa.fo.teˈɾa.pi.a/ /ˌɡɾa.fo.təˈɾa.pi.ə/ /ˌɡɾa.fu.təˈɾa.pi.ə/ n fem
grafoterapia

grall /ˈɡɾaj/ /ˈɡɾaʎ/ n masc
chillido
Crit fort, estrident.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
grajilla
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).
gralla
Instrument aeròfon de fusta, de doble llengüeta, pavelló obert i tub cònic, d’ús popular.

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. gralla grallada grallades grallant grallar grallara grallaran grallarem grallaren grallares grallareu grallaria grallarien grallaries grallarà grallaràs grallaré grallaríem grallaríeu grallassen grallasses grallat grallats grallava grallaven grallaves gralle grallem grallen gralles grallessen grallesses grallessin grallessis gralleu gralli grallin grallis grallo grallà grallàrem grallàreu grallàssem grallàsseu grallàvem grallàveu grallés gralléssem grallésseu gralléssim gralléssiu grallí occ sept val val (1) v
graznar

gram /ˈɡɾam/ n masc
grama

gramalla /ɡɾaˈma.ʎa/ /ɡɾəˈma.ʎə/ n fem
gramalla

gramaticalment /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈment/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈment/ adv
gramaticalmente

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
gramática

gran adj
grande
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.
Que excedeix el nivell ordinari quant a mèrits, qualitats morals, etc.
Elevat en dignitat.
mayor
D'edat avançada, que excedeix un límit de creixença o maduresa.

gran dia adv
entrado el dia

gran eslam n masc
grand slam

gran grup n masc
gran grupo

gran nit adv
noche cerrada

grana /ˈɡɾa.nə/ adj
grana
Dit dels teixits, de color carmí.
Dit dels ocells, de color escarlata.

grana /ˈɡɾa.nə/ n fem
pienso
Menjar que es dóna a les haveries, especialment civada.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
granada
Bomba de mà.

granadí /ɡɾa.naˈði/ /ɡɾə.nəˈði/ adj masc
granadino

granalla /ɡɾaˈna.ʎa/ /ɡɾəˈna.ʎə/ n masc
granalla

granat /ɡɾəˈnat/ adj masc
granado
Madur, amb el gra ben format.

granat /ɡɾəˈnat/ n masc
granate
Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
(invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

grandiosament /ɡɾan.diˌo.zaˈmen/ /ɡɾan.diˌo.zaˈment/ /ɡɾən.diˌo.zəˈmen/ /ɡɾən.diˌo.zəˈment/ adv
grandiosamente

grandària /ɡɾanˈda.ɾi.a/ /ɡɾənˈda.ɾi.ə/ n fem
grandeza
Capacitat, extensió, mida. Les dimensions o mesures d'un objecte. Per a objectes d'una dimensió, és la longitud, alçada o amplada. Per a objectes de dues dimensions, és la superfície. Per a objectes de tres dimensions, és el volum. L'altura o longitud o amplada d'un ésser viu. L'alçada d'una persona. Parlant de ciutats, gairebé sempre es refereix a la seva extensió o superfície.
mayoria
Major edat per a eixir del poder dels tutors.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
granero
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.
Lloc fèrtil on abunda el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
granja

granja de clics n fem
granja de clics

granja escola n fem
granja escuela

granment /ˌɡɾamˈmen/ /ˌɡɾamˈment/ adv
grandemente

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
rana
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.
mono
Peça de roba que cobreix la major part del cos i que està dotada de camals i mànigues, usada principalment com a indumentària de treball.

granulometria /ɡɾa.nu.ɫo.meˈtɾi.a/ /ɡɾə.nu.ɫo.məˈtɾi.ə/ /ɡɾə.nu.ɫu.məˈtɾi.ə/ n fem
granulometría

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
garra
Part de les extremitats d'un quadrúpede que toca a terra.
grapa
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapada /ɡɾaˈpa.ða/ /ɡɾəˈpa.ðə/ n fem
zarpada
Cop donat amb la grapa.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
grapadora

grapat /graˈpat/ /grəˈpat/ n masc
puñado
Porció d’alguna cosa que cap dins el puny o la mà closa.

graponerament /ɡɾa.poˌne.ɾaˈmen/ /ɡɾa.poˌne.ɾaˈment/ /ɡɾə.poˌne.ɾəˈment/ /ɡɾə.puˌne.ɾəˈmen/ adv
torpemente

gras /ˈɡɾas/ adj masc
graso
Que conté greix.
gordo
Amb molt de greix al cos, voluminós.

grassofòbia /ˌɡɾa.soˈfɔ.bi.a/ /ˌɡɾa.soˈfɔ.bi.ə/ /ˌɡɾa.suˈfɔ.bi.ə/ /ˌɡɾa.suˈfɔ.βi.ə/ n fem
gordofobia

grassonet /ɡɾa.soˈnet/ /ɡɾə.soˈnət/ /ɡɾə.suˈnɛt/ adj masc
regordete

grat /ˈɡɾat/ grata adj masc
grato

grat /ˈɡɾat/ n masc
agrado

grata-sòl /ˌɡɾa.taˈsɔɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɔɫ/ n masc
rascasuelos

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
rascacielos
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratament /ɡɾa.taˈmen/ /ɡɾa.taˈment/ /ɡɾə.təˈmen/ /ɡɾə.təˈment/ /ˌɡɾa.taˈmen/ /ˌɡɾa.taˈment/ /ˌɡɾa.təˈmen/ /ˌɡɾa.təˈment/ adv
gratamente
D’una manera grata.

gratament /ɡɾa.taˈmen/ /ɡɾa.taˈment/ /ɡɾə.təˈmen/ /ɡɾə.təˈment/ /ˌɡɾa.taˈmen/ /ˌɡɾa.taˈment/ /ˌɡɾa.təˈmen/ /ˌɡɾa.təˈment/ n masc
rascamiento
Acció de gratar.

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ alg ant bal cent eiv grat grata gratada gratades grataia grataien grataies gratam gratant gratar gratara grataran gratarem grataren gratares gratareu grataria gratarien grataries gratariva gratariven gratarives gratarà grataràs grataré grataríem grataríeu gratarívem grataríveu gratassen gratasses gratassin gratassis gratat gratats gratau gratava grataven grataves gratavi gratavo grate grateguem grateguessa grateguessen grateguesses grategueu grategués grateguéssom grateguéssou gratem graten grates gratessa gratessen gratesses gratessi gratessin gratessis grateu grati gratin gratis grato gratos grats gratà gratàiem gratàieu gratàrem gratàreu gratàs gratàssem gratàsseu gratàssim gratàssiu gratàvem gratàvets gratàveu gratàvom gratés gratéssem gratésseu gratéssim gratéssiu gratí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rascar

gratar-se v
rascarse

gratificant /ɡɾa.ti.fiˈkan/ /ɡɾa.ti.fiˈkant/ /ɡɾə.ti.fiˈkan/ /ɡɾə.ti.fiˈkant/ adj
gratificador

gratificar /ɡɾa.ti.fiˈka/ /ɡɾa.ti.fiˈkaɾ/ /ɡɾə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gratific gratifica gratificada gratificades gratificam gratificant gratificar gratificara gratificaran gratificarem gratificaren gratificares gratificareu gratificaria gratificarien gratificaries gratificarà gratificaràs gratificaré gratificaríem gratificaríeu gratificassen gratificasses gratificassin gratificassis gratificat gratificats gratificau gratificava gratificaven gratificaves gratifico gratificà gratificàrem gratificàreu gratificàs gratificàssem gratificàsseu gratificàssim gratificàssiu gratificàvem gratificàveu gratifique gratifiquem gratifiquen gratifiques gratifiquessen gratifiquesses gratifiquessin gratifiquessis gratifiqueu gratifiqui gratifiquin gratifiquis gratifiqués gratifiquéssem gratifiquésseu gratifiquéssim gratifiquéssiu gratifiquí occ sept val v
gratificar

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
gratitud

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ gratuïta adj masc
gratuito

gratuïtament /ɡɾa.tuˌi.taˈmen/ /ɡɾa.tuˌi.taˈment/ /ɡɾə.tuˌi.təˈmen/ /ɡɾə.tuˌi.təˈment/ adv
gratuitamente

grau n masc
estudios de grado
Títol o graduació que en les universitats es dona al que es gradua.

grau d'instrucció n masc
grado de instrucción

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
grajo
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
grava
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
gravilla
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravador /ɡɾa.vaˈðoɾ/ /ɡɾa.βaˈðo/ /ɡɾa.βaˈðoɾ/ /ɡɾə.vəˈðo/ /ɡɾə.βəˈðo/ n masc
gravador

gravamen /ɡɾaˈva.men/ /ɡɾaˈβa.men/ /ɡɾəˈva.mən/ /ɡɾəˈβa.mən/ n masc
gravamen

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) grau grav grava gravada gravades gravam gravant gravar gravara gravaran gravarem gravaren gravares gravareu gravaria gravarien gravaries gravarà gravaràs gravaré gravaríem gravaríeu gravassen gravasses gravassin gravassis gravat gravats gravau gravava gravaven gravaves grave gravem graven graves gravessen gravesses gravessin gravessis graveu gravi gravin gravis gravo gravà gravàrem gravàreu gravàs gravàssem gravàsseu gravàssim gravàssiu gravàvem gravàveu gravés gravéssem gravésseu gravéssim gravéssiu graví occ sept val v
grabar
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
(dret) Carregar amb un impost.
filmar
Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
gravedad
L'estat o condició de ser greu.
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
gravitón

grec grega adj masc
griego
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
griego
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
griego antiguo

grec modern n masc
griego moderno

greda /ˈɡɾe.ða/ /ˈɡɾə.ðə/ /ˈɡɾɛ.ðə/ n fem
greda

green /ˈɡɾin/ n masc
green

green de pitchs n masc
pitching green

green de pràctiques n masc
green de entrenamiento

green en regla n masc
green en regulación

green equivocat n masc
green equivocado

green provisional n masc
green provisional

greensome n masc
greensome

gregal /ɡɾeˈɣaɫ/ /ɡɾəˈɣaɫ/ n masc
gregal

gregalada /ɡɾe.ɣaˈɫa.ða/ /ɡɾə.ɣəˈɫa.ðə/ n fem
gregal fuerte

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ adj masc
gregario

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ n masc
gregario
(esports) En ciclisme, membre d'un grup de ciclistes, la funció del qual és minimitzar-li l'esforç al líder del grup.

gregorià /ɡɾe.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣu.ɾiˈa/ adj masc
gregoriano

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
grasa

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) greix greixa greixada greixades greixam greixant greixar greixara greixaran greixarem greixaren greixares greixareu greixaria greixarien greixaries greixarà greixaràs greixaré greixaríem greixaríeu greixassen greixasses greixassin greixassis greixat greixats greixau greixava greixaven greixaves greixe greixem greixen greixes greixessen greixesses greixessin greixessis greixeu greixi greixin greixis greixo greixà greixàrem greixàreu greixàs greixàssem greixàsseu greixàssim greixàssiu greixàvem greixàveu greixés greixéssem greixésseu greixéssim greixéssiu greixí occ sept val v
engrasar

grell /ˈɡɾeʎ/ n masc
galladura
Senyal com un pic de sang en el rovell de l’ou quan és fecundat.

gremi /ˈɡɾɛ.mi/ n masc
gremio

gresca /ˈɡɾes.ka/ /ˈɡɾəs.kə/ /ˈɡɾɛs.kə/ n fem
gresca
Baralla sorollosa entre diverses persones (generalment amb el verb buscar).

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
crisol
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
(metal·lúrgia) Cavitat inferior d’un forn de cup.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.

greu /ˈɡɾew/ adj
grave
Aplicat a la música o la parla, de to baix.
Aplicat a un fet o un assumpte d'importància, amb connotacions negatives.
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ n masc
agravio
Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.
agravio comparativo
Motiu greu de queixa.

greument /ˌɡɾewˈmen/ /ˌɡɾewˈment/ adv
gravemente

grifolar /gɾi.foˈlaɾ/ /gɾi.foˈɫa/ /gɾi.fuˈɫa/ alg ant bal cent eiv grifol grifola grifolada grifolades grifolaia grifolaien grifolaies grifolam grifolant grifolar grifolara grifolaran grifolarem grifolaren grifolares grifolareu grifolaria grifolarien grifolaries grifolariva grifolariven grifolarives grifolarà grifolaràs grifolaré grifolaríem grifolaríeu grifolarívem grifolaríveu grifolassen grifolasses grifolassin grifolassis grifolat grifolats grifolau grifolava grifolaven grifolaves grifolavi grifolavo grifole grifoleguem grifoleguessa grifoleguessen grifoleguesses grifolegueu grifolegués grifoleguéssom grifoleguéssou grifolem grifolen grifoles grifolessa grifolessen grifolesses grifolessi grifolessin grifolessis grifoleu grifoli grifolin grifolis grifolo grifolos grifols grifolà grifolàiem grifolàieu grifolàrem grifolàreu grifolàs grifolàssem grifolàsseu grifolàssim grifolàssiu grifolàvem grifolàvets grifolàveu grifolàvom grifolés grifoléssem grifolésseu grifoléssim grifoléssiu grifolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pimpollecer

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
grillo
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.
Brot tendre d'una llavor, d'un tubercle, d’un bulb.
gajo
Part, separada per membranes, de certs fruits, especialment cítrics.

grilló /ɡɾiˈʎo/ n masc
grillete

grimpar /ɡɾimˈpa/ /ɡɾimˈpaɾ/ alg ant bal cent eiv grimp grimpa grimpada grimpades grimpaia grimpaien grimpaies grimpam grimpant grimpar grimpara grimparan grimparem grimparen grimpares grimpareu grimparia grimparien grimparies grimpariva grimpariven grimparives grimparà grimparàs grimparé grimparíem grimparíeu grimparívem grimparíveu grimpassen grimpasses grimpassin grimpassis grimpat grimpats grimpau grimpava grimpaven grimpaves grimpavi grimpavo grimpe grimpeguem grimpeguessa grimpeguessen grimpeguesses grimpegueu grimpegués grimpeguéssom grimpeguéssou grimpem grimpen grimpes grimpessa grimpessen grimpesses grimpessi grimpessin grimpessis grimpeu grimpi grimpin grimpis grimpo grimpos grimps grimpà grimpàiem grimpàieu grimpàrem grimpàreu grimpàs grimpàssem grimpàsseu grimpàssim grimpàssiu grimpàvem grimpàvets grimpàveu grimpàvom grimpés grimpéssem grimpésseu grimpéssim grimpéssiu grimpí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
trepar

grinyol /ɡɾiˈɲɔɫ/ n masc
chirrido
So agut que fa certs materials quan freguen amb un altre.
gañido
Crit agut de queixa del gos i altres animals.

grinyolar /ɡɾi.ɲoˈɫa/ /ɡɾi.ɲoˈɫaɾ/ /ɡɾi.ɲuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) grinyol grinyola grinyolada grinyolades grinyolam grinyolant grinyolar grinyolara grinyolaran grinyolarem grinyolaren grinyolares grinyolareu grinyolaria grinyolarien grinyolaries grinyolarà grinyolaràs grinyolaré grinyolaríem grinyolaríeu grinyolassen grinyolasses grinyolassin grinyolassis grinyolat grinyolats grinyolau grinyolava grinyolaven grinyolaves grinyole grinyolem grinyolen grinyoles grinyolessen grinyolesses grinyolessin grinyolessis grinyoleu grinyoli grinyolin grinyolis grinyolo grinyolà grinyolàrem grinyolàreu grinyolàs grinyolàssem grinyolàsseu grinyolàssim grinyolàssiu grinyolàvem grinyolàveu grinyolés grinyoléssem grinyolésseu grinyoléssim grinyoléssiu grinyolí occ sept val v
chirriar
Fer un sorolls estridents provocats pel fregadís entre objectes.
gañir
Cridar de forma aguda el gos, o altres animals, de dolor o per queixar-se.

grip n fem
gripe

gripalització /ɡɾi.pa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɾi.pa.ɫi.za.siˈo/ /ɡɾi.pə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
gripalización

gripalitzar /ɡɾi.pa.ɫiˈd͡za/ /ɡɾi.pa.ɫiˈza/ /ɡɾi.pa.ɫiˈzaɾ/ /ɡɾi.pə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gripalitz gripalitza gripalitzada gripalitzades gripalitzam gripalitzant gripalitzar gripalitzara gripalitzaran gripalitzarem gripalitzaren gripalitzares gripalitzareu gripalitzaria gripalitzarien gripalitzaries gripalitzarà gripalitzaràs gripalitzaré gripalitzaríem gripalitzaríeu gripalitzassen gripalitzasses gripalitzassin gripalitzassis gripalitzat gripalitzats gripalitzau gripalitzava gripalitzaven gripalitzaves gripalitze gripalitzem gripalitzen gripalitzes gripalitzessen gripalitzesses gripalitzessin gripalitzessis gripalitzeu gripalitzi gripalitzin gripalitzis gripalitzo gripalitzà gripalitzàrem gripalitzàreu gripalitzàs gripalitzàssem gripalitzàsseu gripalitzàssim gripalitzàssiu gripalitzàvem gripalitzàveu gripalitzés gripalitzéssem gripalitzésseu gripalitzéssim gripalitzéssiu gripalitzí occ sept val v
gripalizar

gripau n masc
sapo

gris adj masc
gris
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

gris n masc
gris
Aire amb fred viu.

grisejar /ɡɾi.zeˈd͡ʒa/ /ɡɾi.zeˈd͡ʒaɾ/ /ɡɾi.zeˈʒa/ /ɡɾi.zəˈd͡ʒa/ /ɡɾi.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) grisege grisegem grisegen griseges grisegessen grisegesses grisegessin grisegessis grisegeu grisegi grisegin grisegis grisegés grisegéssem grisegésseu grisegéssim grisegéssiu grisegí griseig griseja grisejada grisejades grisejam grisejant grisejar grisejara grisejaran grisejarem grisejaren grisejares grisejareu grisejaria grisejarien grisejaries grisejarà grisejaràs grisejaré grisejaríem grisejaríeu grisejassen grisejasses grisejassin grisejassis grisejat grisejats grisejau grisejava grisejaven grisejaves grisejo grisejà grisejàrem grisejàreu grisejàs grisejàssem grisejàsseu grisejàssim grisejàssiu grisejàvem grisejàveu occ sept val v
tirar a gris

grisenc /ɡɾiˈzeŋ/ /ɡɾiˈzeŋk/ /ɡɾiˈzəŋk/ /ɡɾiˈzɛŋ/ /ɡɾiˈzɛŋk/ adj masc
grisáceo

grisó /ɡɾiˈzo/ adj masc
grisón
Relatiu o pertanyent al dialecte grisó.

grisó /ɡɾiˈzo/ n masc
grisón
Persona que habita o és originària de la regió dels Grisons.

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
grisú

griu /ˈɡɾiw/ n masc
grifo

groc groga adj masc
amarillo
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
amarillo
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groc de Nàpols /ˌɡɾɔɡ.dəˈna.poɫs/ /ˌɡɾɔɡ.dəˈna.puɫs/ n masc
amarillo de Nápoles

groc de cadmi /ˌɡɾɔɡ.dəˈkad.mi/ n masc
amarillo de cadmio

groc de l'Índia /ˌɡɾɔɡ.dəˈɫin.di.ə/ n masc
amarillo indio

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ adj masc
groenlandés
Relatiu o pertanyent a Groenlàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ n masc
groenlandés
Individu natural de Groenlàndia.
(només singular) Llengua esquimoaleuta parlada a Groenlàndia.

grog /ˈɡɾɔk/ n masc
grog

groguejar /ɡɾo.ɣeˈd͡ʒa/ /ɡɾo.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ɡɾo.ɣeˈʒa/ /ɡɾo.ɣəˈd͡ʒa/ /ɡɾu.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) groguege groguegem groguegen grogueges groguegessen groguegesses groguegessin groguegessis groguegeu groguegi groguegin groguegis groguegés groguegéssem groguegésseu groguegéssim groguegéssiu groguegí grogueig grogueja groguejada groguejades groguejam groguejant groguejar groguejara groguejaran groguejarem groguejaren groguejares groguejareu groguejaria groguejarien groguejaries groguejarà groguejaràs groguejaré groguejaríem groguejaríeu groguejassen groguejasses groguejassin groguejassis groguejat groguejats groguejau groguejava groguejaven groguejaves groguejo groguejà groguejàrem groguejàreu groguejàs groguejàssem groguejàsseu groguejàssim groguejàssiu groguejàvem groguejàveu occ sept val v
amarillear

grogui /ˈɡɾɔ.ɣi/ adj
grogui

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ adj masc
grosero

grollerament /ɡɾoˌʎe.ɾaˈmen/ /ɡɾoˌʎe.ɾaˈment/ /ɡɾoˌʎe.ɾəˈment/ /ɡɾuˌʎe.ɾəˈmen/ adv
groseramente

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
columpio hamaca

gronxar /ɡɾoɲˈt͡ʃa/ /ɡɾoɲˈt͡ʃaɾ/ /ɡɾoɲˈʃa/ /ɡɾuɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gronx gronxa gronxada gronxades gronxam gronxant gronxar gronxaran gronxarem gronxaren gronxares gronxareu gronxaria gronxarien gronxaries gronxarà gronxaràs gronxaré gronxaríem gronxaríeu gronxassen gronxasses gronxassin gronxassis gronxat gronxats gronxau gronxava gronxaven gronxaves gronxem gronxen gronxes gronxessen gronxesses gronxessin gronxessis gronxeu gronxi gronxin gronxis gronxo gronxà gronxàrem gronxàreu gronxàs gronxàssem gronxàsseu gronxàssim gronxàssiu gronxàvem gronxàveu gronxés gronxéssem gronxésseu gronxéssim gronxéssiu gronxí sept v
balancear

grop /ˈɡɾop/ n masc
nudo
Nus dels arbres.
codillo
Part de la branca que queda unida al tronc quan aquella es talla.
reventón
Dificultat gran en què algú es troba.
nubarrón
Nuvolada tempestuosa formada de sobte.

gropa /ˈɡɾo.pa/ /ˈɡɾo.pə/ n fem
grupa

gros adj masc
grande
Considerable en volum.

gros n masc
grueso
La part més important d'un tot.
gros
Moneda de plata múltiple del diner.

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
gordo
Premi més important d'una loteria.
gruesa
Dotze dotzenes

grossament /ˌɡɾɔ.saˈmen/ /ˌɡɾɔ.saˈment/ /ˌɡɾɔ.səˈmen/ /ˌɡɾɔ.səˈment/ adv
por encima

grosser /ɡɾoˈse/ /ɡɾoˈseɾ/ /ɡɾuˈse/ adj masc
grosero

grosserament /ɡɾoˌse.ɾaˈmen/ /ɡɾoˌse.ɾaˈment/ /ɡɾoˌse.ɾəˈment/ /ɡɾuˌse.ɾəˈmen/ adv
groseramente

grossesa /ɡɾoˈse.za/ /ɡɾoˈsə.zə/ /ɡɾuˈsɛ.zə/ n fem
bombo
Senyals visibles d’embaràs amb una panxa grossa.

grosz n masc
grosz

grotesc /ɡɾoˈtesk/ /ɡɾoˈtəsk/ /ɡɾuˈtɛsk/ adj masc
grotesco

grotescament /ɡɾoˌtes.kaˈmen/ /ɡɾoˌtes.kaˈment/ /ɡɾoˌtəs.kəˈment/ /ɡɾuˌtɛs.kəˈmen/ adv
grotescamente

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
grulla grúa
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
grúa
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
grúa remolque
Camió per a remolcar vehicles.

gruix /ˈɡɾujʃ/ /ˈɡɾuʃ/ n masc
grueso

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
recio

grumeig /ɡɾuˈmet͡ʃ/ /ɡɾuˈmət͡ʃ/ /ɡɾuˈmɛt͡ʃ/ n masc
cebo

grumejar /gɾu.meˈd͡ʒa/ /gɾu.meˈd͡ʒaɾ/ /gɾu.məˈʒa/ alg bal eiv grumege grumegem grumegen grumeges grumegessen grumegesses grumegessin grumegessis grumegeu grumegi grumegin grumegis grumegés grumegéssem grumegésseu grumegéssim grumegéssiu grumegí grumeig grumeja grumejada grumejades grumejam grumejant grumejar grumejara grumejaran grumejarem grumejaren grumejares grumejareu grumejaria grumejarien grumejaries grumejarà grumejaràs grumejaré grumejaríem grumejaríeu grumejassen grumejasses grumejassin grumejassis grumejat grumejats grumejau grumejava grumejaven grumejaves grumejo grumejà grumejàrem grumejàreu grumejàs grumejàssem grumejàsseu grumejàssim grumejàssiu grumejàvem grumejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
cebar

grumet /ɡɾuˈmet/ /ɡɾuˈmɛt/ n masc
grumete

grumoll /ɡɾuˈmoʎ/ n masc
grumo

gruny /ˈɡɾuɲ/ n masc
gruñido

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ alg bal gruny grunya grunyen grunyes grunyi grunyia grunyida grunyides grunyien grunyies grunyiguem grunyigueu grunyim grunyin grunyint grunyir grunyira grunyiran grunyirem grunyiren grunyires grunyireu grunyiria grunyirien grunyiries grunyirà grunyiràs grunyiré grunyiríem grunyiríeu grunyis grunyissen grunyisses grunyissin grunyissis grunyit grunyits grunyiu grunyo grunys grunyí grunyíem grunyíeu grunyírem grunyíreu grunyís grunyíssem grunyísseu grunyíssim grunyíssiu occ sept val v
gruñir
Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.
roncar
Fer-se notar un soroll apagat.

grunyit /ɡɾuˈɲit/ n masc
gruñido

grup /ˈɡɾup/ n masc
grupo

grup amino n masc
grupo amino

grup classe n masc
clase

grup de col·loqui n masc
grupo coloquial

grup de discussió n masc
grupo de discusión

grup de recerca n masc
grupo de investigación

grup de risc n masc
grupo de riesgo

grup de treball n masc
grupo de trabajo

grup diana n masc
grupo diana

grup escolar n masc
grupo escolar

grup flexible n masc
grupo flexible

grup heterogeni n masc
grupo heterogéneo

grup homogeni n masc
grupo homogéneo

grup mitjà n masc
grupo medio

grup social n masc
grupo social

grupal /ɡɾuˈpaɫ/ adj
grupal

gruta /ˈɡɾu.ta/ /ˈɡɾu.tə/ n fem
gruta

gruyère /ɡɾuˈjɛr/ n masc
gruyer

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
gracia
Resultar plaent.
Traç decoratiu que forma la terminació de les astes dels caràcters d'una tipografia.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
gracias
Expressió per a manifestar agraïment.

gràfic vectorial n masc
gráfico vectorial

gràficament /ˌɡɾa.fi.kaˈmen/ /ˌɡɾa.fi.kaˈment/ /ˌɡɾa.fi.kəˈmen/ /ˌɡɾa.fi.kəˈment/ adv
gráficamente

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
acebo
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.
grévol
Ocell fasianiforme de la família dels tetraònids (Tetrastes bonasia o Bonasia bonasia) de color gris terrós i tacat a franges, que viu al centre i nord d'Europa i algunes regions d'Àsia.

grífol /ˈgɾi.foɫ/ /ˈgɾi.fuɫ/ n masc
pimpollo
El lluc o brot que treuen de nou els arbres i les plantes.
borbollón
Grífol d'aigua: El raig que fa l'aigua de baix a dalt, elevant-se sobre la superfície.
pimpollos
Fer o traure grífols: Brotar les plantes, treure llucs nous.

grímpola /ˈɡɾim.po.ɫa/ /ˈɡɾim.po.ɫə/ /ˈɡɾim.pu.ɫə/ n fem
grímpola

grípia /ˈɡɾi.pi.a/ /ˈɡɾi.pi.ə/ n fem
pesebre

grívia /ˈɡɾi.vi.a/ /ˈɡɾi.vi.ə/ /ˈɡɾi.βi.a/ /ˈɡɾi.βi.ə/ n fem
maragota
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Labrus bergylta)
bodion verde
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Labrus viridis)

guacamole /ɡwa.kaˈmo.ɫe/ /ɡwə.kəˈmo.ɫe/ n masc
guacamole

guaita /ˈɡwaj.ta/ /ˈɡwaj.tə/ n fem
asomo
Acció de guaitar.

guaita /ˈɡwaj.ta/ /ˈɡwaj.tə/ n neut
centinela
Sentinella, l'encarregat de vigilar.

guaitar /ɡwajˈta/ /ɡwajˈtaɾ/ /ɡwəjˈta/ alg ant bal cent eiv guait guaita guaitada guaitades guaitaia guaitaien guaitaies guaitam guaitant guaitar guaitara guaitaran guaitarem guaitaren guaitares guaitareu guaitaria guaitarien guaitaries guaitariva guaitariven guaitarives guaitarà guaitaràs guaitaré guaitaríem guaitaríeu guaitarívem guaitaríveu guaitassen guaitasses guaitassin guaitassis guaitat guaitats guaitau guaitava guaitaven guaitaves guaitavi guaitavo guaite guaiteguem guaiteguessa guaiteguessen guaiteguesses guaitegueu guaitegués guaiteguéssom guaiteguéssou guaitem guaiten guaites guaitessa guaitessen guaitesses guaitessi guaitessin guaitessis guaiteu guaiti guaitin guaitis guaito guaitos guaits guaità guaitàiem guaitàieu guaitàrem guaitàreu guaitàs guaitàssem guaitàsseu guaitàssim guaitàssiu guaitàvem guaitàvets guaitàveu guaitàvom guaités guaitéssem guaitésseu guaitéssim guaitéssiu guaití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mirar vigilar
aguaitar
mirar
mirar

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
vado
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.
Enfonsament suau en una vorera per facilitar l'accés a vehicles.

guanabaner /ɡwa.na.baˈneɾ/ /ɡwa.na.βaˈne/ n masc
guanábano

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
guante
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
(pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guant de batre n masc
guante de batear

guant del porter n masc
cazo

guant del primera base n masc
guante del primera base

guant del receptor n masc
guante del receptor

guantera /ɡwanˈte.ɾa/ /ɡwənˈte.ɾə/ n fem
guantera
Calaix petit al costat del tauler dels automòbils usat per tal de desar coses.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
ganancia

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ adj masc
ganador
Que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
ganador
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guany guanya guanyada guanyades guanyam guanyant guanyar guanyara guanyaran guanyarem guanyaren guanyares guanyareu guanyaria guanyarien guanyaries guanyarà guanyaràs guanyaré guanyaríem guanyaríeu guanyassen guanyasses guanyassin guanyassis guanyat guanyats guanyau guanyava guanyaven guanyaves guanye guanyem guanyen guanyes guanyessen guanyesses guanyessin guanyessis guanyeu guanyi guanyin guanyis guanyo guanyà guanyàrem guanyàreu guanyàs guanyàssem guanyàsseu guanyàssim guanyàssiu guanyàvem guanyàveu guanyés guanyéssem guanyésseu guanyéssim guanyéssiu guanyí occ sept val v
ganar

guanyar la posició v
ganar la posición

guanyar una base v
adelantar una base

guanyar-se la vida v
ganarse la vida

guanàbana /ɡwaˈna.ba.na/ /ɡwəˈna.βə.nə/ n fem
guanábana

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n masc
guaraní
(invariable) Llengua ameríndia parlada al Paraguai i part dels estats limítrofes.
Unitat monetària del Paraguai.

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n neut
guaraní

guarda /ˈɡwar.də/ /ˈɡwaɾ.ða/ n fem
defensa
(hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Peça de l'equip d'un porter que s'utilitza per a protegir-se la cama.
guardia
(futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia ofensiva situats a banda i banda del central, que s'encarreguen principalment de protegir el quarterback de les entrades dels adversaris.

guarda dret n masc
guardia derecho

guarda esquerre n masc
guardia izquierdo

guardabosc /ˌɡwar.dəˈβɔsk/ /ˌɡwaɾ.ðaˈbɔsk/ n neut
guardabosque

guardabraç n masc
protector de brazo

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ n neut
guardaespaldas

guardamalucs /ˌɡwar.də.məˈɫuks/ /ˌɡwaɾ.ða.maˈɫuks/ n masc
protector de cadera

guardamà /ˌɡwar.dəˈma/ /ˌɡwaɾ.ðaˈma/ n masc
guardamano

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ alg ant bal cent eiv guard guarda guardada guardades guardaia guardaien guardaies guardam guardant guardar guardara guardaran guardarem guardaren guardares guardareu guardaria guardarien guardaries guardariva guardariven guardarives guardarà guardaràs guardaré guardaríem guardaríeu guardarívem guardaríveu guardassen guardasses guardassin guardassis guardat guardats guardau guardava guardaven guardaves guardavi guardavo guarde guardeguem guardeguessa guardeguessen guardeguesses guardegueu guardegués guardeguéssom guardeguéssou guardem guarden guardes guardessa guardessen guardesses guardessi guardessin guardessis guardeu guardi guardin guardis guardo guardos guards guardà guardàiem guardàieu guardàrem guardàreu guardàs guardàssem guardàsseu guardàssim guardàssiu guardàvem guardàvets guardàveu guardàvom guardés guardéssem guardésseu guardéssim guardéssiu guardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
guardar
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ n fem
hucha
Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
guardián

guardonat /ɡwaɾ.ðoˈnat/ /ɡwər.duˈnat/ /ɡwər.ðuˈnat/ /ɡwəɾ.ðoˈnat/ adj masc
galardonado

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
barbecho

guaretar /ɡwa.ɾeˈta/ /ɡwa.ɾeˈtaɾ/ /ɡwə.ɾəˈta/ alg ant bal cent eiv guaret guareta guaretada guaretades guaretaia guaretaien guaretaies guaretam guaretant guaretar guaretara guaretaran guaretarem guaretaren guaretares guaretareu guaretaria guaretarien guaretaries guaretariva guaretariven guaretarives guaretarà guaretaràs guaretaré guaretaríem guaretaríeu guaretarívem guaretaríveu guaretassen guaretasses guaretassin guaretassis guaretat guaretats guaretau guaretava guaretaven guaretaves guaretavi guaretavo guarete guareteguem guareteguessa guareteguessen guareteguesses guaretegueu guaretegués guareteguéssom guareteguéssou guaretem guareten guaretes guaretessa guaretessen guaretesses guaretessi guaretessin guaretessis guareteu guareti guaretin guaretis guareto guaretos guarets guaretà guaretàiem guaretàieu guaretàrem guaretàreu guaretàs guaretàssem guaretàsseu guaretàssim guaretàssiu guaretàvem guaretàvets guaretàveu guaretàvom guaretés guaretéssem guaretésseu guaretéssim guaretéssiu guaretí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
barbechar

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ bal guareix guareixen guareixes guareixi guareixin guareixis guareixo guaresc guaresqui guaresquin guaresquis guaria guarida guarides guarien guaries guariguem guarigueu guarim guarint guarir guarira guariran guarirem guariren guarires guarireu guariria guaririen guariries guarirà guariràs guariré guariríem guariríeu guarisc guarisca guarisquen guarisques guarissen guarisses guarissin guarissis guarit guarits guariu guarix guarixen guarixes guarixo guarí guaríem guaríeu guarírem guaríreu guarís guaríssem guarísseu guaríssim guaríssiu n-occ occ sept val v
curar

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
guarnición
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.
Part d'una arma, normalment de tall, que protegeix la mà.
Complements per a guarnir, en especial en elements tèxtils.
Corretges i altres complements que serveixen per a agafar una cavalcadura o animal de tir a la sella o al carro, o bé aquells que serveixen per a governar-lo.
Per extensió, corretges i encoixinades, de cascos (especialment els militars), paracaigudes i aparells similars.
En mecànica, especialment en frens, peça que en cobreix una altra de metàl·lica, pesada per a realitzar un fregament amb una tercera peça mòbil, típicament un disc.

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ alg ant bal centr eiv guarneix guarneixa guarneixen guarneixes guarneixi guarneixin guarneixis guarneixo guarneixs guarnesc guarnesca guarnesquen guarnesques guarnesqui guarnesquin guarnesquis guarnia guarnida guarnides guarnien guarnies guarniguem guarniguera guarnigueren guarnigueres guarniguessen guarniguesses guarniguessin guarniguessis guarnigueu guarnigueva guarnigueven guarnigueves guarnigué guarniguérem guarniguéreu guarnigués guarniguéssem guarniguésseu guarniguéssim guarniguéssiu guarniguévem guarniguéveu guarnim guarnint guarnir guarnira guarniran guarnirem guarniren guarnires guarnireu guarniria guarnirien guarniries guarniriva guarniriven guarnirives guarnirà guarniràs guarniré guarniríem guarniríeu guarnirívem guarniríveu guarnisc guarnisca guarnisco guarniscos guarnisquem guarnisquen guarnisques guarnisqueu guarnissa guarnissen guarnisses guarnissi guarnissin guarnissis guarnist guarnit guarnits guarniu guarniva guarniven guarnives guarnix guarnixa guarnixen guarnixes guarnixi guarnixin guarnixis guarnixo guarnixos guarní guarníem guarníets guarníeu guarnírem guarníreu guarnís guarníscon guarníssem guarnísseu guarníssim guarníssiu guarníssom guarníssou guarnívem guarníveu guarníxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
armar
Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.
equipar
Equipar i preparar una màquina o qualsevol objecte perquè realitzi certa funció.

guarnit /ɡwaɾˈnit/ /ɡwərˈnit/ adj masc
adornado

guatemalenc /ɡwa.te.maˈɫeŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫəŋk/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋk/ adj masc
guatemalteco

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
codorniz

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
guerra
Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ alg bal eiv guerrege guerregem guerregen guerreges guerregessen guerregesses guerregessin guerregessis guerregeu guerregi guerregin guerregis guerregés guerregéssem guerregésseu guerregéssim guerregéssiu guerregí guerreig guerreja guerrejada guerrejades guerrejam guerrejant guerrejar guerrejara guerrejaran guerrejarem guerrejaren guerrejares guerrejareu guerrejaria guerrejarien guerrejaries guerrejarà guerrejaràs guerrejaré guerrejaríem guerrejaríeu guerrejassen guerrejasses guerrejassin guerrejassis guerrejat guerrejats guerrejau guerrejava guerrejaven guerrejaves guerrejo guerrejà guerrejàrem guerrejàreu guerrejàs guerrejàssem guerrejàsseu guerrejàssim guerrejàssiu guerrejàvem guerrejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
guerrear
Lluitar en una guerra.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ adj masc
guerrero
Relatiu a la guerra.
Bel·licós, que lluita i continua cap endavant malgrat l'adversitat.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
guerrero
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrera /geˈre.ɾa/ /gəˈre.ɾə/ n fem
guerrera
Per extensió, jaqueta no militar que té un tall similar a l'anterior i que també es corda fins al coll.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ n fem
guerrilla

guerxar /ɡerˈt͡ʃa/ /ɡeɾˈt͡ʃa/ /ɡeɾˈt͡ʃaɾ/ /ɡərˈʃa/ guerxa guerxada guerxades guerxant guerxar guerxaran guerxarem guerxaren guerxares guerxareu guerxaria guerxarien guerxaries guerxarà guerxaràs guerxaré guerxaríem guerxaríeu guerxat guerxats guerxava guerxaven guerxaves guerxem guerxen guerxes guerxessen guerxesses guerxessin guerxessis guerxeu guerxi guerxin guerxis guerxo guerxà guerxàrem guerxàreu guerxàvem guerxàveu guerxés guerxéssem guerxésseu guerxéssim guerxéssiu guerxí v
abombar
(transitiu) Deformar un cos pla fent-lo prendre una forma corba.

guetització /ge.ti.d͡za.siˈo/ /gə.tid.zə.siˈo/ n fem
guetificación

guetitzar /ɡe.tiˈd͡za/ /ɡe.tiˈd͡zaɾ/ /ɡə.tidˈza/ alg ant bal cent eiv guetitz guetitza guetitzada guetitzades guetitzaia guetitzaien guetitzaies guetitzam guetitzant guetitzar guetitzara guetitzaran guetitzarem guetitzaren guetitzares guetitzareu guetitzaria guetitzarien guetitzaries guetitzariva guetitzariven guetitzarives guetitzarà guetitzaràs guetitzaré guetitzaríem guetitzaríeu guetitzarívem guetitzaríveu guetitzassen guetitzasses guetitzassin guetitzassis guetitzat guetitzats guetitzau guetitzava guetitzaven guetitzaves guetitzavi guetitzavo guetitze guetitzeguem guetitzeguessa guetitzeguessen guetitzeguesses guetitzegueu guetitzegués guetitzeguéssom guetitzeguéssou guetitzem guetitzen guetitzes guetitzessa guetitzessen guetitzesses guetitzessi guetitzessin guetitzessis guetitzeu guetitzi guetitzin guetitzis guetitzo guetitzos guetitzs guetitzà guetitzàiem guetitzàieu guetitzàrem guetitzàreu guetitzàs guetitzàssem guetitzàsseu guetitzàssim guetitzàssiu guetitzàvem guetitzàvets guetitzàveu guetitzàvom guetitzés guetitzéssem guetitzésseu guetitzéssim guetitzéssiu guetitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
guetizar

gueto /ˈɡe.to/ /ˈɡɛ.tu/ n masc
gueto

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
guía
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
guía
Persona que vol guiar una altra.
(beisbol) Cadascun dels dos membres d'un equip atacant situats al box del guia que s'encarreguen de transmetre les indicacions de l'entrenador al batedor i els corredors, i de dirigir-los.

guia de primera base n neut
guía de primera base

guia de tercera base n neut
guía de tercera base

guia didàctica n fem
guía didáctica

guia turística n fem
guía turística

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guia guiada guiades guiam guiant guiar guiara guiaran guiarem guiaren guiares guiareu guiaria guiarien guiaries guiarà guiaràs guiaré guiaríem guiaríeu guiassen guiasses guiassin guiassis guiat guiats guiau guiava guiaven guiaves guie guiem guien guies guiessen guiesses guiessin guiessis guieu guii guio guià guiàrem guiàreu guiàs guiàssem guiàsseu guiàssim guiàssiu guiàvem guiàveu guiés guiéssem guiésseu guiéssim guiéssiu guií guiï guiïn guiïs occ sept val v
guiar
Fer de guia.

guiatge /ɡiˈa.d͡ʒe/ /ɡiˈa.d͡ʒə/ n masc
guía
Acció de guiar.
guiaje
(històric) Salconduit de mercaders i mercaderies per a fires i mercats.
guidismo
Moviment escolta femení.

guilleume /ɡiˈʎɛw.me/ /ɡiˈʎɛw.mə/ n masc
guillame

guillotinar /ɡi.ʎo.tiˈna/ /ɡi.ʎo.tiˈnaɾ/ /ɡi.ʎu.tiˈna/ alg ant bal cent eiv guillotina guillotinada guillotinades guillotinaia guillotinaien guillotinaies guillotinam guillotinant guillotinar guillotinara guillotinaran guillotinarem guillotinaren guillotinares guillotinareu guillotinaria guillotinarien guillotinaries guillotinariva guillotinariven guillotinarives guillotinarà guillotinaràs guillotinaré guillotinaríem guillotinaríeu guillotinarívem guillotinaríveu guillotinassen guillotinasses guillotinassin guillotinassis guillotinat guillotinats guillotinau guillotinava guillotinaven guillotinaves guillotinavi guillotinavo guillotine guillotineguem guillotineguessa guillotineguessen guillotineguesses guillotinegueu guillotinegués guillotineguéssom guillotineguéssou guillotinem guillotinen guillotines guillotinessa guillotinessen guillotinesses guillotinessi guillotinessin guillotinessis guillotineu guillotini guillotinin guillotinis guillotino guillotinos guillotinà guillotinàiem guillotinàieu guillotinàrem guillotinàreu guillotinàs guillotinàssem guillotinàsseu guillotinàssim guillotinàssiu guillotinàvem guillotinàvets guillotinàveu guillotinàvom guillotinés guillotinéssem guillotinésseu guillotinéssim guillotinéssiu guillotiní guillotín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
guillotinar

guimbalet n masc
guimbalete

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
armónica de boca

guimbarro /ɡimˈba.ro/ /ɡimˈba.ru/ n masc
mendrugo
Tros de pa.

guindamaina /ɡin.daˈmaj.na/ /ɡin.dəˈmaj.nə/ n fem
guindamaina

guineu n fem
raposa zorro
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.
guadaña
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Alopias vulpinus)

guineà adj masc
guineano
Relatiu o pertanyent a Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guineà n masc
guineano
Persona que habita o és originària de Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guingueta /ɡiŋˈɡe.ta/ /ɡiŋˈɡə.tə/ /ɡiŋˈɡɛ.tə/ n fem
barraca
Construcció portàtil per allotjar una petita atracció de fira.
chiringuito
Establiment o construcció no fixa situada a la vora d'una platja per vendre-hi begudes o aliments.

guinyol /ɡiˈɲɔɫ/ n masc
guiñol

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
guionista

guipuscoà /ɡi.pus.koˈa/ /ɡi.pus.kuˈa/ adj masc
guipuzcoano
Relatiu o pertanyent a Guipúscoa o als seus habitants.

guipuscoà /ɡi.pus.koˈa/ /ɡi.pus.kuˈa/ n masc
guipuzcoano
Dialecte del basc parlat a la província de Guipúscoa i a part de Navarra.

guirigall /ɡi.ɾiˈɣaj/ /ɡi.ɾiˈɣaʎ/ n masc
guirigay

guisa /gi.za/ /gi.zə/ n fem
guisa

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
guitarra jarana

guitarra acústica n fem
guitarra acústica

guitarra batent n fem
guitarra batiente

guitarra clàssica n fem
guitarra clásica

guitarra de doble mànec n fem
guitarra de doble mástil

guitarra elèctrica n fem
guitarra eléctrica

guitarra flamenca n fem
guitarra flamenca

guitarra lira n fem
guitarra-lira

guitarra llatina n fem
guitarra latina

guitarra llaüt n fem
guitarra-laúd

guitarra moresca n fem
guitarra morisca

guitarrista /ɡi.taˈris.ta/ /ɡi.taˈris.te/ /ɡi.təˈris.tə/ n neut
guitarrista

guitarró /gi.taˈro/ /gi.təˈro/ n masc
guitarrillo

guix n masc
yeso
Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
tiza yeso
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
tiza gis
(billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

guixa /ˈɡi.ʃa/ /ˈɡi.ʃə/ n fem
almorta

guió /ɡiˈo/ n masc
guión
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.
Argument on s'expressen tots els detalls d'una obra teatral, de cinema, anunci televisiu, o qualsevol altre actuació que mereixí ser pautada i, fins i tot, els còmics.

guió il·lustrat n masc
storyboard

gula /ˈɡu.ɫa/ /ˈɡu.ɫə/ n fem
gula

gules /ˈɡu.ɫes/ /ˈɡu.ɫəs/ n masc
gualda

gumener /ɡu.meˈne/ /ɡu.meˈneɾ/ /ɡu.məˈne/ n masc
cordelero

gurmet /ɡurˈmɛt/ /ɡuɾˈmet/ n neut
gourmet

guru /ˈɡu.ɾu/ n masc
gurú
Guia espiritual hindú.

gusarapa /ɡu.zaˈɾa.pa/ /ɡu.zəˈɾa.pə/ n fem
coco
Fantasma nocturn que atemoreix a les criatures.

gusla /ˈɡuz.ɫa/ /ˈɡuz.ɫə/ n fem
arpa rusa

guspirejar /ɡus.pi.ɾeˈd͡ʒa/ /ɡus.pi.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ɡus.pi.ɾeˈʒa/ /ɡus.pi.ɾəˈd͡ʒa/ /ɡus.pi.ɾəˈʒa/ alg bal eiv guspirege guspiregem guspiregen guspireges guspiregessen guspiregesses guspiregessin guspiregessis guspiregeu guspiregi guspiregin guspiregis guspiregés guspiregéssem guspiregésseu guspiregéssim guspiregéssiu guspiregí guspireig guspireja guspirejada guspirejades guspirejam guspirejant guspirejar guspirejara guspirejaran guspirejarem guspirejaren guspirejares guspirejareu guspirejaria guspirejarien guspirejaries guspirejarà guspirejaràs guspirejaré guspirejaríem guspirejaríeu guspirejassen guspirejasses guspirejassin guspirejassis guspirejat guspirejats guspirejau guspirejava guspirejaven guspirejaves guspirejo guspirejà guspirejàrem guspirejàreu guspirejàs guspirejàssem guspirejàsseu guspirejàssim guspirejàssiu guspirejàvem guspirejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
chisporrotear

gust /ˈɡust/ n masc
gusto
Sentit que permet percebre els sabors.
sabor
plaer

gustar /ɡusˈta/ /ɡusˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv gust gusta gustada gustades gustaia gustaien gustaies gustam gustant gustar gustara gustaran gustarem gustaren gustares gustareu gustaria gustarien gustaries gustariva gustariven gustarives gustarà gustaràs gustaré gustaríem gustaríeu gustarívem gustaríveu gustassen gustasses gustassin gustassis gustat gustats gustau gustava gustaven gustaves gustavi gustavo guste gusteguem gusteguessa gusteguessen gusteguesses gustegueu gustegués gusteguéssom gusteguéssou gustem gusten gustes gustessa gustessen gustesses gustessi gustessin gustessis gusteu gusti gustin gustis gusto gustos gusts gustà gustàiem gustàieu gustàrem gustàreu gustàs gustàssem gustàsseu gustàssim gustàssiu gustàvem gustàvets gustàveu gustàvom gustés gustéssem gustésseu gustéssim gustéssiu gustí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gustar

gustosament /ɡusˌto.zaˈmen/ /ɡusˌto.zaˈment/ /ɡusˌto.zəˈmen/ /ɡusˌto.zəˈment/ adv
gustosamente

gustós adj masc
sabroso
Que té el seu punt correcte de sal, en contraposició a sonso.
gustoso
Que agrada, que té el sabor adequat.

gutxo /ˈɡu.t͡ʃo/ /ˈɡu.t͡ʃu/ n masc
pailona
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Centroscymnus coelolepis)
quelvacho
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Centrophorus granulosus)

gutxo boreal n masc
tiburón boreal

guàrdia /ˈɡwar.di.ə/ /ˈɡwaɾ.ði.a/ n fem
guardia
Cos armat encarregat de la protecció o custòdia d’una persona o d’una cosa.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
géiser

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
jaula

gàlib /ˈɡa.ɫip/ n masc
gálibo
Conjunt de dimensions màximes d’un vehicle i de les construccions per on pot passar.
Plantilla de les quadernes d’una nau per a la seva construcció.

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
galico
(química) Relatiu al gal·li.
gálico galo
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
gárgola

gèlid /ˈd͡ʒɛ.ɫit/ /ˈʒɛ.ɫit/ adj masc
gélido

gèminis /ˈd͡ʒɛ.mi.nis/ /ˈʒɛ.mi.nis/ n neut
géminis

gènere n masc
género
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènere femení n masc
género femenino
Categoria gramatical corresponent a tots els termes referits al sexe femení o assimilables per l’ús.
Conjunt de totes les dones.

gènesi /ˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ˈʒɛ.nə.zi/ n fem
génesis

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
azufaifa

gòbids /ˈɡɔ.βits/ n masc
góbidos

gòspel /ˈɡɔs.peɫ/ /ˈɡɔs.pəɫ/ n masc
góspel

gòtic /ˈɡɔ.tik/ adj masc
gótico

góndol /ˈɡon.doɫ/ /ˈɡon.duɫ/ n masc
hembra

gúmena /ˈɡu.me.na/ /ˈɡu.mə.nə/ n fem
gúmena

ha /ˈha/ Interjection
ja
Expressió usada per a indicar el riure o, repetida, una riallada.

ha ha /ˈhaˈha/ Interjection
ja ja ja
Imitació d’una riallada.

habilitació /a.bi.ɫi.ta.siˈo/ /ə.βi.ɫi.tə.siˈo/ n fem
habilitación

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ alg ant bal cent eiv habilit habilita habilitada habilitades habilitaia habilitaien habilitaies habilitam habilitant habilitar habilitara habilitaran habilitarem habilitaren habilitares habilitareu habilitaria habilitarien habilitaries habilitariva habilitariven habilitarives habilitarà habilitaràs habilitaré habilitaríem habilitaríeu habilitarívem habilitaríveu habilitassen habilitasses habilitassin habilitassis habilitat habilitats habilitau habilitava habilitaven habilitaves habilitavi habilitavo habilite habiliteguem habiliteguessa habiliteguessen habiliteguesses habilitegueu habilitegués habiliteguéssom habiliteguéssou habilitem habiliten habilites habilitessa habilitessen habilitesses habilitessi habilitessin habilitessis habiliteu habiliti habilitin habilitis habilito habilitos habilits habilità habilitàiem habilitàieu habilitàrem habilitàreu habilitàs habilitàssem habilitàsseu habilitàssim habilitàssiu habilitàvem habilitàvets habilitàveu habilitàvom habilités habilitéssem habilitésseu habilitéssim habilitéssiu habilití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
habilitar

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
destreza

habilitat social n fem
habilidad social

habitació /a.bi.ta.siˈo/ n fem
habitación

habitacle /a.biˈta.kɫe/ /ə.βiˈta.kɫə/ n masc
habitáculo

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
habitante
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ alg ant bal cent eiv habit habita habitada habitades habitaia habitaien habitaies habitam habitant habitar habitara habitaran habitarem habitaren habitares habitareu habitaria habitarien habitaries habitariva habitariven habitarives habitarà habitaràs habitaré habitaríem habitaríeu habitarívem habitaríveu habitassen habitasses habitassin habitassis habitat habitats habitau habitava habitaven habitaves habitavi habitavo habite habiteguem habiteguessa habiteguessen habiteguesses habitegueu habitegués habiteguéssom habiteguéssou habitem habiten habites habitessa habitessen habitesses habitessi habitessin habitessis habiteu habiti habitin habitis habito habitos habits habità habitàiem habitàieu habitàrem habitàreu habitàs habitàssem habitàsseu habitàssim habitàssiu habitàvem habitàvets habitàveu habitàvom habités habitéssem habitésseu habitéssim habitéssiu habití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
habitar

habitatge /a.biˈta.d͡ʒe/ n masc
vivienda

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
habitual

habitualment /a.bi.tuˌaɫˈment/ /a.βi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈment/ /ə.βi.tuˌaɫˈmen/ adv
habitualmente

habituar /a.bi.tuˈaɾ/ /a.βi.tuˈa/ /ə.βi.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) habitua habituada habituades habituam habituant habituar habituara habituaran habituarem habituaren habituares habituareu habituaria habituarien habituaries habituarà habituaràs habituaré habituaríem habituaríeu habituassen habituasses habituassin habituassis habituat habituats habituau habituava habituaven habituaves habitue habituem habituen habitues habituessen habituesses habituessin habituessis habitueu habituo habituu habituà habituàrem habituàreu habituàs habituàssem habituàsseu habituàssim habituàssiu habituàvem habituàveu habitués habituéssem habituésseu habituéssim habituéssiu habituí habituï habituïn habituïs occ sept val v
habituar

habitud /a.biˈtut/ /ə.βiˈtut/ n fem
hábito

hac /ˈak/ n fem
hache

haca /ˈa.ka/ /ˈa.kə/ n fem
jaca

hacanea /a.kaˈne.a/ /ə.kəˈne.ə/ n fem
hacanea

hades /ˈa.ðes/ /ˈa.ðəs/ n masc
hades

hadró n masc
hadrón

hafni n masc
hafnio

hagiotoponímia /a.d͡ʒi.o.to.poˈni.mi.a/ /a.ʒi.o.to.poˈni.mi.a/ /ə.ʒi.o.to.poˈni.mi.ə/ /ə.ʒi.u.tu.puˈni.mi.ə/ n fem
hagiotoponimia

hagiotopònim /a.d͡ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /a.ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /ə.ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /ə.ʒi.u.tuˈpɔ.nim/ n masc
hagiotopónimo

haik /ˈhajk/ n masc
jaique

haima /ˈhaj.ma/ /ˈhaj.mə/ n fem
jaima

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ adj masc
haitiano
Relatiu o pertanyent a Haití.

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ n masc
haitiano
Persona que habita o és originària de Haití.

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
hachís

halal /haˈɫaɫ/ /həˈɫaɫ/ halal adj
halal

halar /aˈɫa/ /aˈɫaɾ/ /haˈɫa/ /haˈɫaɾ/ /həˈɫa/ /həˈɫa/ /əˈɫa/ /ʒəˈla/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hal hala halada halades halam halant halar halara halaran halarem halaren halares halareu halaria halarien halaries halarà halaràs halaré halaríem halaríeu halassen halasses halassin halassis halat halats halau halava halaven halaves hale halem halen hales halessen halesses halessin halessis haleu hali halin halis halo halà halàrem halàreu halàs halàssem halàsseu halàssim halàssiu halàvem halàveu halés haléssem halésseu haléssim haléssiu halí occ sept val v
halar
(argot mariner) Estirar un cap, ormeig o embarcació per treure'l de l'aigua.

halibut /a.ɫiˈbut/ /ə.ɫiˈβut/ n masc
fletán

hall /ˈhɔɫ/ n masc
vestíbulo

halloweenià /ha.ɫo.wi.niˈa/ adj masc
halloweeniano

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
halo

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
halógeno

ham /ˈam/ n masc
anzuelo

hamburguesa /am.buɾˈɣe.za/ /əm.burˈɡɛ.zə/ /əm.burˈɣɛ.zə/ /əm.buɾˈɣə.zə/ n fem
hamburguesa

hamburguès /am.buɾˈɣes/ /əm.burˈɡɛs/ /əm.burˈɣɛs/ /əm.buɾˈɣəs/ adj masc
hamburgués
Relatiu o pertanyent a Hamburg.

hamburguès /am.buɾˈɣes/ /əm.burˈɡɛs/ /əm.burˈɣɛs/ /əm.buɾˈɣəs/ n masc
hamburgués
Persona que habita o és originària de Hamburg.

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
balonmano

handbol d'onze n masc
balonmano a once

handicap /ˈhan.di.kap/ /ˈhan.di.kəp/ n masc
handicap

handicap del camp n masc
handicap del campo

handicapar /an.di.kaˈpa/ /an.di.kaˈpaɾ/ /ən.di.kəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) handicap handicapa handicapada handicapades handicapam handicapant handicapar handicapara handicaparan handicaparem handicaparen handicapares handicapareu handicaparia handicaparien handicaparies handicaparà handicaparàs handicaparé handicaparíem handicaparíeu handicapassen handicapasses handicapassin handicapassis handicapat handicapats handicapau handicapava handicapaven handicapaves handicape handicapem handicapen handicapes handicapessen handicapesses handicapessin handicapessis handicapeu handicapi handicapin handicapis handicapo handicapà handicapàrem handicapàreu handicapàs handicapàssem handicapàsseu handicapàssim handicapàssiu handicapàvem handicapàveu handicapés handicapéssem handicapésseu handicapéssim handicapéssiu handicapí occ sept val v
handicapar

haplologia /a.pɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.pɫo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pɫo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
haplología

harem /aˈɾem/ /əˈɾɛm/ n masc
harén
Secció de la casa dels musulmans on viuen les dones.
Grup de dones que viuen a casa del cap d'una família musulmana, que poden ser familiars, concubines o personal del servei domèstic.

harmala /aɾˈma.ɫa/ /ərˈma.ɫə/ n fem
alharma

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
armonía

harmoniosament /ar.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈment/ /ər.mu.niˌo.zəˈmen/ /əɾ.mo.niˌo.zəˈment/ adv
harmoniosamente

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) harmonitz harmonitza harmonitzada harmonitzades harmonitzam harmonitzant harmonitzar harmonitzara harmonitzaran harmonitzarem harmonitzaren harmonitzares harmonitzareu harmonitzaria harmonitzarien harmonitzaries harmonitzarà harmonitzaràs harmonitzaré harmonitzaríem harmonitzaríeu harmonitzassen harmonitzasses harmonitzassin harmonitzassis harmonitzat harmonitzats harmonitzau harmonitzava harmonitzaven harmonitzaves harmonitze harmonitzem harmonitzen harmonitzes harmonitzessen harmonitzesses harmonitzessin harmonitzessis harmonitzeu harmonitzi harmonitzin harmonitzis harmonitzo harmonitzà harmonitzàrem harmonitzàreu harmonitzàs harmonitzàssem harmonitzàsseu harmonitzàssim harmonitzàssiu harmonitzàvem harmonitzàveu harmonitzés harmonitzéssem harmonitzésseu harmonitzéssim harmonitzéssiu harmonitzí occ sept val v
armonizar
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmoniós /aɾ.mo.niˈos/ /ər.mu.niˈos/ /əɾ.mo.niˈos/ adj masc
armonioso

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
armónica

harmònicament /arˌmɔ.ni.kaˈmen/ /aɾˌmɔ.ni.kaˈmen/ /aɾˌmɔ.ni.kaˈment/ /ərˌmɔ.ni.kəˈmen/ /əɾˌmɔ.ni.kəˈment/ adv
armónicamente

harmònium /aɾˈmɔ.ni.um/ n masc
armonio

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
arúspice
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
hasio

hat-trick /ˌhatˈtɾik/ n masc
hat trick

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
hausa
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
haber
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
haber
Tenir en possessió.

haver de v
tener que deber
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.
deber de
(seguit d’infinitiu) Valor de possibilitat o probabilitat.
ir a
(seguit d’infinitiu) Valor de futur o prospecció.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
haber

haveria /a.veˈri.a/ /a.βeˈri.a/ /ə.vəˈri.ə/ /ə.βəˈri.ə/ n fem
acémila

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ adj masc
habano
Relatiu o pertanyent a l'Havana.

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ n masc
habano
Persona que habita o és originària de l'Havana.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
hawaiano
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
hawaiano
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

he he /ˈheˈhe/ Interjection
je je je

hebraïtzar /e.bɾa.iˈzaɾ/ /e.βɾa.iˈd͡za/ /e.βɾa.iˈza/ /ə.βɾə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hebraïtz hebraïtza hebraïtzada hebraïtzades hebraïtzam hebraïtzant hebraïtzar hebraïtzara hebraïtzaran hebraïtzarem hebraïtzaren hebraïtzares hebraïtzareu hebraïtzaria hebraïtzarien hebraïtzaries hebraïtzarà hebraïtzaràs hebraïtzaré hebraïtzaríem hebraïtzaríeu hebraïtzassen hebraïtzasses hebraïtzassin hebraïtzassis hebraïtzat hebraïtzats hebraïtzau hebraïtzava hebraïtzaven hebraïtzaves hebraïtze hebraïtzem hebraïtzen hebraïtzes hebraïtzessen hebraïtzesses hebraïtzessin hebraïtzessis hebraïtzeu hebraïtzi hebraïtzin hebraïtzis hebraïtzo hebraïtzà hebraïtzàrem hebraïtzàreu hebraïtzàs hebraïtzàssem hebraïtzàsseu hebraïtzàssim hebraïtzàssiu hebraïtzàvem hebraïtzàveu hebraïtzés hebraïtzéssem hebraïtzésseu hebraïtzéssim hebraïtzéssiu hebraïtzí occ sept val v
hebraizar

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ hebrea adj masc
hebreo
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
hebreo
Llengua semítica parlada a Israel.

hebreu antic n masc
hebreo antiguo

hecatombe /e.kaˈtom.be/ /ə.kəˈtom.bə/ n fem
hecatombe

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
hectárea

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ n masc
hedonismo

hedonista /e.ðoˈnis.ta/ /e.ðoˈnis.te/ /ə.ðoˈnis.tə/ /ə.ðuˈnis.tə/ adj
hedonista

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ n fem
hegemonia

heli n masc
helio

helicoïdal /e.ɫi.ko.iˈðaɫ/ /ə.ɫi.ko.iˈðaɫ/ /ə.ɫi.ku.iˈðaɫ/ adj
helicoidal

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
helicóptero
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

helicó /e.liˈko/ /ə.ɫiˈko/ n masc
helicón

heliotropi /ə.ɫi.oˈtɾɔ.pi/ /ə.ɫi.uˈtɾɔ.pi/ n masc
heliotropo
Planta del gènere Heliotropium de flors oloroses i petites en cimes denses que només apareixen a la cara de la planta que dóna al Sol.

helvètic /eɫˈvɛ.tik/ /eɫˈβɛ.tik/ /əɫˈvɛ.tik/ /əɫˈβɛ.tik/ adj masc
helvético
Relatiu o pertanyent a la Confederació Helvètica o a Helvècia.

helvètic /eɫˈvɛ.tik/ /eɫˈβɛ.tik/ /əɫˈvɛ.tik/ /əɫˈβɛ.tik/ n masc
helvético
Persona que habita o és originària de la Confederació Helvètica o d'Helvècia.

hel·lenisme /e.ɫeˈniz.me/ /eɫ.ɫeˈniz.me/ /ə.ɫəˈniz.mə/ /əɫ.ɫəˈniz.mə/ n masc
helenismo

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hel·lenitz hel·lenitza hel·lenitzada hel·lenitzades hel·lenitzam hel·lenitzant hel·lenitzar hel·lenitzara hel·lenitzaran hel·lenitzarem hel·lenitzaren hel·lenitzares hel·lenitzareu hel·lenitzaria hel·lenitzarien hel·lenitzaries hel·lenitzarà hel·lenitzaràs hel·lenitzaré hel·lenitzaríem hel·lenitzaríeu hel·lenitzassen hel·lenitzasses hel·lenitzassin hel·lenitzassis hel·lenitzat hel·lenitzats hel·lenitzau hel·lenitzava hel·lenitzaven hel·lenitzaves hel·lenitze hel·lenitzem hel·lenitzen hel·lenitzes hel·lenitzessen hel·lenitzesses hel·lenitzessin hel·lenitzessis hel·lenitzeu hel·lenitzi hel·lenitzin hel·lenitzis hel·lenitzo hel·lenitzà hel·lenitzàrem hel·lenitzàreu hel·lenitzàs hel·lenitzàssem hel·lenitzàsseu hel·lenitzàssim hel·lenitzàssiu hel·lenitzàvem hel·lenitzàveu hel·lenitzés hel·lenitzéssem hel·lenitzésseu hel·lenitzéssim hel·lenitzéssiu hel·lenitzí occ sept val v
helenizar

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
heleno

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ adj
helénico

hem /ˈem/ /ˈəm/ /ˈɛm/ Interjection
hum

hematologia /e.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /ə.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ /ə.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
hematología

hematològic /e.ma.toˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.ma.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.tuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
hematológico

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
hematoma

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ n fem
hematuria

hemeroteca /e.me.ɾoˈte.ka/ /ə.mə.ɾoˈtɛ.kə/ /ə.mə.ɾuˈtɛ.kə/ n fem
hemeroteca
Col·lecció ordenada de diaris, revistes i altres publicacions periòdiques.
Lloc que conté una col·lecció ordenada de diaris, revistes i altres publicacions periòdiques.
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de diaris, revistes i altres publicacions periòdiques.

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
hemisferio

hemiòbol /e.miˈɔ.boɫ/ /ə.miˈɔ.boɫ/ /ə.miˈɔ.buɫ/ /ə.miˈɔ.βuɫ/ n masc
hemióbolo

hemo- /ˈe.mo/ /ˈe.mu/ prefix
hemo-

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
hemoglobina

hemolític /e.moˈɫi.tik/ /ə.moˈɫi.tik/ /ə.muˈɫi.tik/ adj masc
hemolítico

hemorroide /e.moˈrɔj.ðe/ /ə.moˈrɔj.ðə/ /ə.muˈrɔj.ðə/ n fem
hemorroide

hemorroïdal /e.mo.ro.iˈðaɫ/ /ə.mo.ro.iˈðaɫ/ /ə.mu.ru.iˈðaɫ/ adj
hemorroidal

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ n fem
hemorragia

hendecasíl·lab /en.de.kaˈsi.ɫap/ /en.de.kaˈsiɫ.ɫap/ /ən.də.kəˈsi.ɫəp/ /ən.də.kəˈsiɫ.ɫəp/ adj masc
endecasílabo
Que té onze síl·labes.

hendecasíl·lab /en.de.kaˈsi.ɫap/ /en.de.kaˈsiɫ.ɫap/ /ən.də.kəˈsi.ɫəp/ /ən.də.kəˈsiɫ.ɫəp/ n masc
endecasílabo
Vers que de mètrica té onze síl·labes.

hendíadis /enˈði.a.ðis/ /ənˈði.ə.ðis/ n masc
hendíadis

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
hepatitis

heptaedre /ep.taˈe.ðɾe/ /əp.təˈɛ.ðɾə/ n masc
heptaedro

heptasíl·lab /ep.taˈsi.ɫap/ /ep.taˈsiɫ.ɫap/ /əp.təˈsi.ɫəp/ /əp.təˈsiɫ.ɫəp/ adj masc
heptasílabo
Que té set síl·labes.

heptasíl·lab /ep.taˈsi.ɫap/ /ep.taˈsiɫ.ɫap/ /əp.təˈsi.ɫəp/ /əp.təˈsiɫ.ɫəp/ n masc
heptasílabo
Vers que de mètrica té set síl·labes.

heptosa /epˈto.za/ /əpˈto.zə/ n fem
heptosa

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
heptágono

hepàtic /eˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
hepático

herba /ˈer.bə/ n fem
hierba

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ adj masc
herbáceo
De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.
Dit de les plantes no lignificades o amb la tija més o menys dura i rígida, en contraposició amb les plantes llenyoses.

herbam /eɾˈbam/ /ərˈbam/ n masc
herbaje

herbejar /er.βeˈd͡ʒa/ /eɾ.βeˈd͡ʒaɾ/ /ər.bəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) herbege herbegem herbegen herbeges herbegessen herbegesses herbegessin herbegessis herbegeu herbegi herbegin herbegis herbegés herbegéssem herbegésseu herbegéssim herbegéssiu herbegí herbeig herbeja herbejada herbejades herbejam herbejant herbejar herbejara herbejaran herbejarem herbejaren herbejares herbejareu herbejaria herbejarien herbejaries herbejarà herbejaràs herbejaré herbejaríem herbejaríeu herbejassen herbejasses herbejassin herbejassis herbejat herbejats herbejau herbejava herbejaven herbejaves herbejo herbejà herbejàrem herbejàreu herbejàs herbejàssem herbejàsseu herbejàssim herbejàssiu herbejàvem herbejàveu occ sept val v
herbajar
Pasturar l'herba.

herboritzar /er.βo.ɾiˈd͡za/ /eɾ.bo.ɾiˈzaɾ/ /eɾ.βo.ɾiˈza/ /ər.bu.ɾiˈd͡za/ /əɾ.bo.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) herboritz herboritza herboritzada herboritzades herboritzam herboritzant herboritzar herboritzara herboritzaran herboritzarem herboritzaren herboritzares herboritzareu herboritzaria herboritzarien herboritzaries herboritzarà herboritzaràs herboritzaré herboritzaríem herboritzaríeu herboritzassen herboritzasses herboritzassin herboritzassis herboritzat herboritzats herboritzau herboritzava herboritzaven herboritzaves herboritze herboritzem herboritzen herboritzes herboritzessen herboritzesses herboritzessin herboritzessis herboritzeu herboritzi herboritzin herboritzis herboritzo herboritzà herboritzàrem herboritzàreu herboritzàs herboritzàssem herboritzàsseu herboritzàssim herboritzàssiu herboritzàvem herboritzàveu herboritzés herboritzéssem herboritzésseu herboritzéssim herboritzéssiu herboritzí occ sept val v
herborizar herbolar

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) heret hereta heretada heretades heretam heretant heretar heretara heretaran heretarem heretaren heretares heretareu heretaria heretarien heretaries heretarà heretaràs heretaré heretaríem heretaríeu heretassen heretasses heretassin heretassis heretat heretats heretau heretava heretaven heretaves herete heretem hereten heretes heretessen heretesses heretessin heretessis hereteu hereti heretin heretis hereto heretà heretàrem heretàreu heretàs heretàssem heretàsseu heretàssim heretàssiu heretàvem heretàveu heretés heretéssem heretésseu heretéssim heretéssiu heretí occ sept val v
heredar
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.
Donar algú en propietat heretats, béns o possessions.
Contraure els fills les inclinacions o propietats dels pares.

heretat /e.ɾeˈtat/ /ə.ɾəˈtat/ n fem
heredad

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
hereje

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
heredero
Persona que rep una herència.
primogénito
Primogènit home, que antigament tenia el dret a la part més important de l'herència, és a dir, l'hisenda i les terres.

hermafrodita /eɾ.ma.fɾoˈði.ta/ /ər.mə.fɾuˈði.tə/ /əɾ.mə.fɾoˈði.tə/ adj
hermafrodita

hermenèutica n fem
hermenéutica

hermèticament /erˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈment/ /ərˌmɛ.ti.kəˈmen/ /əɾˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
herméticamente

herniar /er.niˈa/ /eɾ.niˈa/ /eɾ.niˈaɾ/ /ər.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hernia herniada herniades herniam herniant herniar herniara herniaran herniarem herniaren herniares herniareu herniaria herniarien herniaries herniarà herniaràs herniaré herniaríem herniaríeu herniassen herniasses herniassin herniassis herniat herniats herniau herniava herniaven herniaves hernie herniem hernien hernies herniessen herniesses herniessin herniessis hernieu hernii hernio hernià herniàrem herniàreu herniàs herniàssem herniàsseu herniàssim herniàssiu herniàvem herniàveu herniés herniéssem herniésseu herniéssim herniéssiu hernií herniï herniïn herniïs occ sept val v
herniarse

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
héroe

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ adj masc
heroico

heroicament /eˌɾɔj.kaˈmen/ /eˌɾɔj.kaˈment/ /əˌɾɔj.kəˈmen/ /əˌɾɔj.kəˈment/ adv
heroicamente

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n fem
heroína
Forma femenina de heroi.

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
heroína
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
hercio

hertzià /eɾ.d͡ziˈa/ /ər.d͡ziˈa/ adj masc
herciano

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
herencia
Llegat.
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
herético

hesitar /e.ziˈta/ /e.ziˈtaɾ/ /ə.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hesit hesita hesitada hesitades hesitam hesitant hesitar hesitara hesitaran hesitarem hesitaren hesitares hesitareu hesitaria hesitarien hesitaries hesitarà hesitaràs hesitaré hesitaríem hesitaríeu hesitassen hesitasses hesitassin hesitassis hesitat hesitats hesitau hesitava hesitaven hesitaves hesite hesitem hesiten hesites hesitessen hesitesses hesitessin hesitessis hesiteu hesiti hesitin hesitis hesito hesità hesitàrem hesitàreu hesitàs hesitàssem hesitàsseu hesitàssim hesitàssiu hesitàvem hesitàveu hesités hesitéssem hesitésseu hesitéssim hesitéssiu hesití occ sept val v
hesitar

heteroavaluació n fem
heteroevaluación

heterofòbia /e.te.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.tə.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
heterofobia

heterograma /e.te.ɾoˈɣɾa.ma/ /ə.tə.ɾoˈɣɾa.mə/ /ə.tə.ɾuˈɣɾa.mə/ n masc
heterograma

heterogàmia /e.te.ɾoˈɣa.mi.a/ /ə.tə.ɾoˈɣa.mi.ə/ /ə.tə.ɾuˈɣa.mi.ə/ n fem
heterogamia

heteronomia /e.te.ɾo.noˈmi.a/ /ə.tə.ɾu.nuˈmi.ə/ n fem
heteronomía

heteropatriarcat /ˌe.te.ɾo.pa.tɾi.aɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾo.pə.tɾi.əɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾu.pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
heteropatriarcado

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ adj
heterosexual

heterosexualitat /ˌe.te.ɾo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
heterosexualidad

heteròcron /e.teˈɾɔ.kɾon/ /ə.təˈɾɔ.kɾon/ /ə.təˈɾɔ.kɾun/ adj masc
heterócrono

heterònim /e.teˈɾɔ.nim/ /ə.təˈɾɔ.nim/ n masc
heterónimo

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
hiedra yedra

heurístic /ewˈɾis.tik/ /əwˈɾis.tik/ adj masc
heurístico

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// n fem
heurística

hexadecimal /eɡ.za.ðe.siˈmaɫ/ /əɡ.zə.ðə.siˈmaɫ/ adj
hexadecimal

hexaedre /eɡ.zaˈe.ðɾe/ /əɡ.zəˈɛ.ðɾə/ n masc
hexaedro

hexasíl·lab /eɡ.zaˈsi.ɫap/ /eɡ.zaˈsiɫ.ɫap/ /əɡ.zəˈsi.ɫəp/ /əɡ.zəˈsiɫ.ɫəp/ adj masc
hexasílabo
Que té sis síl·labes.

hexasíl·lab /eɡ.zaˈsi.ɫap/ /eɡ.zaˈsiɫ.ɫap/ /əɡ.zəˈsi.ɫəp/ /əɡ.zəˈsiɫ.ɫəp/ n masc
hexasílabo
Vers que de mètrica té sis síl·labes.

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
hexágono

hi hi /ˈhiˈhi/ Interjection
ji ji ji

hiat /ˈjat/ n masc
hiato

hiatal /jaˈtaɫ/ /jəˈtaɫ/ adj
hiatal
(anatomia) Relatiu a un hiat

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
hibernación

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hibern hiberna hibernada hibernades hibernam hibernant hibernar hibernara hibernaran hibernarem hibernaren hibernares hibernareu hibernaria hibernarien hibernaries hibernarà hibernaràs hibernaré hibernaríem hibernaríeu hibernassen hibernasses hibernassin hibernassis hibernat hibernats hibernau hibernava hibernaven hibernaves hiberne hibernem hibernen hibernes hibernessen hibernesses hibernessin hibernessis hiberneu hiberni hibernin hibernis hiberno hibernà hibernàrem hibernàreu hibernàs hibernàssem hibernàsseu hibernàssim hibernàssiu hibernàvem hibernàveu hibernés hibernéssem hibernésseu hibernéssim hibernéssiu hiberní occ sept val v
hibernar

hibridar /i.bɾiˈðaɾ/ /i.βɾiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hibrid hibrida hibridada hibridades hibridam hibridant hibridar hibridara hibridaran hibridarem hibridaren hibridares hibridareu hibridaria hibridarien hibridaries hibridarà hibridaràs hibridaré hibridaríem hibridaríeu hibridassen hibridasses hibridassin hibridassis hibridat hibridats hibridau hibridava hibridaven hibridaves hibride hibridem hibriden hibrides hibridessen hibridesses hibridessin hibridessis hibrideu hibridi hibridin hibridis hibrido hibridà hibridàrem hibridàreu hibridàs hibridàssem hibridàsseu hibridàssim hibridàssiu hibridàvem hibridàveu hibridés hibridéssem hibridésseu hibridéssim hibridéssiu hibridí occ sept val v
hibridar

hidrastis /iˈðɾas.tis/ n masc
hidrastis

hidrat /iˈðɾat/ n masc
hidrato

hidratació /i.ðɾa.ta.siˈo/ /i.ðɾə.tə.siˈo/ n fem
hidratación

hidratar /i.ðɾaˈta/ /i.ðɾaˈtaɾ/ /i.ðɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hidrat hidrata hidratada hidratades hidratam hidratant hidratar hidratara hidrataran hidratarem hidrataren hidratares hidratareu hidrataria hidratarien hidrataries hidratarà hidrataràs hidrataré hidrataríem hidrataríeu hidratassen hidratasses hidratassin hidratassis hidratat hidratats hidratau hidratava hidrataven hidrataves hidrate hidratem hidraten hidrates hidratessen hidratesses hidratessin hidratessis hidrateu hidrati hidratin hidratis hidrato hidratà hidratàrem hidratàreu hidratàs hidratàssem hidratàsseu hidratàssim hidratàssiu hidratàvem hidratàveu hidratés hidratéssem hidratésseu hidratéssim hidratéssiu hidratí occ sept val v
hidratar
(química) Combinar una substància amb aigua, convertir en hidrat.

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hidrógeno

hidrogenar /i.ðɾo.d͡ʒeˈnaɾ/ /i.ðɾo.ʒeˈna/ /i.ðɾu.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hidrogena hidrogenada hidrogenades hidrogenam hidrogenant hidrogenar hidrogenara hidrogenaran hidrogenarem hidrogenaren hidrogenares hidrogenareu hidrogenaria hidrogenarien hidrogenaries hidrogenarà hidrogenaràs hidrogenaré hidrogenaríem hidrogenaríeu hidrogenassen hidrogenasses hidrogenassin hidrogenassis hidrogenat hidrogenats hidrogenau hidrogenava hidrogenaven hidrogenaves hidrogene hidrogenem hidrogenen hidrogenes hidrogenessen hidrogenesses hidrogenessin hidrogenessis hidrogeneu hidrogeni hidrogenin hidrogenis hidrogeno hidrogenà hidrogenàrem hidrogenàreu hidrogenàs hidrogenàssem hidrogenàsseu hidrogenàssim hidrogenàssiu hidrogenàvem hidrogenàveu hidrogenés hidrogenéssem hidrogenésseu hidrogenéssim hidrogenéssiu hidrogení hidrogèn occ sept val v
hidrogenar

hidrolitzar /i.ðɾo.liˈd͡za/ /i.ðɾo.liˈzaɾ/ /i.ðɾu.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hidrolitz hidrolitza hidrolitzada hidrolitzades hidrolitzam hidrolitzant hidrolitzar hidrolitzara hidrolitzaran hidrolitzarem hidrolitzaren hidrolitzares hidrolitzareu hidrolitzaria hidrolitzarien hidrolitzaries hidrolitzarà hidrolitzaràs hidrolitzaré hidrolitzaríem hidrolitzaríeu hidrolitzassen hidrolitzasses hidrolitzassin hidrolitzassis hidrolitzat hidrolitzats hidrolitzau hidrolitzava hidrolitzaven hidrolitzaves hidrolitze hidrolitzem hidrolitzen hidrolitzes hidrolitzessen hidrolitzesses hidrolitzessin hidrolitzessis hidrolitzeu hidrolitzi hidrolitzin hidrolitzis hidrolitzo hidrolitzà hidrolitzàrem hidrolitzàreu hidrolitzàs hidrolitzàssem hidrolitzàsseu hidrolitzàssim hidrolitzàssiu hidrolitzàvem hidrolitzàveu hidrolitzés hidrolitzéssem hidrolitzésseu hidrolitzéssim hidrolitzéssiu hidrolitzí occ sept val v
hidrolizar

hidromel /i.ðɾoˈmɛɫ/ /i.ðɾuˈmɛɫ/ n masc
hidromiel

hidronímia /i.ðɾoˈni.mi.a/ /i.ðɾoˈni.mi.ə/ /i.ðɾuˈni.mi.ə/ n fem
hidronimia

hidropesia /i.ðɾo.peˈzi.a/ /i.ðɾo.pəˈzi.ə/ /i.ðɾu.pəˈzi.ə/ n fem
hidropesía
Malaltia causada per un dipòsit d'aigua que es fa en alguna part del cos.
Metafòricament, ànsia d'alguna cosa.

hidrostàtic /i.ðɾosˈta.tik/ /i.ðɾusˈta.tik/ adj masc
hidrostático

hidrostàtica /i.ðɾosˈta.ti.ka/ /i.ðɾosˈta.ti.kə/ /i.ðɾusˈta.ti.kə/ n fem
hidrostática

hidroxil /i.ðɾokˈsiɫ/ /i.ðɾukˈsiɫ/ n masc
hidroxilo

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ n masc
hidrónimo

hiena /ˈje.na/ n fem
hiena

hiena tacada n fem
hiena manchada

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
higiene

higiene escolar n fem
higiene escolar

higienitzar //i.d͡ʒi.e.niˈˈza/ //i.d͡ʒi.e.niˈˈzaɾ/ //i.ʒi.eˈniˈd͡.za/ //i.ʒiˈə.nidˈ.zə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) higienitz higienitza higienitzada higienitzades higienitzam higienitzant higienitzar higienitzara higienitzaran higienitzarem higienitzaren higienitzares higienitzareu higienitzaria higienitzarien higienitzaries higienitzarà higienitzaràs higienitzaré higienitzaríem higienitzaríeu higienitzassen higienitzasses higienitzassin higienitzassis higienitzat higienitzats higienitzau higienitzava higienitzaven higienitzaves higienitze higienitzem higienitzen higienitzes higienitzessen higienitzesses higienitzessin higienitzessis higienitzeu higienitzi higienitzin higienitzis higienitzo higienitzà higienitzàrem higienitzàreu higienitzàs higienitzàssem higienitzàsseu higienitzàssim higienitzàssiu higienitzàvem higienitzàveu higienitzés higienitzéssem higienitzésseu higienitzéssim higienitzéssiu higienitzí occ sept val v
higienizar

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
higiénico

higiènicament /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈment/ /i.ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈment/ adv
higiénicamente

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
hiyab

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
himno

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
hindi
Llengua parlada a l'Índia.

hioide /ˈjɔj.ðe/ /ˈjɔj.ðə/ adj
hioides

hioïdal /jo.iˈðaɫ/ /ju.iˈðaɫ/ adj
hioideo

hiperactiu /i.pe.ɾakˈtiw/ adj masc
hiperactivo

hiperactivitat n fem
hiperactividad

hiperbòlicament /i.perˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /i.peɾˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /i.peɾˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /i.pərˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /i.pəɾˌbɔ.ɫi.kəˈment/ adv
hiperbólicamente

hiperemotivitat n fem
hiperemotividad

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
hiperinflación

hipermercat /i.peɾ.meɾˈkat/ /i.pər.mərˈkat/ n masc
hipermercado

hipermèdia /i.peɾˈmɛ.ði.a/ /i.pərˈmɛ.ði.ə/ n masc
hipermedia

hiperobservar /i.pe.ɾop.serˈβa/ /i.pe.ɾop.seɾˈvaɾ/ /i.pe.ɾop.seɾˈβa/ /i.pə.ɾop.səɾˈva/ /i.pə.ɾup.sərˈba/ /i.pə.ɾup.sərˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hiperobserv hiperobserva hiperobservada hiperobservades hiperobservam hiperobservant hiperobservar hiperobservara hiperobservaran hiperobservarem hiperobservaren hiperobservares hiperobservareu hiperobservaria hiperobservarien hiperobservaries hiperobservarà hiperobservaràs hiperobservaré hiperobservaríem hiperobservaríeu hiperobservassen hiperobservasses hiperobservassin hiperobservassis hiperobservat hiperobservats hiperobservau hiperobservava hiperobservaven hiperobservaves hiperobserve hiperobservem hiperobserven hiperobserves hiperobservessen hiperobservesses hiperobservessin hiperobservessis hiperobserveu hiperobservi hiperobservin hiperobservis hiperobservo hiperobservà hiperobservàrem hiperobservàreu hiperobservàs hiperobservàssem hiperobservàsseu hiperobservàssim hiperobservàssiu hiperobservàvem hiperobservàveu hiperobservés hiperobservéssem hiperobservésseu hiperobservéssim hiperobservéssiu hiperobserví occ sept val v
hiperobservar

hiperreal /i.pe.reˈaɫ/ /i.pə.reˈaɫ/ adj
hiperreal

hipersensibilització /i.per.sen.si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /i.peɾ.sen.si.bi.ɫi.za.siˈo/ /i.pər.sən.si.βi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
hipersensibilización

hipersexualització /ˌi.per.sek.su.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ˌi.peɾ.sek.su.a.ɫi.za.siˈo/ /ˌi.pər.sək.su.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
hipersexualización

hipersexualitzar /i.per.sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /i.peɾ.sek.su.a.ɫiˈza/ /i.peɾ.sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /i.pər.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipersexualitz hipersexualitza hipersexualitzada hipersexualitzades hipersexualitzam hipersexualitzant hipersexualitzar hipersexualitzara hipersexualitzaran hipersexualitzarem hipersexualitzaren hipersexualitzares hipersexualitzareu hipersexualitzaria hipersexualitzarien hipersexualitzaries hipersexualitzarà hipersexualitzaràs hipersexualitzaré hipersexualitzaríem hipersexualitzaríeu hipersexualitzassen hipersexualitzasses hipersexualitzassin hipersexualitzassis hipersexualitzat hipersexualitzats hipersexualitzau hipersexualitzava hipersexualitzaven hipersexualitzaves hipersexualitze hipersexualitzem hipersexualitzen hipersexualitzes hipersexualitzessen hipersexualitzesses hipersexualitzessin hipersexualitzessis hipersexualitzeu hipersexualitzi hipersexualitzin hipersexualitzis hipersexualitzo hipersexualitzà hipersexualitzàrem hipersexualitzàreu hipersexualitzàs hipersexualitzàssem hipersexualitzàsseu hipersexualitzàssim hipersexualitzàssiu hipersexualitzàvem hipersexualitzàveu hipersexualitzés hipersexualitzéssem hipersexualitzésseu hipersexualitzéssim hipersexualitzéssiu hipersexualitzí occ sept val v
hipersexualizar

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hipertexto

hipertrofiar /i.per.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈaɾ/ /i.pər.tɾu.fiˈa/ /i.pəɾ.tɾo.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hipertrofia hipertrofiada hipertrofiades hipertrofiam hipertrofiant hipertrofiar hipertrofiara hipertrofiaran hipertrofiarem hipertrofiaren hipertrofiares hipertrofiareu hipertrofiaria hipertrofiarien hipertrofiaries hipertrofiarà hipertrofiaràs hipertrofiaré hipertrofiaríem hipertrofiaríeu hipertrofiassen hipertrofiasses hipertrofiassin hipertrofiassis hipertrofiat hipertrofiats hipertrofiau hipertrofiava hipertrofiaven hipertrofiaves hipertrofie hipertrofiem hipertrofien hipertrofies hipertrofiessen hipertrofiesses hipertrofiessin hipertrofiessis hipertrofieu hipertrofii hipertrofio hipertrofià hipertrofiàrem hipertrofiàreu hipertrofiàs hipertrofiàssem hipertrofiàsseu hipertrofiàssim hipertrofiàssiu hipertrofiàvem hipertrofiàveu hipertrofiés hipertrofiéssem hipertrofiésseu hipertrofiéssim hipertrofiéssiu hipertrofií hipertrofiï hipertrofiïn hipertrofiïs occ sept val v
hipertrofiar

hipertímic /i.peɾˈti.mik/ /i.pərˈti.mik/ adj masc
hipertímico

hiperventilar /i.per.βen.tiˈɫa/ /i.peɾ.ven.tiˈɫaɾ/ /i.peɾ.βen.tiˈɫa/ /i.pər.bən.tiˈɫa/ /i.pəɾ.vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hiperventil hiperventila hiperventilada hiperventilades hiperventilam hiperventilant hiperventilar hiperventilara hiperventilaran hiperventilarem hiperventilaren hiperventilares hiperventilareu hiperventilaria hiperventilarien hiperventilaries hiperventilarà hiperventilaràs hiperventilaré hiperventilaríem hiperventilaríeu hiperventilassen hiperventilasses hiperventilassin hiperventilassis hiperventilat hiperventilats hiperventilau hiperventilava hiperventilaven hiperventilaves hiperventile hiperventilem hiperventilen hiperventiles hiperventilessen hiperventilesses hiperventilessin hiperventilessis hiperventileu hiperventili hiperventilin hiperventilis hiperventilo hiperventilà hiperventilàrem hiperventilàreu hiperventilàs hiperventilàssem hiperventilàsseu hiperventilàssim hiperventilàssiu hiperventilàvem hiperventilàveu hiperventilés hiperventiléssem hiperventilésseu hiperventiléssim hiperventiléssiu hiperventilí occ sept val v
hiperventilar

hipervigilància /i.per.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /i.peɾ.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /i.peɾ.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /i.pər.bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /i.pəɾ.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
hipervigilancia
(política, tecnologia) Vigilància excessiva, extremada.

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
hiperónimo

hipnopèdia /ib.noˈpɛ.ði.a/ /ib.nuˈpɛ.ði.ə/ n fem
hipnopedia

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
hipnosis

hipnotitzador /ib.no.ti.d͡zaˈðo/ /ib.no.ti.d͡zəˈðo/ /ib.no.ti.zaˈðoɾ/ /ib.nu.ti.d͡zəˈðo/ n masc
hipnotizador

hipnotitzar /ib.no.tiˈd͡za/ /ib.no.tiˈza/ /ib.no.tiˈzaɾ/ /ib.nu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipnotitz hipnotitza hipnotitzada hipnotitzades hipnotitzam hipnotitzant hipnotitzar hipnotitzara hipnotitzaran hipnotitzarem hipnotitzaren hipnotitzares hipnotitzareu hipnotitzaria hipnotitzarien hipnotitzaries hipnotitzarà hipnotitzaràs hipnotitzaré hipnotitzaríem hipnotitzaríeu hipnotitzassen hipnotitzasses hipnotitzassin hipnotitzassis hipnotitzat hipnotitzats hipnotitzau hipnotitzava hipnotitzaven hipnotitzaves hipnotitze hipnotitzem hipnotitzen hipnotitzes hipnotitzessen hipnotitzesses hipnotitzessin hipnotitzessis hipnotitzeu hipnotitzi hipnotitzin hipnotitzis hipnotitzo hipnotitzà hipnotitzàrem hipnotitzàreu hipnotitzàs hipnotitzàssem hipnotitzàsseu hipnotitzàssim hipnotitzàssiu hipnotitzàvem hipnotitzàveu hipnotitzés hipnotitzéssem hipnotitzésseu hipnotitzéssim hipnotitzéssiu hipnotitzí occ sept val v
hipnotizar

hipoacúsia n fem
hipoacusia

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
hipocampo
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
hipocondría

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
hipocresía

hiponatrèmia /i.po.naˈtɾɛ.mi.a/ /i.po.nəˈtɾɛ.mi.ə/ /i.pu.nəˈtɾɛ.mi.ə/ n fem
hiponatremia

hipopotomonstrosesquipedaliofòbia /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.ses.ki.peˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.a/ /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.səs.ki.pəˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.βi.ə/ n fem
hipopotomonstrosesquipedaliofobia

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
hipopótamo

hiporaquis /i.poˈra.kis/ /i.puˈra.kis/ n masc
hiporraquis

hipostàticament /i.posˌta.ti.kaˈmen/ /i.posˌta.ti.kaˈment/ /i.posˌta.ti.kəˈment/ /i.pusˌta.ti.kəˈmen/ adv
hipostáticamente

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
hipoteca

hipotecable /i.po.teˈka.bɫe/ /i.po.teˈka.βɫe/ /i.po.teˈkab.bɫe/ /i.po.təˈkab.bɫə/ /i.pu.təˈka.βɫə/ /i.pu.təˈkab.bɫə/ adj
hipotecable
Que es pot hipotecar.

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipotec hipoteca hipotecada hipotecades hipotecam hipotecant hipotecar hipotecara hipotecaran hipotecarem hipotecaren hipotecares hipotecareu hipotecaria hipotecarien hipotecaries hipotecarà hipotecaràs hipotecaré hipotecaríem hipotecaríeu hipotecassen hipotecasses hipotecassin hipotecassis hipotecat hipotecats hipotecau hipotecava hipotecaven hipotecaves hipoteco hipotecà hipotecàrem hipotecàreu hipotecàs hipotecàssem hipotecàsseu hipotecàssim hipotecàssiu hipotecàvem hipotecàveu hipoteque hipotequem hipotequen hipoteques hipotequessen hipotequesses hipotequessin hipotequessis hipotequeu hipotequi hipotequin hipotequis hipotequés hipotequéssem hipotequésseu hipotequéssim hipotequéssiu hipotequí occ sept val v
hipotecar

hipotecari /i.po.teˈka.ɾi/ /i.pu.təˈka.ɾi/ adj masc
hipotecario
pertanyent a la hipoteca

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
hipotenusa

hipotèticament /i.poˌtɛ.ti.kaˈmen/ /i.poˌtɛ.ti.kaˈment/ /i.poˌtɛ.ti.kəˈment/ /i.puˌtɛ.ti.kəˈmen/ adv
hipotéticamente

hipotímic /i.poˈti.mik/ /i.puˈti.mik/ adj masc
hipotímico

hipoventilació /i.po.ven.ti.ɫa.siˈo/ /i.po.vən.ti.ɫə.siˈo/ /i.po.βen.ti.ɫa.siˈo/ /i.pu.vən.ti.ɫə.siˈo/ /i.pu.βən.ti.ɫə.siˈo/ n fem
hipoventilación

hipèrbaton /iˈpɛr.bə.tun/ /iˈpɛɾ.ba.ton/ /iˈpɛɾ.bə.ton/ n masc
hipérbaton

hipèrbola /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫa/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
hipérbola

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
hipérbole

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ adj
hipócrita
Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
hipócrita
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòcritament /iˌpɔ.kɾi.taˈmen/ /iˌpɔ.kɾi.taˈment/ /iˌpɔ.kɾi.təˈmen/ /iˌpɔ.kɾi.təˈment/ adv
hipócritamente

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
hipódromo

hipònim /iˈpɔ.nim/ n masc
hipónimo

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
hipótesis

hiragana /hi.ɾaˈɣa.na/ n masc
hiragana

hisenda pública n fem
hacienda pública

hisop /iˈzɔp/ n masc
hisopo

hispanoamericà /isˌpa.no.a.me.ɾiˈka/ /isˌpa.no.ə.mə.ɾiˈka/ /isˌpa.nu.ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
hispanoamericano
D’Hispanoamèrica.

hispanoamericà /isˌpa.no.a.me.ɾiˈka/ /isˌpa.no.ə.mə.ɾiˈka/ /isˌpa.nu.ə.mə.ɾiˈka/ n masc
hispanoamericano
Habitant o natural d’Hispanoamèrica.

hispà /isˈpa/ adj masc
hispano
(històric) Originari de la província romana d’Hispània.

hispà /isˈpa/ n masc
hispano
(històric) Persona de l’antiga Hispània.

hispànic /isˈpa.nik/ adj masc
hispánico

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) his hissa hissada hissades hissam hissant hissar hissara hissaran hissarem hissaren hissares hissareu hissaria hissarien hissaries hissarà hissaràs hissaré hissaríem hissaríeu hissassen hissasses hissassin hissassis hissat hissats hissau hissava hissaven hissaves hisse hissem hissen hisses hissessen hissesses hissessin hissessis hisseu hissi hissin hissis hisso hissà hissàrem hissàreu hissàs hissàssem hissàsseu hissàssim hissàssiu hissàvem hissàveu hissés hisséssem hissésseu hisséssim hisséssiu hissí occ sept val v
izar

histocompatibilitat /is.to.kom.pa.ti.βi.ɫiˈtat/ /is.tu.kum.pə.ti.βi.ɫiˈtat/ n fem
histocompatibilidad

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histología

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
historiador

historiar /is.to.ɾiˈa/ /is.to.ɾiˈaɾ/ /is.tu.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) historia historiada historiades historiam historiant historiar historiara historiaran historiarem historiaren historiares historiareu historiaria historiarien historiaries historiarà historiaràs historiaré historiaríem historiaríeu historiassen historiasses historiassin historiassis historiat historiats historiau historiava historiaven historiaves historie historiem historien histories historiessen historiesses historiessin historiessis historieu historii historio historià historiàrem historiàreu historiàs historiàssem historiàsseu historiàssim historiàssiu historiàvem historiàveu historiés historiéssem historiésseu historiéssim historiéssiu historií historiï historiïn historiïs occ sept val v
historiar

histosòl /is.toˈsɔɫ/ /is.tuˈsɔɫ/ n masc
histosol

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
historia
relat
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

història de vida n fem
historia de vida

històric adj masc
histórico

històricament /isˌtɔ.ɾi.kaˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kaˈment/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈment/ adv
históricamente

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ adj
hitita
Relatiu al poble hittita o a la seva llengua.

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ n masc
hitita
Llengua indoeuropea extinta del grup anatòlic pròpia del poble hittita.

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ n neut
hitita
Individu d’un poble que establí un imperi a Anatòlia en el II mil·lenni aC.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
invierno

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
invernadero

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ adj
invernal

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hivern hiverna hivernada hivernades hivernam hivernant hivernar hivernara hivernaran hivernarem hivernaren hivernares hivernareu hivernaria hivernarien hivernaries hivernarà hivernaràs hivernaré hivernaríem hivernaríeu hivernassen hivernasses hivernassin hivernassis hivernat hivernats hivernau hivernava hivernaven hivernaves hiverne hivernem hivernen hivernes hivernessen hivernesses hivernessin hivernessis hiverneu hiverni hivernin hivernis hiverno hivernà hivernàrem hivernàreu hivernàs hivernàssem hivernàsseu hivernàssim hivernàssiu hivernàvem hivernàveu hivernés hivernéssem hivernésseu hivernéssim hivernéssiu hiverní occ sept val v
invernar

ho /aw/ /ew/ /o/ /u/ /w/ /əw/ /ˈo/ pronoun
lo

hobby /ˈhɔ.βi/ n masc
hobby

hodonímia /o.ðoˈni.mi.a/ /o.ðoˈni.mi.ə/ /u.ðuˈni.mi.ə/ n fem
hodonimia

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
hola
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holandès /o.ɫənˈdəs/ /u.ɫənˈdɛs/ adj masc
holandés
Originari, pertanyent o relatiu a Holanda (regió neerlandesa).

holandès /o.ɫənˈdəs/ /u.ɫənˈdɛs/ n masc
holandés
Natural d'Holanda (regió neerlandesa).

holisme /oˈɫiz.me/ /uˈɫiz.mə/ n masc
holismo

holmi n masc
holmio

holocaust /o.ɫoˈkawst/ /u.ɫuˈkawst/ n masc
holocausto

holocàustic /o.ɫoˈkaws.tik/ /u.ɫuˈkaws.tik/ adj masc
holocáustico

holograma /o.ɫoˈɣɾa.ma/ /o.ɫoˈɣɾa.mə/ /u.ɫuˈɣɾa.mə/ n masc
holograma

holístic /oˈɫis.tik/ /uˈɫis.tik/ adj masc
holístico

hom /ˈɔm/ pronoun
se

home /ˈɔ.mə/ Interjection
hombre
Forma popular que precedeix una expressió emfàtica (pot expressar sorpresa, disconformitat, enuig, preocupació, impaciència, etc.).

home /ˈɔ.mə/ n masc
hombre varón
Persona del sexe masculí.
hombre
Marit, independentment de la situació legal.

homenatge /o.meˈna.d͡ʒe/ /o.məˈna.d͡ʒə/ /u.məˈna.d͡ʒə/ n masc
homenaje

homenatjar /o.me.naˈd͡ʒa/ /o.me.naˈd͡ʒaɾ/ /o.mə.nəˈd͡ʒa/ /u.mə.nəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) homenatge homenatgem homenatgen homenatges homenatgessen homenatgesses homenatgessin homenatgessis homenatgeu homenatgi homenatgin homenatgis homenatgés homenatgéssem homenatgésseu homenatgéssim homenatgéssiu homenatgí homenatj homenatja homenatjada homenatjades homenatjam homenatjant homenatjar homenatjara homenatjaran homenatjarem homenatjaren homenatjares homenatjareu homenatjaria homenatjarien homenatjaries homenatjarà homenatjaràs homenatjaré homenatjaríem homenatjaríeu homenatjassen homenatjasses homenatjassin homenatjassis homenatjat homenatjats homenatjau homenatjava homenatjaven homenatjaves homenatjo homenatjà homenatjàrem homenatjàreu homenatjàs homenatjàssem homenatjàsseu homenatjàssim homenatjàssiu homenatjàvem homenatjàveu occ sept val v
homenajear

homenejar /o.me.neˈd͡ʒa/ /o.me.neˈd͡ʒaɾ/ /u.mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) homenege homenegem homenegen homeneges homenegessen homenegesses homenegessin homenegessis homenegeu homenegi homenegin homenegis homenegés homenegéssem homenegésseu homenegéssim homenegéssiu homenegí homeneig homeneja homenejada homenejades homenejam homenejant homenejar homenejara homenejaran homenejarem homenejaren homenejares homenejareu homenejaria homenejarien homenejaries homenejarà homenejaràs homenejaré homenejaríem homenejaríeu homenejassen homenejasses homenejassin homenejassis homenejat homenejats homenejau homenejava homenejaven homenejaves homenejo homenejà homenejàrem homenejàreu homenejàs homenejàssem homenejàsseu homenejàssim homenejàssiu homenejàvem homenejàveu occ sept val v
hombrear

homeostàtic /o.me.osˈta.tik/ /o.mə.osˈta.tik/ /u.mə.usˈta.tik/ adj masc
homeostático

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
homeostasis

homicida /o.miˈsi.ða/ /o.miˈsi.ðə/ /u.miˈsi.ðə/ adj
homicida
Relatiu a l’homicidi.

homicida /o.miˈsi.ða/ /o.miˈsi.ðə/ /u.miˈsi.ðə/ n neut
homicida
Qui comet un homicidi.

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
homicidio

homo /ˈo.mo/ /ˈɔ.mo/ /ˈɔ.mu/ adj
homo

homofonia /o.mo.foˈni.a/ /o.mo.foˈni.ə/ /u.mu.fuˈni.ə/ n fem
homofonía

homogeneïtzar /o.mo.d͡ʒe.ne.iˈza/ /o.mo.d͡ʒe.ne.iˈzaɾ/ /o.mo.ʒe.ne.iˈd͡za/ /o.mo.ʒə.nə.iˈd͡za/ /u.mu.ʒə.nə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) homogeneïtz homogeneïtza homogeneïtzada homogeneïtzades homogeneïtzam homogeneïtzant homogeneïtzar homogeneïtzara homogeneïtzaran homogeneïtzarem homogeneïtzaren homogeneïtzares homogeneïtzareu homogeneïtzaria homogeneïtzarien homogeneïtzaries homogeneïtzarà homogeneïtzaràs homogeneïtzaré homogeneïtzaríem homogeneïtzaríeu homogeneïtzassen homogeneïtzasses homogeneïtzassin homogeneïtzassis homogeneïtzat homogeneïtzats homogeneïtzau homogeneïtzava homogeneïtzaven homogeneïtzaves homogeneïtze homogeneïtzem homogeneïtzen homogeneïtzes homogeneïtzessen homogeneïtzesses homogeneïtzessin homogeneïtzessis homogeneïtzeu homogeneïtzi homogeneïtzin homogeneïtzis homogeneïtzo homogeneïtzà homogeneïtzàrem homogeneïtzàreu homogeneïtzàs homogeneïtzàssem homogeneïtzàsseu homogeneïtzàssim homogeneïtzàssiu homogeneïtzàvem homogeneïtzàveu homogeneïtzés homogeneïtzéssem homogeneïtzésseu homogeneïtzéssim homogeneïtzéssiu homogeneïtzí occ sept val v
homogeneizar

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ homogènia adj masc
homogéneo

homogèniament /o.moˌd͡ʒɛ.ni.aˈmen/ /o.moˌd͡ʒɛ.ni.aˈment/ /o.moˌʒɛ.ni.aˈmen/ /o.moˌʒɛ.ni.əˈment/ /u.muˌʒɛ.ni.əˈmen/ adv
homogéneamente

homologació /o.mo.ɫo.ɣa.siˈo/ /o.mo.ɫo.ɣə.siˈo/ /u.mu.ɫu.ɣə.siˈo/ n fem
homologación

homologar /o.mo.ɫoˈɣa/ /o.mo.ɫoˈɣaɾ/ /u.mu.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) homolog homologa homologada homologades homologam homologant homologar homologara homologaran homologarem homologaren homologares homologareu homologaria homologarien homologaries homologarà homologaràs homologaré homologaríem homologaríeu homologassen homologasses homologassin homologassis homologat homologats homologau homologava homologaven homologaves homologo homologue homologuem homologuen homologues homologuessen homologuesses homologuessin homologuessis homologueu homologui homologuin homologuis homologués homologuéssem homologuésseu homologuéssim homologuéssiu homologuí homologà homologàrem homologàreu homologàs homologàssem homologàsseu homologàssim homologàssiu homologàvem homologàveu occ sept val v
homologar
Contrastar els compliment de determinats requisits oficials.

homonímia /o.moˈni.mi.a/ /o.moˈni.mi.ə/ /u.muˈni.mi.ə/ n fem
homonimia

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homosexual
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homosexual
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homosexualidad

homosexualitzar /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈza/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) homosexualitz homosexualitza homosexualitzada homosexualitzades homosexualitzam homosexualitzant homosexualitzar homosexualitzara homosexualitzaran homosexualitzarem homosexualitzaren homosexualitzares homosexualitzareu homosexualitzaria homosexualitzarien homosexualitzaries homosexualitzarà homosexualitzaràs homosexualitzaré homosexualitzaríem homosexualitzaríeu homosexualitzassen homosexualitzasses homosexualitzassin homosexualitzassis homosexualitzat homosexualitzats homosexualitzau homosexualitzava homosexualitzaven homosexualitzaves homosexualitze homosexualitzem homosexualitzen homosexualitzes homosexualitzessen homosexualitzesses homosexualitzessin homosexualitzessis homosexualitzeu homosexualitzi homosexualitzin homosexualitzis homosexualitzo homosexualitzà homosexualitzàrem homosexualitzàreu homosexualitzàs homosexualitzàssem homosexualitzàsseu homosexualitzàssim homosexualitzàssiu homosexualitzàvem homosexualitzàveu homosexualitzés homosexualitzéssem homosexualitzésseu homosexualitzéssim homosexualitzéssiu homosexualitzí occ sept val v
homosexualizar

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ adj masc
homófono
D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ adj masc
homógrafo
Dit d'aquelles paraules que tenen una mateixa grafia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
homógrafo
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homòleg /oˈmɔ.ɫek/ /oˈmɔ.ɫək/ /uˈmɔ.ɫək/ adj
homólogo

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
homónimo

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ adj masc
hondureño
Relatiu o pertanyent a Hondures.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ n masc
hondureño
Persona que habita o és originària d'Hondures.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
honesto

honestament /oˌnes.taˈmen/ /oˌnes.taˈment/ /oˌnes.təˈment/ /uˌnes.təˈmen/ adv
honestamente

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
honestidad

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
húngaro
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
húngaro
Natural d'Hongria.
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

hongkonguès /ˌhɔŋˌkɔŋˈɡes/ /ˌhɔŋˌkɔŋˈɡəs/ /ˌhɔŋˌkɔŋˈɡɛs/ adj masc
hongkonés
Relatiu o pertanyent a Hong Kong.

hongkonguès /ˌhɔŋˌkɔŋˈɡes/ /ˌhɔŋˌkɔŋˈɡəs/ /ˌhɔŋˌkɔŋˈɡɛs/ n masc
hongkonés
Persona que habita o és originària de Hong Kong.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
honor
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

honorablement /o.noˌɾa.bɫeˈment/ /o.noˌɾa.βɫeˈmen/ /o.noˌɾab.bɫeˈmen/ /o.noˌɾab.bɫəˈment/ /u.nuˌɾa.βɫəˈmen/ /u.nuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
honorablemente

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ adj masc
honorario

honorificar /o.no.ɾi.fiˈka/ /o.no.ɾi.fiˈkaɾ/ /u.nu.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) honorific honorifica honorificada honorificades honorificam honorificant honorificar honorificara honorificaran honorificarem honorificaren honorificares honorificareu honorificaria honorificarien honorificaries honorificarà honorificaràs honorificaré honorificaríem honorificaríeu honorificassen honorificasses honorificassin honorificassis honorificat honorificats honorificau honorificava honorificaven honorificaves honorifico honorificà honorificàrem honorificàreu honorificàs honorificàssem honorificàsseu honorificàssim honorificàssiu honorificàvem honorificàveu honorifique honorifiquem honorifiquen honorifiques honorifiquessen honorifiquesses honorifiquessin honorifiquessis honorifiqueu honorifiqui honorifiquin honorifiquis honorifiqués honorifiquéssem honorifiquésseu honorifiquéssim honorifiquéssiu honorifiquí occ sept val v
honorificar

honorífic /o.noˈɾi.fik/ /u.nuˈɾi.fik/ adj masc
honorífico
que dona honor

honoríficament /o.noˌɾi.fi.kaˈmen/ /o.noˌɾi.fi.kaˈment/ /o.noˌɾi.fi.kəˈment/ /u.nuˌɾi.fi.kəˈmen/ adv
honoríficamente

honradament /onˌra.ðaˈmen/ /onˌra.ðaˈment/ /onˌra.ðəˈment/ /unˌra.ðəˈmen/ adv
honradamente

honrar /onˈra/ /onˈraɾ/ /unˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) honr honra honrada honrades honram honrant honrar honrara honraran honrarem honraren honrares honrareu honraria honrarien honraries honrarà honraràs honraré honraríem honraríeu honrassen honrasses honrassin honrassis honrat honrats honrau honrava honraven honraves honre honrem honren honres honressen honresses honressin honressis honreu honri honrin honris honro honrà honràrem honràreu honràs honràssem honràsseu honràssim honràssiu honràvem honràveu honrés honréssem honrésseu honréssim honréssiu honrí occ sept val v
honrar

honrat adj masc
honrado

honrosament /onˌro.zaˈmen/ /onˌro.zaˈment/ /onˌro.zəˈment/ /unˌro.zəˈmen/ adv
honrosamente

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
hockey

hoquei sala n masc
hockey sala

hoquei sobre gel n masc
hockey sobre hielo

hoquei sobre herba n masc
hockey

hoquei sobre patins n masc
hockey sobre patines

hoquei sobre patins en línia n masc
hockey en línea

hoquei subaquàtic n masc
hockey subacuático

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
hora

horabaixa /ˌɔ.ɾaˈbaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβa.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾəˈβa.ʃə/ n
tarde
(literari) Hora pròxima a la posta de sol.

horari escolar n masc
horario escolar

horari lectiu n masc
horario lectivo

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
horizontal

horitzontalment /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈment/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈment/ /u.ɾi.d͡zunˌtaɫˈmen/ adv
horizontalmente

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
horizonte

hormogoni /or.moˈɣɔ.ni/ /or.muˈɣɔ.ni/ n masc
hormogonio

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormona

hormonal /oɾ.moˈnaɫ/ /ur.muˈnaɫ/ adj
hormonal

hornabec /oɾ.naˈbɛk/ /oɾ.nəˈbɛk/ /ur.nəˈbɛk/ /ur.nəˈβɛk/ n masc
hornabeque

horrendíssim /o.renˈdi.sim/ /o.rənˈdi.sim/ /u.rənˈdi.sim/ adj masc
horrendísimo

horrible /oˈri.bɫe/ /oˈri.βɫe/ /oˈrib.bɫe/ /oˈrib.bɫə/ /uˈri.βɫə/ /uˈrib.bɫə/ adj
horrible

horriblement /oˌri.bɫeˈment/ /oˌri.βɫeˈmen/ /oˌrib.bɫeˈmen/ /oˌrib.bɫəˈment/ /uˌri.βɫəˈmen/ /uˌrib.bɫəˈmen/ adv
horriblemente

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
horror

horroritzar /o.ro.ɾiˈd͡za/ /o.ro.ɾiˈza/ /o.ro.ɾiˈzaɾ/ /u.ru.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) horroritz horroritza horroritzada horroritzades horroritzam horroritzant horroritzar horroritzara horroritzaran horroritzarem horroritzaren horroritzares horroritzareu horroritzaria horroritzarien horroritzaries horroritzarà horroritzaràs horroritzaré horroritzaríem horroritzaríeu horroritzassen horroritzasses horroritzassin horroritzassis horroritzat horroritzats horroritzau horroritzava horroritzaven horroritzaves horroritze horroritzem horroritzen horroritzes horroritzessen horroritzesses horroritzessin horroritzessis horroritzeu horroritzi horroritzin horroritzis horroritzo horroritzà horroritzàrem horroritzàreu horroritzàs horroritzàssem horroritzàsseu horroritzàssim horroritzàssiu horroritzàvem horroritzàveu horroritzés horroritzéssem horroritzésseu horroritzéssim horroritzéssiu horroritzí occ sept val v
horrorizar
Causar horror.

horrorosament /o.roˌɾo.zaˈmen/ /o.roˌɾo.zaˈment/ /o.roˌɾo.zəˈment/ /u.ruˌɾo.zəˈmen/ adv
horrorosamente

hort /ˈɔrt/ n masc
huerto
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hort escolar n masc
huerto escolar

horta /ˈɔr.ta/ /ˈɔr.tə/ /ˈɔɾ.ta/ /ˈɔɾ.tɔ/ n fem
huerta

hortal /oɾˈtaɫ/ /urˈtaɫ/ n masc
cortinal

hortalissa /oɾ.taˈɫi.sa/ /oɾ.təˈɫi.sə/ /ur.təˈɫi.sə/ n fem
hortaliza

hospici /osˈpi.si/ /usˈpi.si/ n masc
hospicio

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
hospital nosocomio
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalitzar /os.pi.ta.liˈd͡za/ /os.pi.ta.liˈzaɾ/ /us.pi.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hospitalitz hospitalitza hospitalitzada hospitalitzades hospitalitzam hospitalitzant hospitalitzar hospitalitzara hospitalitzaran hospitalitzarem hospitalitzaren hospitalitzares hospitalitzareu hospitalitzaria hospitalitzarien hospitalitzaries hospitalitzarà hospitalitzaràs hospitalitzaré hospitalitzaríem hospitalitzaríeu hospitalitzassen hospitalitzasses hospitalitzassin hospitalitzassis hospitalitzat hospitalitzats hospitalitzau hospitalitzava hospitalitzaven hospitalitzaves hospitalitze hospitalitzem hospitalitzen hospitalitzes hospitalitzessen hospitalitzesses hospitalitzessin hospitalitzessis hospitalitzeu hospitalitzi hospitalitzin hospitalitzis hospitalitzo hospitalitzà hospitalitzàrem hospitalitzàreu hospitalitzàs hospitalitzàssem hospitalitzàsseu hospitalitzàssim hospitalitzàssiu hospitalitzàvem hospitalitzàveu hospitalitzés hospitalitzéssem hospitalitzésseu hospitalitzéssim hospitalitzéssiu hospitalitzí occ sept val v
hospitalizar

hospitalàriament /os.pi.taˌɫa.ɾi.aˈmen/ /os.pi.taˌɫa.ɾi.aˈment/ /os.pi.təˌɫa.ɾi.əˈment/ /us.pi.təˌɫa.ɾi.əˈmen/ adv
hospitalariamente

host /ˈɔst/ n fem
hueste

hostal /osˈtaɫ/ /usˈtaɫ/ n masc
hostal

hostaler /os.taˈɫe/ /os.taˈɫeɾ/ /os.təˈɫe/ /us.təˈɫe/ n masc
hostalero

hostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n masc
huesped
Persona que s'allotja en casa aliena.
hospedaje
Lloc on allotjar-se, especialment si s'ha de passar la nit.

hostatjar /os.taˈd͡ʒa/ /os.taˈd͡ʒaɾ/ /os.təˈd͡ʒa/ /us.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hostatge hostatgem hostatgen hostatges hostatgessen hostatgesses hostatgessin hostatgessis hostatgeu hostatgi hostatgin hostatgis hostatgés hostatgéssem hostatgésseu hostatgéssim hostatgéssiu hostatgí hostatj hostatja hostatjada hostatjades hostatjam hostatjant hostatjar hostatjara hostatjaran hostatjarem hostatjaren hostatjares hostatjareu hostatjaria hostatjarien hostatjaries hostatjarà hostatjaràs hostatjaré hostatjaríem hostatjaríeu hostatjassen hostatjasses hostatjassin hostatjassis hostatjat hostatjats hostatjau hostatjava hostatjaven hostatjaves hostatjo hostatjà hostatjàrem hostatjàreu hostatjàs hostatjàssem hostatjàsseu hostatjàssim hostatjàssiu hostatjàvem hostatjàveu occ sept val v
hospedar hospedarse
Rebre hostes a casa donant-los allotjament.

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
huésped
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hoste de pista n masc
azafato de pista

hostiar /os.tiˈa/ /os.tiˈaɾ/ /us.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. hostia hostiada hostiades hostiant hostiar hostiar-se hostiara hostiaran hostiarem hostiaren hostiares hostiareu hostiaria hostiarien hostiaries hostiarà hostiaràs hostiaré hostiaríem hostiaríeu hostiassen hostiasses hostiat hostiats hostiava hostiaven hostiaves hostie hostiem hostien hosties hostiessen hostiesses hostiessin hostiessis hostieu hostio hostià hostiàrem hostiàreu hostiàssem hostiàsseu hostiàvem hostiàveu hostiés hostiéssem hostiésseu hostiéssim hostiéssiu hostií hostiï hostiïn hostiïs occ val val (1) v
hostiar

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
hostilidad

hostilitzar /os.ti.liˈd͡za/ /os.ti.liˈzaɾ/ /us.ti.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hostilitz hostilitza hostilitzada hostilitzades hostilitzam hostilitzant hostilitzar hostilitzara hostilitzaran hostilitzarem hostilitzaren hostilitzares hostilitzareu hostilitzaria hostilitzarien hostilitzaries hostilitzarà hostilitzaràs hostilitzaré hostilitzaríem hostilitzaríeu hostilitzassen hostilitzasses hostilitzassin hostilitzassis hostilitzat hostilitzats hostilitzau hostilitzava hostilitzaven hostilitzaves hostilitze hostilitzem hostilitzen hostilitzes hostilitzessen hostilitzesses hostilitzessin hostilitzessis hostilitzeu hostilitzi hostilitzin hostilitzis hostilitzo hostilitzà hostilitzàrem hostilitzàreu hostilitzàs hostilitzàssem hostilitzàsseu hostilitzàssim hostilitzàssiu hostilitzàvem hostilitzàveu hostilitzés hostilitzéssem hostilitzésseu hostilitzéssim hostilitzéssiu hostilitzí occ sept val v
hostilizar

hostilment /osˌtiɫˈmen/ /osˌtiɫˈment/ /usˌtiɫˈmen/ adv
hostilmente

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
hotel albergue

hotel rural n masc
hotel rural

hoteler /o.teˈɫe/ /o.teˈɫeɾ/ /o.təˈɫe/ /u.təˈɫe/ adj masc
hotelero

hrívnia /ˈχɾif.ni.a/ n fem
hryvnia

humanament /uˌma.naˈmen/ /uˌma.naˈment/ /uˌma.nəˈmen/ /uˌma.nəˈment/ adv
humanamente

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
humanidad

humanitats n fem
humanidades

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humanitz humanitza humanitzada humanitzades humanitzam humanitzant humanitzar humanitzara humanitzaran humanitzarem humanitzaren humanitzares humanitzareu humanitzaria humanitzarien humanitzaries humanitzarà humanitzaràs humanitzaré humanitzaríem humanitzaríeu humanitzassen humanitzasses humanitzassin humanitzassis humanitzat humanitzats humanitzau humanitzava humanitzaven humanitzaves humanitze humanitzem humanitzen humanitzes humanitzessen humanitzesses humanitzessin humanitzessis humanitzeu humanitzi humanitzin humanitzis humanitzo humanitzà humanitzàrem humanitzàreu humanitzàs humanitzàssem humanitzàsseu humanitzàssim humanitzàssiu humanitzàvem humanitzàveu humanitzés humanitzéssem humanitzésseu humanitzéssim humanitzéssiu humanitzí occ sept val v
humanizar
Adquirir qualitats humanes.
humanar
(pronominal) Fer-se humà, en referència al fill de Déu.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ adj
humanoide
Que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ n neut
humanoide
Ésser que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humil /uˈmiɫ/ adj
humilde
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.
De baixa renda o condició social, pobre.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
humillación

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humilia humiliada humiliades humiliam humiliant humiliar humiliara humiliaran humiliarem humiliaren humiliares humiliareu humiliaria humiliarien humiliaries humiliarà humiliaràs humiliaré humiliaríem humiliaríeu humiliassen humiliasses humiliassin humiliassis humiliat humiliats humiliau humiliava humiliaven humiliaves humilie humiliem humilien humilies humiliessen humiliesses humiliessin humiliessis humilieu humilii humilio humilià humiliàrem humiliàreu humiliàs humiliàssem humiliàsseu humiliàssim humiliàssiu humiliàvem humiliàveu humiliés humiliéssem humiliésseu humiliéssim humiliéssiu humilií humiliï humiliïn humiliïs occ sept val v
humillar
Abaixar, inclinar alguna part del cos en senyal de submissió i acatament.
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.
humillarse
(pronominal) Fer actes d'humilitat.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
humildad

humilment /uˌmiɫˈmen/ /uˌmiɫˈment/ adv
humildemente

humit /uˈmit/ adj masc
húmedo
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
humedad

humitejar /u.mi.teˈd͡ʒa/ /u.mi.teˈd͡ʒaɾ/ /u.mi.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) humitege humitegem humitegen humiteges humitegessen humitegesses humitegessin humitegessis humitegeu humitegi humitegin humitegis humitegés humitegéssem humitegésseu humitegéssim humitegéssiu humitegí humiteig humiteja humitejada humitejades humitejam humitejant humitejar humitejara humitejaran humitejarem humitejaren humitejares humitejareu humitejaria humitejarien humitejaries humitejarà humitejaràs humitejaré humitejaríem humitejaríeu humitejassen humitejasses humitejassin humitejassis humitejat humitejats humitejau humitejava humitejaven humitejaves humitejo humitejà humitejàrem humitejàreu humitejàs humitejàssem humitejàsseu humitejàssim humitejàssiu humitejàvem humitejàveu occ sept val v
humedecer

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
humor
Qualsevol líquid d'un ésser viu, sigui normal o patològic.
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humorístic /u.moˈɾis.tik/ /u.muˈɾis.tik/ adj masc
humorístico

humorísticament /u.moˌɾis.ti.kaˈmen/ /u.moˌɾis.ti.kaˈment/ /u.moˌɾis.ti.kəˈment/ /u.muˌɾis.ti.kəˈmen/ adv
humorísticamente

humà adj masc
humano
Relatiu o pertanyent als homes i dones i a la seva espècie.

humà n masc
humano

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
huracán

hutu /ˈu.tu/ n neut
hutu

hàbil /ˈa.βiɫ/ adj
hábil
Apte, adequat, a propòsit.
Destre, capaç, intel·ligent.

hàbilment /ˌa.biɫˈmen/ /ˌa.biɫˈment/ /ˌa.βiɫˈmen/ adv
hábilmente

hàbit d'estudi n masc
hábito de estudio

hàbit de lectura n masc
hábito de lectura

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ n masc
hábitat
Localització on viu la població humana.
Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hàl·lux /ˈa.ɫuks/ /ˈaɫ.ɫuks/ n masc
pulgar

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
hámster

hàpax /ˈa.paks/ /ˈa.pəks/ n masc
hápax

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
hernia

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
híbrido
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

híligaynon /ˈi.ɫi.ɣaj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.nun/ n masc
hiligainón
Llengua parlada a les Filipines.

hípica /ˈi.pi.ka/ /ˈi.pi.kə/ n fem
hípica

hòmens n masc
hombres
Especialment en valencià i eivissenc, plural d'home; homes.

hòrrid /ˈɔ.rit/ adj masc
hórrido
Que causa por o estupor.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ Interjection
hostia
(vulgarisme) Exclamació de sorpresa.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
hostia
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.
(vulgarisme) Cop fort, bufetada.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
húmero

hússar /ˈu.saɾ/ /ˈu.sər/ n masc
húsar
Membre d'algunes unitats de cavalleria (motoritzada) modernes, les quals en altres èpoques estaven formades per hússars de la primera accepció.

i conjunction
y e
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

i n fem
i
Tercera vocal.

i ara Interjection
cómo

i encara adv
menos mal
Afortunadament perquè hauria pogut ser pitjor.

i grega n fem
ye

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ n masc
yayo
(infantil) Avi.

ianqui n neut
yanqui

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
yarda
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

iber /iˈβer/ n masc
ibero

ibèric /iˈβɛ.ɾik/ adj masc
ibérico

ibèric /iˈβɛ.ɾik/ n masc
ibero

ibídem /iˈbi.ðem/ /iˈβi.ðəm/ adv
ibídem

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
icono ícono

iconicitat /i.ko.ni.siˈtat/ /i.ku.ni.siˈtat/ n fem
iconicidad

iconoclasta /i.ko.noˈkɫas.ta/ /i.ku.nuˈkɫas.tə/ n neut
iconoclasta

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
iconografía

icosaedre /i.ko.zaˈe.ðɾe/ /i.ko.zəˈɛ.ðɾə/ /i.ku.zəˈɛ.ðɾə/ n masc
icosaedro

icositetraedre /i.ko.zi.te.tɾaˈe.ðɾe/ /i.ko.zi.tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ /i.ku.zi.tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ n masc
icositetraedro

ics /ˈiks/ n fem
equis

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
ictericia

ictus /ˈik.tus/ n masc
ictus

icònic /iˈkɔ.nik/ adj masc
icónico

idea /iˈðe.a/ n fem
idea
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

idea principal n fem
idea principal

idea secundària n fem
idea secundaria

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
ideal
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
ideal
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.
Idea o conjunt d'idees considerades per una persona o grup com a objectiu principal i final.

ideal de l'educació n masc
ideal de la educación

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
idealismo

idealitzar /i.ðe.a.lidˈza/ /i.ðe.a.liˈzaɾ/ /i.ðe.ə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idealitz idealitza idealitzada idealitzades idealitzam idealitzant idealitzar idealitzara idealitzaran idealitzarem idealitzaren idealitzares idealitzareu idealitzaria idealitzarien idealitzaries idealitzarà idealitzaràs idealitzaré idealitzaríem idealitzaríeu idealitzassen idealitzasses idealitzassin idealitzassis idealitzat idealitzats idealitzau idealitzava idealitzaven idealitzaves idealitze idealitzem idealitzen idealitzes idealitzessen idealitzesses idealitzessin idealitzessis idealitzeu idealitzi idealitzin idealitzis idealitzo idealitzà idealitzàrem idealitzàreu idealitzàs idealitzàssem idealitzàsseu idealitzàssim idealitzàssiu idealitzàvem idealitzàveu idealitzés idealitzéssem idealitzésseu idealitzéssim idealitzéssiu idealitzí occ sept val v
idealizar

idealment /i.ðeˌaɫˈmen/ /i.ðeˌaɫˈment/ adv
idealmente

idear /i.ðeˈa/ /i.ðeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idea ideada ideades ideam ideant idear ideara idearan idearem idearen ideares ideareu idearia idearien idearies idearà idearàs idearé idearíem idearíeu ideassen ideasses ideassin ideassis ideat ideats ideau ideava ideaven ideaves idee ideem ideen idees ideessen ideesses ideessin ideessis ideeu idei ideo ideà ideàrem ideàreu ideàs ideàssem ideàsseu ideàssim ideàssiu ideàvem ideàveu ideés ideéssem ideésseu ideéssim ideéssiu ideí ideï ideïn ideïs occ sept val v
idear

ideari educatiu n masc
ideario educativo

identificador /i.ðen.ti.fi.kaˈðo/ /i.ðen.ti.fi.kaˈðoɾ/ /i.ðən.ti.fi.kəˈðo/ adj masc
identificativo

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) identific identifica identificada identificades identificam identificant identificar identificara identificaran identificarem identificaren identificares identificareu identificaria identificarien identificaries identificarà identificaràs identificaré identificaríem identificaríeu identificassen identificasses identificassin identificassis identificat identificats identificau identificava identificaven identificaves identifico identificà identificàrem identificàreu identificàs identificàssem identificàsseu identificàssim identificàssiu identificàvem identificàveu identifique identifiquem identifiquen identifiques identifiquessen identifiquesses identifiquessin identifiquessis identifiqueu identifiqui identifiquin identifiquis identifiqués identifiquéssem identifiquésseu identifiquéssim identifiquéssiu identifiquí occ sept val v
identificar

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
identidad

identitat cultural n fem
identidad cultural

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ideología

idil·li /iˈðiɫ.ɫi/ n masc
idilio

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
idiolecto

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
idioma
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiopatia /i.ði.o.paˈti.a/ /i.ði.u.pəˈti.ə/ n fem
idiopatia

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ adj masc
idiopático

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
idiosincrasia

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ adj
idiota
(medicina) Dit de qui pateix idiòcia.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
idiota
(pejoratiu) estúpid

ido /ˈi.ðo/ /ˈi.ðu/ n masc
ido

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idolatr idolatra idolatrada idolatrades idolatram idolatrant idolatrar idolatrara idolatraran idolatrarem idolatraren idolatrares idolatrareu idolatraria idolatrarien idolatraries idolatrarà idolatraràs idolatraré idolatraríem idolatraríeu idolatrassen idolatrasses idolatrassin idolatrassis idolatrat idolatrats idolatrau idolatrava idolatraven idolatraves idolatre idolatrem idolatren idolatres idolatressen idolatresses idolatressin idolatressis idolatreu idolatri idolatrin idolatris idolatro idolatrà idolatràrem idolatràreu idolatràs idolatràssem idolatràsseu idolatràssim idolatràssiu idolatràvem idolatràveu idolatrés idolatréssem idolatrésseu idolatréssim idolatréssiu idolatrí occ sept val v
idolatrar

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
idolatría

idoneïtat /i.ðo.ne.iˈtat/ /i.ðo.nə.iˈtat/ /i.ðo.nə.iˈðat/ /i.ðu.nə.iˈtat/ n fem
idoneidad

idèntic adj masc
idéntico

idènticament /iˌðɛn.ti.kaˈmen/ /iˌðɛn.ti.kaˈment/ /iˌðɛn.ti.kəˈmen/ /iˌðɛn.ti.kəˈment/ adv
idénticamente

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ adj masc
idílico

ieisme /jeˈiz.me/ /jəˈiz.mə/ n masc
yeísmo
Pronúncia sistemàtica del grup ll com a i semiconsonant.

ien /ˈjen/ n masc
yen

iglú /iˈɣɫu/ n masc
iglú
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

igni /ˈiŋ.ni/ /ˈiɡ.ni/ ígnia adj masc
ígneo

ignominiosament /iŋ.no.mi.niˌo.zaˈmen/ /iŋ.no.mi.niˌo.zəˈment/ /iŋ.nu.mi.niˌo.zəˈmen/ /iɡ.no.mi.niˌo.zaˈmen/ /iɡ.no.mi.niˌo.zaˈment/ adv
ignominiosamente

ignorant /iŋ.noˈɾan/ /iŋ.noˈɾant/ /iŋ.nuˈɾan/ /iɡ.noˈɾan/ /iɡ.noˈɾant/ adj
ignorante

ignorantment /iŋ.noˌɾamˈmen/ /iŋ.noˌɾamˈment/ /iŋ.nuˌɾamˈmen/ /iɡ.noˌɾamˈmen/ /iɡ.noˌɾamˈment/ adv
ignorantemente

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ignor ignora ignorada ignorades ignoram ignorant ignorar ignorara ignoraran ignorarem ignoraren ignorares ignorareu ignoraria ignorarien ignoraries ignorarà ignoraràs ignoraré ignoraríem ignoraríeu ignorassen ignorasses ignorassin ignorassis ignorat ignorats ignorau ignorava ignoraven ignoraves ignore ignorem ignoren ignores ignoressen ignoresses ignoressin ignoressis ignoreu ignori ignorin ignoris ignoro ignorà ignoràrem ignoràreu ignoràs ignoràssem ignoràsseu ignoràssim ignoràssiu ignoràvem ignoràveu ignorés ignoréssem ignorésseu ignoréssim ignoréssiu ignorí occ sept val v
ignorar
No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
ignorancia

ignívom /iŋˈni.vom/ /iŋˈni.vum/ /iŋˈni.βom/ /iŋˈni.βum/ /iɡˈni.vom/ /iɡˈni.βom/ adj masc
ignívomo
Que vomita foc (en un context poètic).

igual /iˈɣwaɫ/ adj
igual
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igual /iˈɣwaɫ/ n masc
igual
Persona considerada del mateix rang que una altra.
Signe emprat en matemàtiques per equiparar dues expressions numèriques o algebraiques.

igualar /i.ɣwaˈɫa/ /i.ɣwaˈɫaɾ/ /i.ɣwəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) igual iguala igualada igualades igualam igualant igualar igualara igualaran igualarem igualaren igualares igualareu igualaria igualarien igualaries igualarà igualaràs igualaré igualaríem igualaríeu igualassen igualasses igualassin igualassis igualat igualats igualau igualava igualaven igualaves iguale igualem igualen iguales igualessen igualesses igualessin igualessis igualeu iguali igualin igualis igualo igualà igualàrem igualàreu igualàs igualàssem igualàsseu igualàssim igualàssiu igualàvem igualàveu igualés igualéssem igualésseu igualéssim igualéssiu igualí occ sept val v
igualar
Fer que diverses coses es tornin iguals, posar al mateix nivell.
Aplanar, posar a nivell, compensar, equilibrar.
Ser igual una persona o cosa a una altra.

igualat /i.ɣwaˈɫat/ /i.ɣwəˈɫat/ adj masc
apretado

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
igualmente

iguals /iˈɣwaɫs/ adv
iguales

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
igualdad

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
iguana

ikastola /i.kasˈtɔ.ɫa/ /i.kəsˈtɔ.ɫə/ n fem
ikastola

ikurriña /i.kuˈri.ɲa/ /i.kuˈri.ɲə/ n fem
ikurriña

ili /ˈi.ɫi/ n masc
íleon
ilion

illa /ˈi.ʎa/ n fem
isla
Porció de terra isolada per la mar.
manzana
Conjunt de cases.

illes Balears pn
islas Baleares

illes Cook pn
Islas Cook

illes Malvines pn
Islas Malvinas

illes Mariannes Septentrionals pn
Islas Marianas del Norte

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ pn
Islas Marshall
Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

illes Verges britàniques pn
Islas Vírgenes Británicas

illes Verges nord-americanes pn
Islas Vírgenes de los Estados Unidos

illot /iˈʎɔt/ n masc
islote

il·latiu /i.ɫaˈtiw/ /i.ɫəˈtiw/ /iɫ.ɫaˈtiw/ /iɫ.ɫəˈtiw/ n masc
ilativo

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
ilegal

il·legalitat /i.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
ilegalidad

il·legalitzar /i.ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /i.ɫe.ɣa.ɫiˈza/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈzaɾ/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) il·legalitz il·legalitza il·legalitzada il·legalitzades il·legalitzam il·legalitzant il·legalitzar il·legalitzara il·legalitzaran il·legalitzarem il·legalitzaren il·legalitzares il·legalitzareu il·legalitzaria il·legalitzarien il·legalitzaries il·legalitzarà il·legalitzaràs il·legalitzaré il·legalitzaríem il·legalitzaríeu il·legalitzassen il·legalitzasses il·legalitzassin il·legalitzassis il·legalitzat il·legalitzats il·legalitzau il·legalitzava il·legalitzaven il·legalitzaves il·legalitze il·legalitzem il·legalitzen il·legalitzes il·legalitzessen il·legalitzesses il·legalitzessin il·legalitzessis il·legalitzeu il·legalitzi il·legalitzin il·legalitzis il·legalitzo il·legalitzà il·legalitzàrem il·legalitzàreu il·legalitzàs il·legalitzàssem il·legalitzàsseu il·legalitzàssim il·legalitzàssiu il·legalitzàvem il·legalitzàveu il·legalitzés il·legalitzéssem il·legalitzésseu il·legalitzéssim il·legalitzéssiu il·legalitzí occ sept val v
ilegalizar

il·legalment /i.ɫeˌɣaɫˈmen/ /i.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈment/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈment/ adv
ilegalmente

il·legibilitat /i.ɫe.d͡ʒi.βi.ɫiˈtat/ /i.ɫe.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.d͡ʒi.bi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ʒi.bi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ʒi.βi.ɫiˈtat/ n fem
ilegibilidad

il·legible /i.ɫeˈd͡ʒi.βɫe/ /i.ɫeˈʒi.βɫe/ /i.ɫəˈʒi.βɫə/ /iɫ.ɫeˈd͡ʒi.bɫe/ /iɫ.ɫeˈʒib.bɫe/ /iɫ.ɫəˈʒib.bɫə/ adj
ilegible

il·legítimament /i.ɫeˌd͡ʒi.ti.maˈmen/ /i.ɫeˌʒi.ti.maˈmen/ /i.ɫəˌʒi.ti.məˈmen/ /iɫ.ɫeˌd͡ʒi.ti.maˈment/ /iɫ.ɫeˌʒi.ti.maˈmen/ /iɫ.ɫəˌʒi.ti.məˈmen/ /iɫ.ɫəˌʒi.ti.məˈment/ adv
ilegítimamente

il·liberal /i.ɫi.βeˈɾaɫ/ /i.ɫi.βəˈɾaɫ/ /iɫ.ɫi.beˈɾaɫ/ /iɫ.ɫi.bəˈɾaɫ/ /iɫ.ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
iliberal
No liberal; propi de l'il·liberalisme.

il·licitud /i.ɫi.siˈtut/ /iɫ.ɫi.siˈtut/ n fem
ilicitud

il·licità /i.ɫi.siˈta/ /iɫ.ɫi.siˈta/ adj masc
ilicitano

il·limitadament /i.ɫi.miˌta.ðaˈmen/ /i.ɫi.miˌta.ðəˈmen/ /iɫ.ɫi.miˌta.ðaˈmen/ /iɫ.ɫi.miˌta.ðaˈment/ /iɫ.ɫi.miˌta.ðəˈmen/ /iɫ.ɫi.miˌta.ðəˈment/ adv
ilimitadamente

il·luminació /i.ɫu.mi.na.siˈo/ /i.ɫu.mi.nə.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.na.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.nə.siˈo/ n fem
iluminación
Efecte i acte d'il·luminar.

il·luminació per píxels n fem
iluminación por píxeles

il·luminació per vèrtexs n fem
iluminación por vértices

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) il·lumina il·luminada il·luminades il·luminam il·luminant il·luminar il·luminara il·luminaran il·luminarem il·luminaren il·luminares il·luminareu il·luminaria il·luminarien il·luminaries il·luminarà il·luminaràs il·luminaré il·luminaríem il·luminaríeu il·luminassen il·luminasses il·luminassin il·luminassis il·luminat il·luminats il·luminau il·luminava il·luminaven il·luminaves il·lumine il·luminem il·luminen il·lumines il·luminessen il·luminesses il·luminessin il·luminessis il·lumineu il·lumini il·luminin il·luminis il·lumino il·luminà il·luminàrem il·luminàreu il·luminàs il·luminàssem il·luminàsseu il·luminàssim il·luminàssiu il·luminàvem il·luminàveu il·luminés il·luminéssem il·luminésseu il·luminéssim il·luminéssiu il·luminí il·lumín occ sept val v
iluminar
Donar llum o esplendor.
Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.
Il·lustrar l'enteniment amb ciències o estudis.

il·lusionar /i.ɫu.zi.oˈna/ /i.ɫu.zi.uˈna/ /iɫ.ɫu.zi.oˈna/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnaɾ/ /iɫ.ɫu.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) il·lusion il·lusiona il·lusionada il·lusionades il·lusionam il·lusionant il·lusionar il·lusionara il·lusionaran il·lusionarem il·lusionaren il·lusionares il·lusionareu il·lusionaria il·lusionarien il·lusionaries il·lusionarà il·lusionaràs il·lusionaré il·lusionaríem il·lusionaríeu il·lusionassen il·lusionasses il·lusionassin il·lusionassis il·lusionat il·lusionats il·lusionau il·lusionava il·lusionaven il·lusionaves il·lusione il·lusionem il·lusionen il·lusiones il·lusionessen il·lusionesses il·lusionessin il·lusionessis il·lusioneu il·lusioni il·lusionin il·lusionis il·lusiono il·lusionà il·lusionàrem il·lusionàreu il·lusionàs il·lusionàssem il·lusionàsseu il·lusionàssim il·lusionàssiu il·lusionàvem il·lusionàveu il·lusionés il·lusionéssem il·lusionésseu il·lusionéssim il·lusionéssiu il·lusioní occ sept val v
ilusionar

il·lusionisme /i.ɫu.zi.oˈniz.me/ /i.ɫu.zi.uˈniz.mə/ /iɫ.ɫu.zi.oˈniz.me/ /iɫ.ɫu.zi.oˈniz.mə/ /iɫ.ɫu.zi.uˈniz.mə/ n masc
illusionnisme ilusionismo
(espectacle) Art de crear davant dels espectadors il·lusions com si es tractessin de fenomens sobrenaturals a través de trucs, artificis o jocs de mans.
trampantojo
(pintura) Tècnica artística, emprada sobretot a la pintura, que cerca produir una il·lusió formada per objectes i figures reals.

il·lusionista /i.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /i.ɫu.zi.oˈnis.te/ /i.ɫu.zi.uˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.te/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.uˈnis.tə/ n neut
ilusionista

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
ilusión
Engany de la percepció.
Sentiment d'alegria i satisfacció que produeix la realització o l'esperança d'aconseguir una cosa que es desitja intensament.

il·lusori /i.ɫuˈzɔ.ɾi/ /iɫ.ɫuˈzɔ.ɾi/ il·lusòria adj
ilusorio illusorisch

il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ n fem
ilustración
Imatge que ajuda a entendre el missatge d'un text.

il·lustrar /i.ɫusˈtɾa/ /iɫ.ɫusˈtɾa/ /iɫ.ɫusˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) il·lustr il·lustra il·lustrada il·lustrades il·lustram il·lustrant il·lustrar il·lustrara il·lustraran il·lustrarem il·lustraren il·lustrares il·lustrareu il·lustraria il·lustrarien il·lustraries il·lustrarà il·lustraràs il·lustraré il·lustraríem il·lustraríeu il·lustrassen il·lustrasses il·lustrassin il·lustrassis il·lustrat il·lustrats il·lustrau il·lustrava il·lustraven il·lustraves il·lustre il·lustrem il·lustren il·lustres il·lustressen il·lustresses il·lustressin il·lustressis il·lustreu il·lustri il·lustrin il·lustris il·lustro il·lustrà il·lustràrem il·lustràreu il·lustràs il·lustràssem il·lustràsseu il·lustràssim il·lustràssiu il·lustràvem il·lustràveu il·lustrés il·lustréssem il·lustrésseu il·lustréssim il·lustréssiu il·lustrí occ sept val v
ilustrar
Donar llum a l'enteniment.
Explicar, aclarir.
Fer il·lustre a alguna persona o cosa.

il·lustre /iɫˈɫus.tɾe/ /iɫˈɫus.tɾə/ /iˈɫus.tɾe/ /iˈɫus.tɾə/ adj
ilustre

il·lustrement /iɫˌɫus.tɾeˈmen/ /iɫˌɫus.tɾeˈment/ /iɫˌɫus.tɾəˈmen/ /iɫˌɫus.tɾəˈment/ /iˌɫus.tɾeˈmen/ /iˌɫus.tɾəˈmen/ adv
ilustremente

il·lusòriament /i.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /i.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈment/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈment/ adv
ilusoriamente

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ il·lícita adj
ilícito
Que està fora de la legalitat, de la moral o de les regles establertes.

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ n masc
ilícito
Acte contrari a la llei.

il·lícitament /iɫˌɫi.si.taˈmen/ /iɫˌɫi.si.taˈment/ /iɫˌɫi.si.təˈmen/ /iɫˌɫi.si.təˈment/ /iˌɫi.si.taˈmen/ /iˌɫi.si.təˈmen/ adv
ilícitamente

il·lògic /iɫˈɫɔ.d͡ʒik/ /iɫˈɫɔ.ʒik/ /iˈɫɔ.d͡ʒik/ /iˈɫɔ.ʒik/ adj masc
ilógico

il·lògicament /iɫˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /iˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
ilógicamente

il·lús /iɫˈɫus/ /iˈɫus/ adj masc
iluso

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
imaginación magín

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imagina imaginada imaginades imaginam imaginant imaginar imaginara imaginaran imaginarem imaginaren imaginares imaginareu imaginaria imaginarien imaginaries imaginarà imaginaràs imaginaré imaginaríem imaginaríeu imaginassen imaginasses imaginassin imaginassis imaginat imaginats imaginau imaginava imaginaven imaginaves imagine imaginem imaginen imagines imaginessen imaginesses imaginessin imaginessis imagineu imagini imaginin imaginis imagino imaginà imaginàrem imaginàreu imaginàs imaginàssem imaginàsseu imaginàssim imaginàssiu imaginàvem imaginàveu imaginés imaginéssem imaginésseu imaginéssim imaginéssiu imaginí imagín occ sept val v
imaginar
Inventar, recrear una imatge a la ment.
Somniar, desitjar, idear sense fonament.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
imaginario

imaginàriament /i.ma.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /i.ma.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈment/ /i.ma.ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /i.mə.ʒiˌna.ɾi.əˈmen/ /i.mə.ʒiˌna.ɾi.əˈment/ adv
imaginariamente

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
imán magnete

imantar /i.manˈta/ /i.manˈtaɾ/ /i.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imant imanta imantada imantades imantam imantant imantar imantara imantaran imantarem imantaren imantares imantareu imantaria imantarien imantaries imantarà imantaràs imantaré imantaríem imantaríeu imantassen imantasses imantassin imantassis imantat imantats imantau imantava imantaven imantaves imante imantem imanten imantes imantessen imantesses imantessin imantessis imanteu imanti imantin imantis imanto imantà imantàrem imantàreu imantàs imantàssem imantàsseu imantàssim imantàssiu imantàvem imantàveu imantés imantéssem imantésseu imantéssim imantéssiu imantí occ sept val v
imantar

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
imagen

imatge institucional n fem
imagen institucional

imbecil·lada /im.be.siɫˈɫa.ða/ /im.be.siˈɫa.ða/ /im.bə.siɫˈɫa.ðə/ /im.bə.siˈɫa.ðə/ n fem
imbecilada

imbecil·litat /im.be.si.ɫiˈtat/ /im.be.siɫ.ɫiˈtat/ /im.bə.si.ɫiˈtat/ /im.bə.siɫ.ɫiˈtat/ n fem
imbecilidad
Desenvolupament psíquic deficient per causes que actuen sobre l'organisme, especialment sobre el cervell, durant la vida intrauterina o durant els primers períodes de vida extrauterina deguda a tares degeneratives dels pares i menys greu que l'estat de dèficit d'intel·ligència en el qual l'individu posseeix una edat mental que no sobrepassa els tres anys, i no pot comunicar-se per la paraula ni comprendre les expressions dels altres.

imbecil·lització /im.be.si.ɫi.d͡za.siˈo/ /im.be.si.ɫi.za.siˈo/ /im.be.siɫ.ɫi.d͡za.siˈo/ /im.be.siɫ.ɫi.za.siˈo/ /im.bə.si.ɫi.d͡zə.siˈo/ /im.bə.siɫ.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
imbecilización

imbecil·litzar /im.be.si.ɫiˈd͡za/ /im.be.si.ɫiˈza/ /im.be.siɫ.ɫiˈd͡za/ /im.be.siɫ.ɫiˈzaɾ/ /im.bə.si.ɫiˈd͡za/ /im.bə.siɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imbecil·litz imbecil·litza imbecil·litzada imbecil·litzades imbecil·litzam imbecil·litzant imbecil·litzar imbecil·litzara imbecil·litzaran imbecil·litzarem imbecil·litzaren imbecil·litzares imbecil·litzareu imbecil·litzaria imbecil·litzarien imbecil·litzaries imbecil·litzarà imbecil·litzaràs imbecil·litzaré imbecil·litzaríem imbecil·litzaríeu imbecil·litzassen imbecil·litzasses imbecil·litzassin imbecil·litzassis imbecil·litzat imbecil·litzats imbecil·litzau imbecil·litzava imbecil·litzaven imbecil·litzaves imbecil·litze imbecil·litzem imbecil·litzen imbecil·litzes imbecil·litzessen imbecil·litzesses imbecil·litzessin imbecil·litzessis imbecil·litzeu imbecil·litzi imbecil·litzin imbecil·litzis imbecil·litzo imbecil·litzà imbecil·litzàrem imbecil·litzàreu imbecil·litzàs imbecil·litzàssem imbecil·litzàsseu imbecil·litzàssim imbecil·litzàssiu imbecil·litzàvem imbecil·litzàveu imbecil·litzés imbecil·litzéssem imbecil·litzésseu imbecil·litzéssim imbecil·litzéssiu imbecil·litzí occ val v
imbecilizar

imbricar /im.bɾiˈka/ /im.bɾiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imbric imbrica imbricada imbricades imbricam imbricant imbricar imbricara imbricaran imbricarem imbricaren imbricares imbricareu imbricaria imbricarien imbricaries imbricarà imbricaràs imbricaré imbricaríem imbricaríeu imbricassen imbricasses imbricassin imbricassis imbricat imbricats imbricau imbricava imbricaven imbricaves imbrico imbricà imbricàrem imbricàreu imbricàs imbricàssem imbricàsseu imbricàssim imbricàssiu imbricàvem imbricàveu imbrique imbriquem imbriquen imbriques imbriquessen imbriquesses imbriquessin imbriquessis imbriqueu imbriqui imbriquin imbriquis imbriqués imbriquéssem imbriquésseu imbriquéssim imbriquéssiu imbriquí occ sept val v
imbricar

imbuir /im.buˈi/ /im.buˈiɾ/ bal imbueix imbueixen imbueixes imbueixi imbueixin imbueixis imbueixo imbuesc imbuesqui imbuesquin imbuesquis imbuint imbuir imbuiran imbuirem imbuireu imbuiria imbuirien imbuiries imbuirà imbuiràs imbuiré imbuiríem imbuiríeu imbuí imbuíem imbuíeu imbuírem imbuíreu imbuís imbuíssem imbuísseu imbuíssim imbuíssiu imbuïa imbuïda imbuïdes imbuïen imbuïes imbuïguem imbuïgueu imbuïm imbuïra imbuïren imbuïres imbuïsc imbuïsca imbuïsquen imbuïsques imbuïssen imbuïsses imbuïssin imbuïssis imbuït imbuïts imbuïu imbuïx imbuïxen imbuïxes imbuïxo n-occ occ sept val v
imbuir

imbècilment /imˌbɛ.siɫˈmen/ /imˌbɛ.siɫˈment/ adv
imbécilmente

imitable /i.miˈta.bɫe/ /i.miˈta.βɫe/ /i.miˈta.βɫə/ /i.miˈtab.bɫe/ /i.miˈtab.bɫə/ adj
imitable
Que es pot imitar, o és capaç o digne de ser imitat.

imitació n fem
imitación
Acte o efecte d'imitar.
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitador /i.mi.taˈðo/ /i.mi.taˈðoɾ/ /i.mi.təˈðo/ adj masc
imitador
Que imita.

imitador /i.mi.taˈðo/ /i.mi.taˈðoɾ/ /i.mi.təˈðo/ n masc
imitador
Qui imita.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imit imita imitada imitades imitam imitant imitar imitara imitaran imitarem imitaren imitares imitareu imitaria imitarien imitaries imitarà imitaràs imitaré imitaríem imitaríeu imitassen imitasses imitassin imitassis imitat imitats imitau imitava imitaven imitaves imite imitem imiten imites imitessen imitesses imitessin imitessis imiteu imiti imitin imitis imito imità imitàrem imitàreu imitàs imitàssem imitàsseu imitàssim imitàssiu imitàvem imitàveu imités imitéssem imitésseu imitéssim imitéssiu imití occ sept val v
imitar

immaculat /im.ma.kuˈɫat/ /im.mə.kuˈɫat/ adj masc
inmaculado

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
inmadurez

immancablement /im.maŋˌka.bɫeˈment/ /im.maŋˌka.βɫeˈmen/ /im.maŋˌkab.bɫeˈmen/ /im.məŋˌka.βɫəˈmen/ /im.məŋˌkab.bɫəˈmen/ /im.məŋˌkab.bɫəˈment/ adv
indefectiblemente

immaterial /im.ma.te.ɾiˈaɫ/ /im.mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
inmaterial

immaterialitzar /im.ma.te.ɾi.a.liˈd͡za/ /im.ma.te.ɾi.a.liˈzaɾ/ /im.mə.tə.ɾi.ə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) immaterialitz immaterialitza immaterialitzada immaterialitzades immaterialitzam immaterialitzant immaterialitzar immaterialitzara immaterialitzaran immaterialitzarem immaterialitzaren immaterialitzares immaterialitzareu immaterialitzaria immaterialitzarien immaterialitzaries immaterialitzarà immaterialitzaràs immaterialitzaré immaterialitzaríem immaterialitzaríeu immaterialitzassen immaterialitzasses immaterialitzassin immaterialitzassis immaterialitzat immaterialitzats immaterialitzau immaterialitzava immaterialitzaven immaterialitzaves immaterialitze immaterialitzem immaterialitzen immaterialitzes immaterialitzessen immaterialitzesses immaterialitzessin immaterialitzessis immaterialitzeu immaterialitzi immaterialitzin immaterialitzis immaterialitzo immaterialitzà immaterialitzàrem immaterialitzàreu immaterialitzàs immaterialitzàssem immaterialitzàsseu immaterialitzàssim immaterialitzàssiu immaterialitzàvem immaterialitzàveu immaterialitzés immaterialitzéssem immaterialitzésseu immaterialitzéssim immaterialitzéssiu immaterialitzí occ sept val v
inmaterializar

immatricular /im.ma.tɾi.kuˈla/ /im.ma.tɾi.kuˈlaɾ/ /im.mə.tɾi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immatricul immatricula immatriculada immatriculades immatriculam immatriculant immatricular immatriculara immatricularan immatricularem immatricularen immatriculares immatriculareu immatricularia immatricularien immatricularies immatricularà immatricularàs immatricularé immatricularíem immatricularíeu immatriculassen immatriculasses immatriculassin immatriculassis immatriculat immatriculats immatriculau immatriculava immatriculaven immatriculaves immatricule immatriculem immatriculen immatricules immatriculessen immatriculesses immatriculessin immatriculessis immatriculeu immatriculi immatriculin immatriculis immatriculo immatriculà immatriculàrem immatriculàreu immatriculàs immatriculàssem immatriculàsseu immatriculàssim immatriculàssiu immatriculàvem immatriculàveu immatriculés immatriculéssem immatriculésseu immatriculéssim immatriculéssiu immatriculí occ sept val v
inmatricular

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ immediata adj masc
inmediato

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
inmediatamente

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
inmenso

immensament /imˌmen.saˈmen/ /imˌmen.saˈment/ /imˌmɛn.səˈmen/ /imˌmɛn.səˈment/ adv
inmensamente

immerescudament /im.me.ɾesˌku.ðaˈmen/ /im.me.ɾesˌku.ðaˈment/ /im.mə.ɾəsˌku.ðəˈmen/ /im.mə.ɾəsˌku.ðəˈment/ adv
inmerecidamente

immergir /im.merˈd͡ʒi/ /im.meɾˈd͡ʒiɾ/ /im.mərˈʒi/ bal immergeix immergeixen immergeixes immergeixi immergeixin immergeixis immergeixo immergesc immergesqui immergesquin immergesquis immergia immergida immergides immergien immergies immergiguem immergigueu immergim immergint immergir immergira immergiran immergirem immergiren immergires immergireu immergiria immergirien immergiries immergirà immergiràs immergiré immergiríem immergiríeu immergisc immergisca immergisquen immergisques immergissen immergisses immergissin immergissis immergit immergits immergiu immergix immergixen immergixes immergixo immergí immergíem immergíeu immergírem immergíreu immergís immergíssem immergísseu immergíssim immergíssiu n-occ occ sept val v
sumergir

immersió /im.meɾ.siˈo/ /im.mər.siˈo/ n fem
inmersión

immersió lingüística n fem
inmersión lingüística

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
inmigración

immigrar /im.miˈɣɾa/ /im.miˈɣɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immigr immigra immigrada immigrades immigram immigrant immigrar immigrara immigraran immigrarem immigraren immigrares immigrareu immigraria immigrarien immigraries immigrarà immigraràs immigraré immigraríem immigraríeu immigrassen immigrasses immigrassin immigrassis immigrat immigrats immigrau immigrava immigraven immigraves immigre immigrem immigren immigres immigressen immigresses immigressin immigressis immigreu immigri immigrin immigris immigro immigrà immigràrem immigràreu immigràs immigràssem immigràsseu immigràssim immigràssiu immigràvem immigràveu immigrés immigréssem immigrésseu immigréssim immigréssiu immigrí occ sept val v
inmigrar

immillorablement /im.mi.ʎoˌɾa.bɫeˈment/ /im.mi.ʎoˌɾa.βɫeˈmen/ /im.mi.ʎoˌɾab.bɫeˈmen/ /im.mi.ʎoˌɾab.bɫəˈment/ /im.mi.ʎuˌɾa.βɫəˈmen/ /im.mi.ʎuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
inmejorablemente

imminentment /im.miˌnemˈmen/ /im.miˌnemˈment/ adv
inminentemente

immiscir-se /im.mis.sirˈsə/ /im.misˈsiɾ.sə/ /im.miˈsir.sə/ /im.miˈsiɾ.se/ bal immisceix immisceixen immisceixes immisceixi immisceixin immisceixis immisceixo immiscesc immiscesqui immiscesquin immiscesquis immiscia immiscida immiscides immiscien immiscies immisciguem immiscigueu immiscim immiscint immiscir immiscira immisciran immiscirem immisciren immiscires immiscireu immisciria immiscirien immisciries immiscirà immisciràs immisciré immisciríem immisciríeu immiscisc immiscisca immiscisquen immiscisques immiscissen immiscisses immiscissin immiscissis immiscit immiscits immisciu immiscix immiscixen immiscixes immiscixo immiscí immiscíem immiscíeu immiscírem immiscíreu immiscís immiscíssem immiscísseu immiscíssim immiscíssiu n-occ occ sept val v
inmiscuirse

immobilitat /im.mo.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
inmovilidad

immobilització del disc n fem
inmovilización del puck

immobilitzar /im.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /im.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.βi.ɫiˈza/ /im.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mu.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immobilitz immobilitza immobilitzada immobilitzades immobilitzam immobilitzant immobilitzar immobilitzara immobilitzaran immobilitzarem immobilitzaren immobilitzares immobilitzareu immobilitzaria immobilitzarien immobilitzaries immobilitzarà immobilitzaràs immobilitzaré immobilitzaríem immobilitzaríeu immobilitzassen immobilitzasses immobilitzassin immobilitzassis immobilitzat immobilitzats immobilitzau immobilitzava immobilitzaven immobilitzaves immobilitze immobilitzem immobilitzen immobilitzes immobilitzessen immobilitzesses immobilitzessin immobilitzessis immobilitzeu immobilitzi immobilitzin immobilitzis immobilitzo immobilitzà immobilitzàrem immobilitzàreu immobilitzàs immobilitzàssem immobilitzàsseu immobilitzàssim immobilitzàssiu immobilitzàvem immobilitzàveu immobilitzés immobilitzéssem immobilitzésseu immobilitzéssim immobilitzéssiu immobilitzí occ sept val v
inmovilizar

immobilitzar la bola v
inmovilizar la bola

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ n masc
inmueble

immoderadament /im.mo.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /im.mo.ðeˌɾa.ðaˈment/ /im.mo.ðəˌɾa.ðəˈment/ /im.mu.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
inmoderadamente

immodestament /im.moˌðes.taˈmen/ /im.moˌðes.taˈment/ /im.moˌðɛs.təˈment/ /im.muˌðɛs.təˈmen/ adv
inmodestamente

immolar /im.moˈɫa/ /im.moˈɫaɾ/ /im.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immol immola immolada immolades immolam immolant immolar immolara immolaran immolarem immolaren immolares immolareu immolaria immolarien immolaries immolarà immolaràs immolaré immolaríem immolaríeu immolassen immolasses immolassin immolassis immolat immolats immolau immolava immolaven immolaves immole immolem immolen immoles immolessen immolesses immolessin immolessis immoleu immoli immolin immolis immolo immolà immolàrem immolàreu immolàs immolàssem immolàsseu immolàssim immolàssiu immolàvem immolàveu immolés immoléssem immolésseu immoléssim immoléssiu immolí occ sept val v
inmolar

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ adj
inmoral

immoralitat /im.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /im.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
inmoralidad

immoralment /im.moˌɾaɫˈmen/ /im.moˌɾaɫˈment/ /im.muˌɾaɫˈmen/ adv
inmoralmente

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
inmortal
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
inmortalidad

immortalitzar /im.mor.ta.lidˈza/ /im.moɾ.ta.liˈzaɾ/ /im.mur.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immortalitz immortalitza immortalitzada immortalitzades immortalitzam immortalitzant immortalitzar immortalitzara immortalitzaran immortalitzarem immortalitzaren immortalitzares immortalitzareu immortalitzaria immortalitzarien immortalitzaries immortalitzarà immortalitzaràs immortalitzaré immortalitzaríem immortalitzaríeu immortalitzassen immortalitzasses immortalitzassin immortalitzassis immortalitzat immortalitzats immortalitzau immortalitzava immortalitzaven immortalitzaves immortalitze immortalitzem immortalitzen immortalitzes immortalitzessen immortalitzesses immortalitzessin immortalitzessis immortalitzeu immortalitzi immortalitzin immortalitzis immortalitzo immortalitzà immortalitzàrem immortalitzàreu immortalitzàs immortalitzàssem immortalitzàsseu immortalitzàssim immortalitzàssiu immortalitzàvem immortalitzàveu immortalitzés immortalitzéssem immortalitzésseu immortalitzéssim immortalitzéssiu immortalitzí occ sept val v
inmortalizar

immortalment /im.morˌtaɫˈmen/ /im.moɾˌtaɫˈmen/ /im.moɾˌtaɫˈment/ /im.murˌtaɫˈmen/ adv
inmortalmente

immotivadament /im.mo.tiˌva.ðaˈment/ /im.mo.tiˌva.ðəˈment/ /im.mo.tiˌβa.ðaˈmen/ /im.mu.tiˌva.ðəˈmen/ /im.mu.tiˌβa.ðəˈmen/ adv
inmotivadamente

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
inmune

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
inmunidad

immunitzar /im.mu.niˈd͡za/ /im.mu.niˈza/ /im.mu.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immunitz immunitza immunitzada immunitzades immunitzam immunitzant immunitzar immunitzara immunitzaran immunitzarem immunitzaren immunitzares immunitzareu immunitzaria immunitzarien immunitzaries immunitzarà immunitzaràs immunitzaré immunitzaríem immunitzaríeu immunitzassen immunitzasses immunitzassin immunitzassis immunitzat immunitzats immunitzau immunitzava immunitzaven immunitzaves immunitze immunitzem immunitzen immunitzes immunitzessen immunitzesses immunitzessin immunitzessis immunitzeu immunitzi immunitzin immunitzis immunitzo immunitzà immunitzàrem immunitzàreu immunitzàs immunitzàssem immunitzàsseu immunitzàssim immunitzàssiu immunitzàvem immunitzàveu immunitzés immunitzéssem immunitzésseu immunitzéssim immunitzéssiu immunitzí occ sept val v
inmunizar

immunològic /im.mu.noˈɫɔ.d͡ʒik/ /im.mu.noˈɫɔ.ʒik/ /im.mu.nuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
inmunológico

immutabilitat /im.mu.ta.βi.ɫiˈtat/ /im.mu.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
inmutabilidad

immutable /im.muˈta.bɫe/ /im.muˈta.βɫe/ /im.muˈta.βɫə/ /im.muˈtab.bɫe/ /im.muˈtab.bɫə/ adj
inmutable
Que no pot mudar-se.

immutablement /im.muˌta.bɫeˈment/ /im.muˌta.βɫeˈmen/ /im.muˌta.βɫəˈmen/ /im.muˌtab.bɫeˈmen/ /im.muˌtab.bɫəˈmen/ /im.muˌtab.bɫəˈment/ adv
inmutablemente

immutació /im.mu.ta.siˈo/ /im.mu.tə.siˈo/ n fem
inmutación

immutar /im.muˈta/ /im.muˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) immut immuta immutada immutades immutam immutant immutar immutara immutaran immutarem immutaren immutares immutareu immutaria immutarien immutaries immutarà immutaràs immutaré immutaríem immutaríeu immutassen immutasses immutassin immutassis immutat immutats immutau immutava immutaven immutaves immute immutem immuten immutes immutessen immutesses immutessin immutessis immuteu immuti immutin immutis immuto immutà immutàrem immutàreu immutàs immutàssem immutàsseu immutàssim immutàssiu immutàvem immutàveu immutés immutéssem immutésseu immutéssim immutéssiu immutí occ sept val v
inmutar

immutatiu /im.mu.taˈtiw/ /im.mu.təˈtiw/ adj masc
inmutativo
que immuta o té virtut d'immutar.

immòbil /imˈmɔ.βiɫ/ adj
inmóvil

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ adj
impaciente
Que no té paciència.

impacientar /im.pa.si.enˈta/ /im.pa.si.enˈtaɾ/ /im.pə.si.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) impacient impacienta impacientada impacientades impacientam impacientant impacientar impacientara impacientaran impacientarem impacientaren impacientares impacientareu impacientaria impacientarien impacientaries impacientarà impacientaràs impacientaré impacientaríem impacientaríeu impacientassen impacientasses impacientassin impacientassis impacientat impacientats impacientau impacientava impacientaven impacientaves impaciente impacientem impacienten impacientes impacientessen impacientesses impacientessin impacientessis impacienteu impacienti impacientin impacientis impaciento impacientà impacientàrem impacientàreu impacientàs impacientàssem impacientàsseu impacientàssim impacientàssiu impacientàvem impacientàveu impacientés impacientéssem impacientésseu impacientéssim impacientéssiu impacientí occ sept val v
impacientar

impacientment /im.pa.siˌemˈmen/ /im.pa.siˌemˈment/ /im.pə.siˌemˈmen/ /im.pə.siˌemˈment/ adv
impacientemente

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
impaciencia

impactant /im.pakˈtan/ /im.pakˈtant/ /im.pəkˈtan/ /im.pəkˈtant/ adj
impactante

impactar /im.pakˈta/ /im.pakˈtaɾ/ /im.pəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) impact impacta impactada impactades impactam impactant impactar impactara impactaran impactarem impactaren impactares impactareu impactaria impactarien impactaries impactarà impactaràs impactaré impactaríem impactaríeu impactassen impactasses impactassin impactassis impactat impactats impactau impactava impactaven impactaves impacte impactem impacten impactes impactessen impactesses impactessin impactessis impacteu impacti impactin impactis impacto impactà impactàrem impactàreu impactàs impactàssem impactàsseu impactàssim impactàssiu impactàvem impactàveu impactés impactéssem impactésseu impactéssim impactéssiu impactí occ sept val v
impactar
Xocar violentament.
Causar una forta impressió.

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ n masc
impacto

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
imparcialidad

imparcialment /im.par.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈment/ /im.pər.siˌaɫˈmen/ /im.pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
imparcialmente

impartir /im.parˈti/ /im.paɾˈtiɾ/ /im.pərˈti/ bal imparteix imparteixen imparteixes imparteixi imparteixin imparteixis imparteixo impartesc impartesqui impartesquin impartesquis impartia impartida impartides impartien imparties impartiguem impartigueu impartim impartint impartir impartira impartiran impartirem impartiren impartires impartireu impartiria impartirien impartiries impartirà impartiràs impartiré impartiríem impartiríeu impartisc impartisca impartisquen impartisques impartissen impartisses impartissin impartissis impartit impartits impartiu impartix impartixen impartixes impartixo impartí impartíem impartíeu impartírem impartíreu impartís impartíssem impartísseu impartíssim impartíssiu n-occ occ sept val v
impartir
Distribuir o assignar la part que correspon a cadascú.

impassible /im.paˈsi.bɫe/ /im.paˈsi.βɫe/ /im.paˈsib.bɫe/ /im.pəˈsi.βɫə/ /im.pəˈsib.bɫə/ adj
impasible

impassiblement /im.paˌsi.bɫeˈment/ /im.paˌsi.βɫeˈmen/ /im.paˌsib.bɫeˈmen/ /im.pəˌsi.βɫəˈmen/ /im.pəˌsib.bɫəˈmen/ /im.pəˌsib.bɫəˈment/ adv
impasiblemente

impecable /im.peˈka.bɫe/ /im.peˈka.βɫe/ /im.peˈkab.bɫe/ /im.pəˈka.βɫə/ /im.pəˈkab.bɫə/ adj
impecable

impedient /im.pe.ðiˈen/ /im.pe.ðiˈent/ /im.pə.ðiˈen/ /im.pə.ðiˈent/ adj
impediente
que impedeix

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
impedimento
impediment diriment, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, i l'anul·la si es contrau.
impedimento embargar
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impediment lliure n masc
impedimento suelto

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ bal impedeix impedeixen impedeixes impedeixi impedeixin impedeixis impedeixo impedesc impedesqui impedesquin impedesquis impedia impedida impedides impedien impedies impediguem impedigueu impedim impedint impedir impedira impediran impedirem impediren impedires impedireu impediria impedirien impediries impedirà impediràs impediré impediríem impediríeu impedisc impedisca impedisquen impedisques impedissen impedisses impedissin impedissis impedit impedits impediu impedix impedixen impedixes impedixo impedí impedíem impedíeu impedírem impedíreu impedís impedíssem impedísseu impedíssim impedíssiu n-occ occ sept val v
impedir

impedit /im.peˈðit/ /im.pəˈðit/ adj masc
impedido
Que no pot valer-se.

impedit /im.peˈðit/ /im.pəˈðit/ n masc
impedido
Malalt que no pot valer-se.

impeditiu /im.pe.ðiˈtiw/ /im.pə.ðiˈtiw/ adj masc
impeditivo
allò que pot impedir, destorbar o embarassar

impel·lir /im.peɫˈɫi/ /im.peɫˈɫiɾ/ /im.peˈɫi/ /im.pəɫˈɫi/ /im.pəˈɫi/ bal impel·leix impel·leixen impel·leixes impel·leixi impel·leixin impel·leixis impel·leixo impel·lesc impel·lesqui impel·lesquin impel·lesquis impel·lia impel·lida impel·lides impel·lien impel·lies impel·liguem impel·ligueu impel·lim impel·lint impel·lir impel·lira impel·liran impel·lirem impel·liren impel·lires impel·lireu impel·liria impel·lirien impel·liries impel·lirà impel·liràs impel·liré impel·liríem impel·liríeu impel·lisc impel·lisca impel·lisquen impel·lisques impel·lissen impel·lisses impel·lissin impel·lissis impel·lit impel·lits impel·liu impel·lix impel·lixen impel·lixes impel·lixo impel·lí impel·líem impel·líeu impel·lírem impel·líreu impel·lís impel·líssem impel·lísseu impel·líssim impel·líssiu n-occ occ sept val v
impeler

impensadament /im.penˌsa.ðaˈmen/ /im.penˌsa.ðaˈment/ /im.pənˌsa.ðəˈmen/ /im.pənˌsa.ðəˈment/ adv
impensadamente

imperant /im.peˈɾan/ /im.peˈɾant/ /im.pəˈɾan/ /im.pəˈɾant/ adj
imperante
Que impera, mana o domina.

imperar /im.peˈɾa/ /im.peˈɾaɾ/ /im.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imper impera imperada imperades imperam imperant imperar imperara imperaran imperarem imperaren imperares imperareu imperaria imperarien imperaries imperarà imperaràs imperaré imperaríem imperaríeu imperassen imperasses imperassin imperassis imperat imperats imperau imperava imperaven imperaves impere imperem imperen imperes imperessen imperesses imperessin imperessis impereu imperi imperin imperis impero imperà imperàrem imperàreu imperàs imperàssem imperàsseu imperàssim imperàssiu imperàvem imperàveu imperés imperéssem imperésseu imperéssim imperéssiu imperí occ sept val v
imperar
Exercir la dignitat imperial.
Manar, dominar.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ adj masc
imperativo
Que implica una ordre o una prohibició.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ n masc
imperativo
(gramàtica) Mode verbal amb què l’emissor expressa una ordre o una prohibició.

imperativament /im.pe.ɾaˌti.vaˈment/ /im.pe.ɾaˌti.βaˈmen/ /im.pə.ɾəˌti.vəˈmen/ /im.pə.ɾəˌti.vəˈment/ /im.pə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
imperativamente

imperatori /im.pe.ɾaˈtɔ.ɾi/ /im.pə.ɾəˈtɔ.ɾi/ imperatòria adj masc
imperatorio
allò pertanyent a l'emperador o a la potestat i majestat imperial

imperatorialment /im.pe.ɾa.to.ɾiˌaɫˈmen/ /im.pe.ɾa.to.ɾiˌaɫˈment/ /im.pə.ɾə.to.ɾiˌaɫˈment/ /im.pə.ɾə.tu.ɾiˌaɫˈmen/ adv
imperialmente

imperatòria /im.pe.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /im.pə.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
imperatoria
planta de flors petites, blanques, en forma de gira-sol; el fruit xato, l'arrel grossa d'una polzada, blanca fosca en l'exterior, verda en l'interior, aromàtica i picant.

imperceptiblement /im.per.sepˌtib.bɫeˈmen/ /im.peɾ.sepˌti.bɫeˈment/ /im.peɾ.sepˌti.βɫeˈmen/ /im.pər.səpˌti.βɫəˈmen/ /im.pər.səpˌtib.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.səpˌtib.bɫəˈment/ adv
imperceptiblemente

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ n masc
imperdible

imperdonablement /im.per.ðoˌnab.bɫeˈmen/ /im.peɾ.ðoˌna.bɫeˈment/ /im.peɾ.ðoˌna.βɫeˈmen/ /im.pər.duˌna.βɫəˈmen/ /im.pər.duˌnab.bɫəˈmen/ /im.pər.ðuˌnab.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.ðoˌnab.bɫəˈment/ adv
imperdonablemente

imperfectament /im.perˌfɛk.taˈmen/ /im.peɾˌfɛk.taˈmen/ /im.peɾˌfɛk.taˈment/ /im.pərˌfɛk.təˈmen/ /im.pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
imperfectamente

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
imperfecto

imperi n masc
imperio
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
Estats subjectes a l'emperador.
Dignitat de l'emperador.
Espai de temps que dura el govern d'un emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
imperial
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

imperiosament /im.pe.ɾiˌo.zaˈmen/ /im.pe.ɾiˌo.zaˈment/ /im.pə.ɾiˌo.zəˈmen/ /im.pə.ɾiˌo.zəˈment/ adv
imperiosamente

imperitament /im.peˌɾi.taˈmen/ /im.peˌɾi.taˈment/ /im.pəˌɾi.təˈmen/ /im.pəˌɾi.təˈment/ adv
imperitamente

imperiós /im.pe.ɾiˈos/ /im.pə.ɾiˈos/ adj masc
imperioso
que mana amb imperi, o que es fa amb imperi.

impermeabilitzar /im.per.me.a.βi.liˈd͡za/ /im.peɾ.me.a.βi.liˈzaɾ/ /im.pər.me.ə.βi.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impermeabilitz impermeabilitza impermeabilitzada impermeabilitzades impermeabilitzam impermeabilitzant impermeabilitzar impermeabilitzara impermeabilitzaran impermeabilitzarem impermeabilitzaren impermeabilitzares impermeabilitzareu impermeabilitzaria impermeabilitzarien impermeabilitzaries impermeabilitzarà impermeabilitzaràs impermeabilitzaré impermeabilitzaríem impermeabilitzaríeu impermeabilitzassen impermeabilitzasses impermeabilitzassin impermeabilitzassis impermeabilitzat impermeabilitzats impermeabilitzau impermeabilitzava impermeabilitzaven impermeabilitzaves impermeabilitze impermeabilitzem impermeabilitzen impermeabilitzes impermeabilitzessen impermeabilitzesses impermeabilitzessin impermeabilitzessis impermeabilitzeu impermeabilitzi impermeabilitzin impermeabilitzis impermeabilitzo impermeabilitzà impermeabilitzàrem impermeabilitzàreu impermeabilitzàs impermeabilitzàssem impermeabilitzàsseu impermeabilitzàssim impermeabilitzàssiu impermeabilitzàvem impermeabilitzàveu impermeabilitzés impermeabilitzéssem impermeabilitzésseu impermeabilitzéssim impermeabilitzéssiu impermeabilitzí occ sept val v
impermeabilizar

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
impermeable
Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
impermeable
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

impermeablement /im.per.meˌab.bɫeˈmen/ /im.peɾ.meˌa.bɫeˈment/ /im.peɾ.meˌa.βɫeˈmen/ /im.pər.meˌa.βɫəˈmen/ /im.pər.meˌab.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.meˌab.bɫəˈment/ adv
impermeablemente

impersonal /im.peɾ.soˈnaɫ/ /im.pər.suˈnaɫ/ /im.pəɾ.soˈnaɫ/ adj
impersonal

impersonalitzar /im.per.so.na.liˈd͡za/ /im.peɾ.so.na.liˈzaɾ/ /im.pər.su.nə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impersonalitz impersonalitza impersonalitzada impersonalitzades impersonalitzam impersonalitzant impersonalitzar impersonalitzara impersonalitzaran impersonalitzarem impersonalitzaren impersonalitzares impersonalitzareu impersonalitzaria impersonalitzarien impersonalitzaries impersonalitzarà impersonalitzaràs impersonalitzaré impersonalitzaríem impersonalitzaríeu impersonalitzassen impersonalitzasses impersonalitzassin impersonalitzassis impersonalitzat impersonalitzats impersonalitzau impersonalitzava impersonalitzaven impersonalitzaves impersonalitze impersonalitzem impersonalitzen impersonalitzes impersonalitzessen impersonalitzesses impersonalitzessin impersonalitzessis impersonalitzeu impersonalitzi impersonalitzin impersonalitzis impersonalitzo impersonalitzà impersonalitzàrem impersonalitzàreu impersonalitzàs impersonalitzàssem impersonalitzàsseu impersonalitzàssim impersonalitzàssiu impersonalitzàvem impersonalitzàveu impersonalitzés impersonalitzéssem impersonalitzésseu impersonalitzéssim impersonalitzéssiu impersonalitzí occ sept val v
impersonalizar

impersonalment /im.per.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈment/ /im.pər.suˌnaɫˈmen/ /im.pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
impersonalmente

impertinent /im.per.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnent/ /im.pər.tiˈnen/ /im.pəɾ.tiˈnent/ adj
impertinente

impertinentment /im.per.tiˌnemˈmen/ /im.peɾ.tiˌnemˈmen/ /im.peɾ.tiˌnemˈment/ /im.pər.tiˌnemˈmen/ /im.pəɾ.tiˌnemˈment/ adv
impertinentemente

impertorbablement /im.per.torˌβab.bɫeˈmen/ /im.peɾ.toɾˌba.bɫeˈment/ /im.peɾ.toɾˌβa.βɫeˈmen/ /im.pər.turˌba.βɫəˈmen/ /im.pər.turˌbab.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.toɾˌbab.bɫəˈment/ adv
imperturbablemente

impertèrrit /im.peɾˈtɛ.rit/ /im.pərˈtɛ.rit/ impertèrrita adj masc
impertérrito

impetrable /im.peˈtɾa.bɫe/ /im.peˈtɾa.βɫe/ /im.peˈtɾab.bɫe/ /im.pəˈtɾa.βɫə/ /im.pəˈtɾab.bɫə/ adj
asequible
Que es pot impetrar.

impetració n fem
impetración

impetrant /im.peˈtɾan/ /im.peˈtɾant/ /im.pəˈtɾan/ /im.pəˈtɾant/ adj
impetrante
Que impetra.

impetrar /im.peˈtɾa/ /im.peˈtɾaɾ/ /im.pəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) impetr impetra impetrada impetrades impetram impetrant impetrar impetrara impetraran impetrarem impetraren impetrares impetrareu impetraria impetrarien impetraries impetrarà impetraràs impetraré impetraríem impetraríeu impetrassen impetrasses impetrassin impetrassis impetrat impetrats impetrau impetrava impetraven impetraves impetre impetrem impetren impetres impetressen impetresses impetressin impetressis impetreu impetri impetrin impetris impetro impetrà impetràrem impetràreu impetràs impetràssem impetràsseu impetràssim impetràssiu impetràvem impetràveu impetrés impetréssem impetrésseu impetréssim impetréssiu impetrí occ sept val v
impetrar
Obtenir alguna cosa que s'havia demanat amb molts precs.

impetuosament /im.pe.tuˌo.zaˈmen/ /im.pe.tuˌo.zaˈment/ /im.pə.tuˌo.zəˈmen/ /im.pə.tuˌo.zəˈment/ adv
impetuosamente

impiament /imˌpi.aˈmen/ /imˌpi.aˈment/ /imˌpi.əˈmen/ /imˌpi.əˈment/ adv
impíamente

implacable /im.pɫaˈka.bɫe/ /im.pɫaˈka.βɫe/ /im.pɫaˈkab.bɫe/ /im.pɫəˈka.βɫə/ /im.pɫəˈkab.bɫə/ adj
implacable

implacablement /im.pɫaˌka.bɫeˈment/ /im.pɫaˌka.βɫeˈmen/ /im.pɫaˌkab.bɫeˈmen/ /im.pɫəˌka.βɫəˈmen/ /im.pɫəˌkab.bɫəˈmen/ /im.pɫəˌkab.bɫəˈment/ adv
implacablemente

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ n masc
implante

implant coclear n masc
implante coclear

implantació /im.pɫan.ta.siˈo/ /im.pɫən.tə.siˈo/ n fem
implantación

implantar /im.pɫanˈta/ /im.pɫanˈtaɾ/ /im.pɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) implant implanta implantada implantades implantam implantant implantar implantara implantaran implantarem implantaren implantares implantareu implantaria implantarien implantaries implantarà implantaràs implantaré implantaríem implantaríeu implantassen implantasses implantassin implantassis implantat implantats implantau implantava implantaven implantaves implante implantem implanten implantes implantessen implantesses implantessin implantessis implanteu implanti implantin implantis implanto implantà implantàrem implantàreu implantàs implantàssem implantàsseu implantàssim implantàssiu implantàvem implantàveu implantés implantéssem implantésseu implantéssim implantéssiu implantí occ sept val v
implantar
Plantar profundament de forma que arreli.
Introduir un costum, establir una institució.

implementar /im.pɫe.menˈˈta// /im.pɫe.menˈˈtaɾ// /imˈpɫə.mənˈta// Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) implement implementa implementada implementades implementam implementant implementar implementara implementaran implementarem implementaren implementares implementareu implementaria implementarien implementaries implementarà implementaràs implementaré implementaríem implementaríeu implementassen implementasses implementassin implementassis implementat implementats implementau implementava implementaven implementaves implemente implementem implementen implementes implementessen implementesses implementessin implementessis implementeu implementi implementin implementis implemento implementà implementàrem implementàreu implementàs implementàssem implementàsseu implementàssim implementàssiu implementàvem implementàveu implementés implementéssem implementésseu implementéssim implementéssiu implementí occ sept val v
implementar

implicar /im.pɫiˈka/ /im.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) implic implica implicada implicades implicam implicant implicar implicara implicaran implicarem implicaren implicares implicareu implicaria implicarien implicaries implicarà implicaràs implicaré implicaríem implicaríeu implicassen implicasses implicassin implicassis implicat implicats implicau implicava implicaven implicaves implico implicà implicàrem implicàreu implicàs implicàssem implicàsseu implicàssim implicàssiu implicàvem implicàveu implique impliquem impliquen impliques impliquessen impliquesses impliquessin impliquessis impliqueu impliqui impliquin impliquis impliqués impliquéssem impliquésseu impliquéssim impliquéssiu impliquí occ sept val v
implicar
Tenir com a conseqüència natural.
implicarse
(pronominal) Involucrar-se, comprometre's.
implicar implicarse
(amb adverbis de negació) no implicar: no obstar, no impedir, no destorbar.

imploració n fem
imploración

implorador /im.pɫo.ɾaˈðo/ /im.pɫo.ɾaˈðoɾ/ /im.pɫo.ɾəˈðo/ /im.pɫu.ɾəˈðo/ adj masc
implorador
Que implora, suplica.

implorar /im.pɫoˈɾa/ /im.pɫoˈɾaɾ/ /im.pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) implor implora implorada implorades imploram implorant implorar implorara imploraran implorarem imploraren implorares implorareu imploraria implorarien imploraries implorarà imploraràs imploraré imploraríem imploraríeu implorassen implorasses implorassin implorassis implorat implorats implorau implorava imploraven imploraves implore implorem imploren implores imploressen imploresses imploressin imploressis imploreu implori implorin imploris imploro implorà imploràrem imploràreu imploràs imploràssem imploràsseu imploràssim imploràssiu imploràvem imploràveu implorés imploréssem implorésseu imploréssim imploréssiu implorí occ sept val v
implorar

implícitament /imˌpɫi.si.taˈmen/ /imˌpɫi.si.taˈment/ /imˌpɫi.si.təˈmen/ /imˌpɫi.si.təˈment/ adv
implícitamente

imponderablement /im.pon.deˌɾa.bɫeˈment/ /im.pon.deˌɾa.βɫeˈmen/ /im.pon.deˌɾab.bɫeˈmen/ /im.pon.dəˌɾab.bɫəˈment/ /im.pun.dəˌɾa.βɫəˈmen/ /im.pun.dəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
imponderablemente

imponentment /im.poˌnemˈmen/ /im.poˌnemˈment/ /im.puˌnemˈmen/ adv
imponentemente

import /imˈpɔrt/ n masc
importe

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
importación

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
importante
Que té importància o relleu.

importantment /im.porˌtamˈmen/ /im.poɾˌtamˈmen/ /im.poɾˌtamˈment/ /im.purˌtamˈmen/ adv
importantemente

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) import importa importada importades importam important importar importara importaran importarem importaren importares importareu importaria importarien importaries importarà importaràs importaré importaríem importaríeu importassen importasses importassin importassis importat importats importau importava importaven importaves importe importem importen importes importessen importesses importessin importessis importeu importi importin importis importo importà importàrem importàreu importàs importàssem importàsseu importàssim importàssiu importàvem importàveu importés importéssem importésseu importéssim importéssiu importí occ sept val v
importar
Ser convenient, favorable, d'importància.
Valer o arribar a tal quantitat les coses comprades.
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importunament /im.porˌtu.naˈmen/ /im.poɾˌtu.naˈmen/ /im.poɾˌtu.naˈment/ /im.poɾˌtu.nəˈment/ /im.purˌtu.nəˈmen/ adv
importunamente

importunar /am.pul.tuˈna/ /im.por.tuˈna/ /im.poɾ.tuˈna/ /im.poɾ.tuˈnaɾ/ /im.pur.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) importun importuna importunada importunades importunam importunant importunar importunara importunaran importunarem importunaren importunares importunareu importunaria importunarien importunaries importunarà importunaràs importunaré importunaríem importunaríeu importunassen importunasses importunassin importunassis importunat importunats importunau importunava importunaven importunaves importune importunem importunen importunes importunessen importunesses importunessin importunessis importuneu importuni importunin importunis importuno importunà importunàrem importunàreu importunàs importunàssem importunàsseu importunàssim importunàssiu importunàvem importunàveu importunés importunéssem importunésseu importunéssim importunéssiu importuní occ sept val v
importunar

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
importancia

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imposa imposada imposades imposam imposant imposar imposara imposaran imposarem imposaren imposares imposareu imposaria imposarien imposaries imposarà imposaràs imposaré imposaríem imposaríeu imposassen imposasses imposassin imposassis imposat imposats imposau imposava imposaven imposaves impose imposem imposen imposes imposessen imposesses imposessin imposessis imposeu imposi imposin imposis imposo imposà imposàrem imposàreu imposàs imposàssem imposàsseu imposàssim imposàssiu imposàvem imposàveu imposés imposéssem imposésseu imposéssim imposéssiu imposí impòs occ sept val v
imponer
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.
Instruir a algú en alguna matèria.
Infondre respecte, por.

impositiu /im.po.ziˈtiw/ /im.pu.ziˈtiw/ adj masc
impositivo

impossibilitar /im.po.si.bi.ɫiˈta/ /im.po.si.bi.ɫiˈtaɾ/ /im.po.si.βi.ɫiˈta/ /im.pu.si.bi.ɫiˈta/ /im.pu.si.βi.ɫiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impossibilit impossibilita impossibilitada impossibilitades impossibilitam impossibilitant impossibilitar impossibilitara impossibilitaran impossibilitarem impossibilitaren impossibilitares impossibilitareu impossibilitaria impossibilitarien impossibilitaries impossibilitarà impossibilitaràs impossibilitaré impossibilitaríem impossibilitaríeu impossibilitassen impossibilitasses impossibilitassin impossibilitassis impossibilitat impossibilitats impossibilitau impossibilitava impossibilitaven impossibilitaves impossibilite impossibilitem impossibiliten impossibilites impossibilitessen impossibilitesses impossibilitessin impossibilitessis impossibiliteu impossibiliti impossibilitin impossibilitis impossibilito impossibilità impossibilitàrem impossibilitàreu impossibilitàs impossibilitàssem impossibilitàsseu impossibilitàssim impossibilitàssiu impossibilitàvem impossibilitàveu impossibilités impossibilitéssem impossibilitésseu impossibilitéssim impossibilitéssiu impossibilití occ sept val v
imposibilitar

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
imposible

impossiblement /im.poˌsi.bɫeˈment/ /im.poˌsi.βɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫəˈment/ /im.puˌsi.βɫəˈmen/ /im.puˌsib.bɫəˈmen/ adv
imposiblemente

impost n masc
impuesto

impost especial n masc
accisa

impost negatiu sobre la renda n masc
impuesto negativo sobre la renta

impost sobre béns immobles n masc
impuesto sobre bienes inmuebles

impost sobre el valor afegit n masc
impuesto sobre el valor añadido

impost sobre transmissions patrimonials n masc
impuesto sobre transmisiones patrimoniales

impostar /im.posˈta/ /im.posˈtaɾ/ /im.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impost imposta impostada impostades impostam impostant impostar impostara impostaran impostarem impostaren impostares impostareu impostaria impostarien impostaries impostarà impostaràs impostaré impostaríem impostaríeu impostassen impostasses impostassin impostassis impostat impostats impostau impostava impostaven impostaves imposte impostem imposten impostes impostessen impostesses impostessin impostessis imposteu imposti impostin impostis imposto impostà impostàrem impostàreu impostàs impostàssem impostàsseu impostàssim impostàssiu impostàvem impostàveu impostés impostéssem impostésseu impostéssim impostéssiu impostí occ sept val v
impostar

impostura /im.posˈtu.ɾa/ /im.posˈtu.ɾə/ /im.pusˈtu.ɾə/ n fem
impostura

impotentment /im.poˌtemˈmen/ /im.poˌtemˈment/ /im.puˌtemˈmen/ adv
impotentemente

imprecació /im.pɾe.ka.siˈo/ /im.pɾə.kə.siˈo/ n fem
imprecación

imprecar /im.pɾeˈka/ /im.pɾeˈkaɾ/ /im.pɾəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imprec impreca imprecada imprecades imprecam imprecant imprecar imprecara imprecaran imprecarem imprecaren imprecares imprecareu imprecaria imprecarien imprecaries imprecarà imprecaràs imprecaré imprecaríem imprecaríeu imprecassen imprecasses imprecassin imprecassis imprecat imprecats imprecau imprecava imprecaven imprecaves impreco imprecà imprecàrem imprecàreu imprecàs imprecàssem imprecàsseu imprecàssim imprecàssiu imprecàvem imprecàveu impreque imprequem imprequen impreques imprequessen imprequesses imprequessin imprequessis imprequeu imprequi imprequin imprequis imprequés imprequéssem imprequésseu imprequéssim imprequéssiu imprequí occ sept val v
imprecar

imprecatori /im.pɾe.kaˈtɔ.ɾi/ /im.pɾə.kəˈtɔ.ɾi/ imprecatòria adj masc
imprecatorio
que es fa amb imprecació

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ imprecisa imprecisos adj masc
impreciso

impregnació /im.pɾeŋ.na.siˈo/ /im.pɾəŋ.nə.siˈo/ n fem
impregnación

impregnar /im.pɾeŋˈna/ /im.pɾeɡˈna/ /im.pɾeɡˈnaɾ/ /im.pɾəŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impregn impregna impregnada impregnades impregnam impregnant impregnar impregnara impregnaran impregnarem impregnaren impregnares impregnareu impregnaria impregnarien impregnaries impregnarà impregnaràs impregnaré impregnaríem impregnaríeu impregnassen impregnasses impregnassin impregnassis impregnat impregnats impregnau impregnava impregnaven impregnaves impregne impregnem impregnen impregnes impregnessen impregnesses impregnessin impregnessis impregneu impregni impregnin impregnis impregno impregnà impregnàrem impregnàreu impregnàs impregnàssem impregnàsseu impregnàssim impregnàssiu impregnàvem impregnàveu impregnés impregnéssem impregnésseu impregnéssim impregnéssiu impregní occ sept val v
impregnar

impremta /imˈpɾem.ta/ /imˈpɾem.tə/ n fem
imprenta
Art d'imprimir.
Oficina o lloc on s'imprimeix.

impremta escolar n fem
imprenta escolar

imprescindible /im.pɾe.sinˈdi.bɫe/ /im.pɾe.sinˈdi.βɫe/ /im.pɾe.sinˈdib.bɫe/ /im.pɾə.sinˈdi.βɫə/ /im.pɾə.sinˈdib.bɫə/ /im.pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
indispensable

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
impresionante

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impression impressiona impressionada impressionades impressionam impressionant impressionar impressionara impressionaran impressionarem impressionaren impressionares impressionareu impressionaria impressionarien impressionaries impressionarà impressionaràs impressionaré impressionaríem impressionaríeu impressionassen impressionasses impressionassin impressionassis impressionat impressionats impressionau impressionava impressionaven impressionaves impressione impressionem impressionen impressiones impressionessen impressionesses impressionessin impressionessis impressioneu impressioni impressionin impressionis impressiono impressionà impressionàrem impressionàreu impressionàs impressionàssem impressionàsseu impressionàssim impressionàssiu impressionàvem impressionàveu impressionés impressionéssem impressionésseu impressionéssim impressionéssiu impressioní occ sept val v
impresionar

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
impresión
Acció o efecte d'imprimir.
Marca o senyal que alguna cosa deixa en una altra pressionant.
Efecte o alteració que un cos causa en un altre.
Efecte que fan les coses espirituals en l'ànim.

impressor /im.pɾeˈso/ /im.pɾeˈsoɾ/ /im.pɾəˈso/ adj masc
impresor
Que imprimeix.

impressor /im.pɾeˈso/ /im.pɾeˈsoɾ/ /im.pɾəˈso/ n masc
impresor
Qui imprimeix o és amo d'una impremta.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
impresora
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprevistament /im.pɾeˌvis.taˈment/ /im.pɾeˌβis.taˈmen/ /im.pɾəˌvis.təˈmen/ /im.pɾəˌvis.təˈment/ /im.pɾəˌβis.təˈmen/ adv
imprevistamente

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ bal impresa impreses impresos imprimeix imprimeixen imprimeixes imprimeixi imprimeixin imprimeixis imprimeixo imprimesc imprimesqui imprimesquin imprimesquis imprimia imprimien imprimies imprimiguem imprimigueu imprimim imprimint imprimir imprimira imprimiran imprimirem imprimiren imprimires imprimireu imprimiria imprimirien imprimiries imprimirà imprimiràs imprimiré imprimiríem imprimiríeu imprimisc imprimisca imprimisquen imprimisques imprimissen imprimisses imprimissin imprimissis imprimiu imprimix imprimixen imprimixes imprimixo imprimí imprimíem imprimíeu imprimírem imprimíreu imprimís imprimíssem imprimísseu imprimíssim imprimíssiu imprès imprés n-occ occ sept val v
imprimir
Deixar marcada la figura d'una cosa en una altra.
Fixar en l'ànim alguna noció o afecte.
Estampar, donar a la impremta.

improbablement /im.pɾoˌba.bɫeˈment/ /im.pɾoˌbab.bɫəˈment/ /im.pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /im.pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /im.pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /im.pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /im.pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
improbablemente

improcedentment /im.pɾo.seˌðemˈmen/ /im.pɾo.seˌðemˈment/ /im.pɾo.səˌðemˈment/ /im.pɾu.səˌðemˈmen/ adv
improcedentemente

improperar /im.pɾo.peˈɾa/ /im.pɾo.peˈɾaɾ/ /im.pɾu.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) improper impropera improperada improperades improperam improperant improperar improperara improperaran improperarem improperaren improperares improperareu improperaria improperarien improperaries improperarà improperaràs improperaré improperaríem improperaríeu improperassen improperasses improperassin improperassis improperat improperats improperau improperava improperaven improperaves impropere improperem improperen improperes improperessen improperesses improperessin improperessis impropereu improperi improperin improperis impropero improperà improperàrem improperàreu improperàs improperàssem improperàsseu improperàssim improperàssiu improperàvem improperàveu improperés improperéssem improperésseu improperéssim improperéssiu improperí occ sept val v
improperar

improperi /im.pɾoˈpɛ.ɾi/ /im.pɾuˈpɛ.ɾi/ n masc
improperio

improvar /im.pɾoˈva/ /im.pɾoˈvaɾ/ /im.pɾoˈβa/ /im.pɾuˈva/ /im.pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) improu improv improva improvada improvades improvam improvant improvar improvara improvaran improvarem improvaren improvares improvareu improvaria improvarien improvaries improvarà improvaràs improvaré improvaríem improvaríeu improvassen improvasses improvassin improvassis improvat improvats improvau improvava improvaven improvaves improve improvem improven improves improvessen improvesses improvessin improvessis improveu improvi improvin improvis improvo improvà improvàrem improvàreu improvàs improvàssem improvàsseu improvàssim improvàssiu improvàvem improvàveu improvés improvéssem improvésseu improvéssim improvéssiu improví occ sept val v
improbar

improvisadament /im.pɾo.viˌza.ðaˈment/ /im.pɾo.viˌza.ðəˈment/ /im.pɾo.βiˌza.ðaˈmen/ /im.pɾu.viˌza.ðəˈmen/ /im.pɾu.βiˌza.ðəˈmen/ adv
improvisadamente

improvisament /im.pɾoˌvi.zaˈment/ /im.pɾoˌvi.zəˈment/ /im.pɾoˌβi.zaˈmen/ /im.pɾuˌvi.zəˈmen/ /im.pɾuˌβi.zəˈmen/ adv
improvisamente

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) improvisa improvisada improvisades improvisam improvisant improvisar improvisara improvisaran improvisarem improvisaren improvisares improvisareu improvisaria improvisarien improvisaries improvisarà improvisaràs improvisaré improvisaríem improvisaríeu improvisassen improvisasses improvisassin improvisassis improvisat improvisats improvisau improvisava improvisaven improvisaves improvise improvisem improvisen improvises improvisessen improvisesses improvisessin improvisessis improviseu improvisi improvisin improvisis improviso improvisà improvisàrem improvisàreu improvisàs improvisàssem improvisàsseu improvisàssim improvisàssiu improvisàvem improvisàveu improvisés improviséssem improvisésseu improviséssim improviséssiu improvisí improvís occ sept val v
improvisar

improvís /im.pɾoˈvis/ /im.pɾoˈβis/ /im.pɾuˈvis/ /im.pɾuˈβis/ improvisa improvises improvisos adj
improviso

imprudentment /im.pɾuˌðemˈmen/ /im.pɾuˌðemˈment/ adv
imprudentemente

impròpiament /imˌpɾɔ.pi.aˈmen/ /imˌpɾɔ.pi.aˈment/ /imˌpɾɔ.pi.əˈmen/ /imˌpɾɔ.pi.əˈment/ adv
impropiamente

impugnació /im.puŋ.na.siˈo/ /im.puŋ.nə.siˈo/ /im.puɡ.na.siˈo/ n fem
impugnación

impugnador /im.puŋ.naˈðo/ /im.puŋ.nəˈðo/ /im.puɡ.naˈðoɾ/ n masc
impugnador

impugnar /im.puŋˈna/ /im.puɡˈna/ /im.puɡˈnaɾ/ alg ant bal cent eiv impugn impugna impugnada impugnades impugnaia impugnaien impugnaies impugnam impugnant impugnar impugnara impugnaran impugnarem impugnaren impugnares impugnareu impugnaria impugnarien impugnaries impugnariva impugnariven impugnarives impugnarà impugnaràs impugnaré impugnaríem impugnaríeu impugnarívem impugnaríveu impugnassen impugnasses impugnassin impugnassis impugnat impugnats impugnau impugnava impugnaven impugnaves impugnavi impugnavo impugne impugneguem impugneguessa impugneguessen impugneguesses impugnegueu impugnegués impugneguéssom impugneguéssou impugnem impugnen impugnes impugnessa impugnessen impugnesses impugnessi impugnessin impugnessis impugneu impugni impugnin impugnis impugno impugnos impugns impugnà impugnàiem impugnàieu impugnàrem impugnàreu impugnàs impugnàssem impugnàsseu impugnàssim impugnàssiu impugnàvem impugnàvets impugnàveu impugnàvom impugnés impugnéssem impugnésseu impugnéssim impugnéssiu impugní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
impugnar

impugnatiu /im.puŋ.naˈtiw/ /im.puŋ.nəˈtiw/ /im.puɡ.naˈtiw/ adj masc
impugnativo
Que impugna o és capaç d'impugnar.

impuls /imˈpuɫs/ n masc
impulso

impulsiu /im.puɫˈsiw/ adj masc
impulsivo
Que impel·leix o pot impel·lir.

impulsivitat /im.puɫ.si.viˈtat/ /im.puɫ.si.viˈtat/ /im.puɫ.si.βiˈtat/ n fem
impulsividad

impulsor /im.puɫˈso/ /im.puɫˈsoɾ/ adj masc
impulsor
Que impel·leix, impulsa.

impulsor /im.puɫˈso/ /im.puɫˈsoɾ/ n masc
impulsor
Qui impel·leix, impulsa.

impunement /imˌpu.neˈmen/ /imˌpu.neˈment/ /imˌpu.nəˈmen/ /imˌpu.nəˈment/ adv
impunemente

impur /imˈpur/ adj masc
impuro
Que no és pur.

impurament /imˌpu.ɾaˈmen/ /imˌpu.ɾaˈment/ /imˌpu.ɾəˈmen/ /imˌpu.ɾəˈment/ adv
impuramente

impurificar /im.pu.ɾi.fiˈka/ /im.pu.ɾi.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) impurific impurifica impurificada impurificades impurificam impurificant impurificar impurificara impurificaran impurificarem impurificaren impurificares impurificareu impurificaria impurificarien impurificaries impurificarà impurificaràs impurificaré impurificaríem impurificaríeu impurificassen impurificasses impurificassin impurificassis impurificat impurificats impurificau impurificava impurificaven impurificaves impurifico impurificà impurificàrem impurificàreu impurificàs impurificàssem impurificàsseu impurificàssim impurificàssiu impurificàvem impurificàveu impurifique impurifiquem impurifiquen impurifiques impurifiquessen impurifiquesses impurifiquessin impurifiquessis impurifiqueu impurifiqui impurifiquin impurifiquis impurifiqués impurifiquéssem impurifiquésseu impurifiquéssim impurifiquéssiu impurifiquí occ sept val v
impurificar

impuritat /im.pu.ɾiˈtat/ n fem
impuridad

imputabilitat /im.pu.ta.βi.ɫiˈtat/ /im.pu.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
imputabilidad

imputable /im.puˈta.bɫe/ /im.puˈta.βɫe/ /im.puˈta.βɫə/ /im.puˈtab.bɫe/ /im.puˈtab.bɫə/ adj
imputable
Que es pot imputar.

imputació /im.pu.ta.siˈo/ /im.pu.tə.siˈo/ n fem
imputación

imputador /im.pu.taˈðo/ /im.pu.taˈðoɾ/ /im.pu.təˈðo/ adj masc
imputador
Que imputa.

imputador /im.pu.taˈðo/ /im.pu.taˈðoɾ/ /im.pu.təˈðo/ n masc
imputador
Qui imputa.

imputar /im.puˈta/ /im.puˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imput imputa imputada imputades imputam imputant imputar imputara imputaran imputarem imputaren imputares imputareu imputaria imputarien imputaries imputarà imputaràs imputaré imputaríem imputaríeu imputassen imputasses imputassin imputassis imputat imputats imputau imputava imputaven imputaves impute imputem imputen imputes imputessen imputesses imputessin imputessis imputeu imputi imputin imputis imputo imputà imputàrem imputàreu imputàs imputàssem imputàsseu imputàssim imputàssiu imputàvem imputàveu imputés imputéssem imputésseu imputéssim imputéssiu imputí occ sept val v
imputar
Atribuir alguna culpa, delicte o acció.

impàvid /imˈpa.vit/ /imˈpa.vit/ /imˈpa.βit/ adj masc
impávido

impàvidament /imˌpa.vi.ðaˈment/ /imˌpa.vi.ðəˈmen/ /imˌpa.vi.ðəˈment/ /imˌpa.βi.ðaˈmen/ /imˌpa.βi.ðəˈmen/ adv
impávidamente

impúdicament /imˌpu.ði.kaˈmen/ /imˌpu.ði.kaˈment/ /imˌpu.ði.kəˈmen/ /imˌpu.ði.kəˈment/ adv
impúdicamente

inaccessiblement /i.nak.seˌsi.bɫeˈment/ /i.nak.seˌsi.βɫeˈmen/ /i.nak.seˌsib.bɫeˈmen/ /i.nək.səˌsi.βɫəˈmen/ /i.nək.səˌsib.bɫəˈmen/ /i.nək.səˌsib.bɫəˈment/ adv
inaccesiblemente

inacció /i.nak.siˈo/ /i.nək.siˈo/ n fem
inacción

inactiu /i.nakˈtiw/ /i.nəkˈtiw/ adj masc
inactivo

inactivitat /i.nak.ti.viˈtat/ /i.nak.ti.βiˈtat/ /i.nək.ti.viˈtat/ /i.nək.ti.βiˈtat/ n fem
inactividad

inadaptació escolar n fem
inadaptación escolar

inadaptació social n fem
inadaptación social

inadequadament /i.na.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /i.na.ðeˌkwa.ðaˈment/ /i.nə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /i.nə.ðəˌkwa.ðəˈment/ adv
inadecuadamente

inadient /i.na.ðiˈen/ /i.na.ðiˈent/ /i.nə.ðiˈen/ /i.nə.ðiˈent/ adj
inadecuado

inadmissió /i.nad.mi.siˈo/ /i.nəd.mi.siˈo/ n fem
inadmisión

inadvertidament /i.nad.berˌti.ðaˈmen/ /i.nad.beɾˌti.ðaˈmen/ /i.nad.veɾˌti.ðaˈment/ /i.nəb.vərˌti.ðəˈmen/ /i.nəb.vəɾˌti.ðəˈment/ /i.nəd.bərˌti.ðəˈmen/ adv
inadvertidamente

inalterablement /i.naɫ.teˌɾa.bɫeˈment/ /i.naɫ.teˌɾa.βɫeˈmen/ /i.naɫ.teˌɾab.bɫeˈmen/ /i.nəɫ.təˌɾa.βɫəˈmen/ /i.nəɫ.təˌɾab.bɫəˈmen/ /i.nəɫ.təˌɾab.bɫəˈment/ adv
inalterablemente

inanició /i.na.ni.siˈo/ /i.nə.ni.siˈo/ n fem
inanición

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
inauguración investidura

inaugural /in.aw.ɣuˈɾaɫ/ /in.əw.ɣuˈɾaɫ/ adj
inaugural
aplicat a l'oració, discurs o acte d'inauguració

inaugurar /i.naw.ɣuˈɾa/ /i.naw.ɣuˈɾaɾ/ /i.nəw.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inaugur inaugura inaugurada inaugurades inauguram inaugurant inaugurar inaugurara inauguraran inaugurarem inauguraren inaugurares inaugurareu inauguraria inaugurarien inauguraries inaugurarà inauguraràs inauguraré inauguraríem inauguraríeu inaugurassen inaugurasses inaugurassin inaugurassis inaugurat inaugurats inaugurau inaugurava inauguraven inauguraves inaugure inaugurem inauguren inaugures inauguressen inauguresses inauguressin inauguressis inaugureu inauguri inaugurin inauguris inauguro inaugurà inauguràrem inauguràreu inauguràs inauguràssem inauguràsseu inauguràssim inauguràssiu inauguràvem inauguràveu inaugurés inauguréssem inaugurésseu inauguréssim inauguréssiu inaugurí occ sept val v
inaugurar
Obrir o començar de forma solemne.

incalculablement /iŋ.kaɫ.kuˌɫa.bɫeˈment/ /iŋ.kaɫ.kuˌɫa.βɫeˈmen/ /iŋ.kaɫ.kuˌɫab.bɫeˈmen/ /iŋ.kəɫ.kuˌɫa.βɫəˈmen/ /iŋ.kəɫ.kuˌɫab.bɫəˈmen/ /iŋ.kəɫ.kuˌɫab.bɫəˈment/ adv
incalculablemente

incansablement /iŋ.kanˌsa.bɫeˈment/ /iŋ.kanˌsa.βɫeˈmen/ /iŋ.kanˌsab.bɫeˈmen/ /iŋ.kənˌsa.βɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈment/ adv
incansablemente

incapacitar /iŋ.ka.pa.siˈta/ /iŋ.ka.pa.siˈtaɾ/ /iŋ.kə.pə.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) incapacit incapacita incapacitada incapacitades incapacitam incapacitant incapacitar incapacitara incapacitaran incapacitarem incapacitaren incapacitares incapacitareu incapacitaria incapacitarien incapacitaries incapacitarà incapacitaràs incapacitaré incapacitaríem incapacitaríeu incapacitassen incapacitasses incapacitassin incapacitassis incapacitat incapacitats incapacitau incapacitava incapacitaven incapacitaves incapacite incapacitem incapaciten incapacites incapacitessen incapacitesses incapacitessin incapacitessis incapaciteu incapaciti incapacitin incapacitis incapacito incapacità incapacitàrem incapacitàreu incapacitàs incapacitàssem incapacitàsseu incapacitàssim incapacitàssiu incapacitàvem incapacitàveu incapacités incapacitéssem incapacitésseu incapacitéssim incapacitéssiu incapacití occ sept val v
incapacitar

incapaç /iŋ.kaˈpas/ /iŋ.kəˈpas/ adj
incapaz

incardinar /iŋ.kar.ðiˈna/ /iŋ.kaɾ.ðiˈnaɾ/ /iŋ.kər.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incardina incardinada incardinades incardinam incardinant incardinar incardinara incardinaran incardinarem incardinaren incardinares incardinareu incardinaria incardinarien incardinaries incardinarà incardinaràs incardinaré incardinaríem incardinaríeu incardinassen incardinasses incardinassin incardinassis incardinat incardinats incardinau incardinava incardinaven incardinaves incardine incardinem incardinen incardines incardinessen incardinesses incardinessin incardinessis incardineu incardini incardinin incardinis incardino incardinà incardinàrem incardinàreu incardinàs incardinàssem incardinàsseu incardinàssim incardinàssiu incardinàvem incardinàveu incardinés incardinéssem incardinésseu incardinéssim incardinéssiu incardiní incardín occ sept val v
incardinar

incautament /iŋˌkaw.taˈmen/ /iŋˌkaw.taˈment/ /iŋˌkaw.təˈmen/ /iŋˌkaw.təˈment/ adv
incautamente

incendi n masc
incendio

incendiar /in.sen.diˈa/ /in.sen.diˈaɾ/ /in.sən.diˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incendia incendiada incendiades incendiam incendiant incendiar incendiara incendiaran incendiarem incendiaren incendiares incendiareu incendiaria incendiarien incendiaries incendiarà incendiaràs incendiaré incendiaríem incendiaríeu incendiassen incendiasses incendiassin incendiassis incendiat incendiats incendiau incendiava incendiaven incendiaves incendie incendiem incendien incendies incendiessen incendiesses incendiessin incendiessis incendieu incendii incendio incendià incendiàrem incendiàreu incendiàs incendiàssem incendiàsseu incendiàssim incendiàssiu incendiàvem incendiàveu incendiés incendiéssem incendiésseu incendiéssim incendiéssiu incendií incendiï incendiïn incendiïs occ sept val v
incendiar

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ adj masc
incendiario
Que maliciosament causa incendis.

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ n masc
incendiario
Qui maliciosament causa incendis.

incentiu n masc
incentivo

incentiu fiscal n masc
incentivo fiscal

incentivar /in.sen.tiˈvaɾ/ /in.sen.tiˈβa/ /in.sen.tiˈβaɾ/ /in.sən.tiˈva/ /in.sən.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incentiu incentiv incentiva incentivada incentivades incentivam incentivant incentivar incentivara incentivaran incentivarem incentivaren incentivares incentivareu incentivaria incentivarien incentivaries incentivarà incentivaràs incentivaré incentivaríem incentivaríeu incentivassen incentivasses incentivassin incentivassis incentivat incentivats incentivau incentivava incentivaven incentivaves incentive incentivem incentiven incentives incentivessen incentivesses incentivessin incentivessis incentiveu incentivi incentivin incentivis incentivo incentivà incentivàrem incentivàreu incentivàs incentivàssem incentivàsseu incentivàssim incentivàssiu incentivàvem incentivàveu incentivés incentivéssem incentivésseu incentivéssim incentivéssiu incentiví occ sept val v
incentivar

inceptisòl /in.sep.tiˈsɔɫ/ /in.səp.tiˈsɔɫ/ n masc
inceptisol

incert /inˈsɛrt/ adj masc
incierto
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incertament /inˌsɛr.taˈmen/ /inˌsɛr.təˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈment/ /inˌsɛɾ.təˈment/ adv
inciertamente

incessablement /in.seˌsa.bɫeˈment/ /in.seˌsa.βɫeˈmen/ /in.seˌsab.bɫeˈmen/ /in.səˌsa.βɫəˈmen/ /in.səˌsab.bɫəˈmen/ /in.səˌsab.bɫəˈment/ adv
incesablemente

incessantment /in.seˌsamˈmen/ /in.seˌsamˈment/ /in.səˌsamˈmen/ /in.səˌsamˈment/ adv
incesantemente

incestuosament /in.ses.tuˌo.zaˈmen/ /in.ses.tuˌo.zaˈment/ /in.səs.tuˌo.zəˈmen/ /in.səs.tuˌo.zəˈment/ adv
incestuosamente

incident /in.siˈðen/ /in.siˈðent/ /in.siˈðent/ adj
incidente
que té una incidència accessòria

incidentalment /in.si.ðenˌtaɫˈmen/ /in.si.ðenˌtaɫˈment/ /in.si.ðənˌtaɫˈmen/ /in.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
incidentalmente

incidentment /in.siˌðemˈmen/ /in.siˌðemˈment/ adv
incidentemente

incidir /in.siˈði/ /in.siˈðiɾ/ bal incideix incideixen incideixes incideixi incideixin incideixis incideixo incidesc incidesqui incidesquin incidesquis incidia incidida incidides incidien incidies incidiguem incidigueu incidim incidint incidir incidira incidiran incidirem incidiren incidires incidireu incidiria incidirien incidiries incidirà incidiràs incidiré incidiríem incidiríeu incidisc incidisca incidisquen incidisques incidissen incidisses incidissin incidissis incidit incidits incidiu incidix incidixen incidixes incidixo incidí incidíem incidíeu incidírem incidíreu incidís incidíssem incidísseu incidíssim incidíssiu n-occ occ sept val v
incidir
Topar sobre una superfície.
Repercutir una cosa en una altra.

incidència /in.siˈðɛn.si.a/ n fem
incidencia

incineració /in.si.ne.ɾa.siˈo/ /in.si.nə.ɾə.siˈo/ n fem
incineración

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inciner incinera incinerada incinerades incineram incinerant incinerar incinerara incineraran incinerarem incineraren incinerares incinerareu incineraria incinerarien incineraries incinerarà incineraràs incineraré incineraríem incineraríeu incinerassen incinerasses incinerassin incinerassis incinerat incinerats incinerau incinerava incineraven incineraves incinere incinerem incineren incineres incineressen incineresses incineressin incineressis incinereu incineri incinerin incineris incinero incinerà incineràrem incineràreu incineràs incineràssem incineràsseu incineràssim incineràssiu incineràvem incineràveu incinerés incineréssem incinerésseu incineréssim incineréssiu incinerí occ sept val v
incinerar

incitador /in.si.taˈðo/ /in.si.taˈðoɾ/ /in.si.təˈðo/ adj masc
incitador
Que incita.

incitador /in.si.taˈðo/ /in.si.taˈðoɾ/ /in.si.təˈðo/ n masc
incitador
Qui incita.

incitament /in.si.taˈmen/ /in.si.taˈment/ /in.si.təˈmen/ /in.si.təˈment/ n masc
incitamento

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incit incita incitada incitades incitam incitant incitar incitara incitaran incitarem incitaren incitares incitareu incitaria incitarien incitaries incitarà incitaràs incitaré incitaríem incitaríeu incitassen incitasses incitassin incitassis incitat incitats incitau incitava incitaven incitaves incite incitem inciten incites incitessen incitesses incitessin incitessis inciteu inciti incitin incitis incito incità incitàrem incitàreu incitàs incitàssem incitàsseu incitàssim incitàssiu incitàvem incitàveu incités incitéssem incitésseu incitéssim incitéssiu incití occ sept val v
incitar

incitatiu /in.si.taˈtiw/ /in.si.təˈtiw/ adj masc
incitativo
que incita o té virtut d'incitar

incivilment /in.siˌviɫˈmen/ /in.siˌviɫˈment/ /in.siˌβiɫˈmen/ adv
incivilmente

inclemència /iŋ.kɫeˈmɛn.si.a/ /iŋ.kɫəˈmɛn.si.ə/ n fem
inclemencia

inclinació /iŋ.kɫi.na.siˈo/ /iŋ.kɫi.nə.siˈo/ n fem
inclinación
Acció i efecte d'inclinar o inclinar-se.

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inclina inclinada inclinades inclinam inclinant inclinar inclinara inclinaran inclinarem inclinaren inclinares inclinareu inclinaria inclinarien inclinaries inclinarà inclinaràs inclinaré inclinaríem inclinaríeu inclinassen inclinasses inclinassin inclinassis inclinat inclinats inclinau inclinava inclinaven inclinaves incline inclinem inclinen inclines inclinessen inclinesses inclinessin inclinessis inclineu inclini inclinin inclinis inclino inclinà inclinàrem inclinàreu inclinàs inclinàssem inclinàsseu inclinàssim inclinàssiu inclinàvem inclinàveu inclinés inclinéssem inclinésseu inclinéssim inclinéssiu incliní inclín occ sept val v
inclinar
Tòrcer cap avall alguna cosa.
Girar o persuadir algú que faci alguna cosa.
inclinarse
(pronominal) Decantar-se cap un costat.
(pronominal) Tenir propensió natural a alguna cosa.

inclinat /iŋ.kɫiˈnat/ adj masc
inclinado
que té inclinació

inclinatiu /iŋ.kɫi.naˈtiw/ /iŋ.kɫi.nəˈtiw/ adj masc
inclinativo
que inclina o pot inclinar

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ bal incloc incloem incloent incloeu incloga incloguem incloguen incloguera inclogueren inclogueres inclogues incloguessen incloguesses incloguessin incloguessis inclogueu inclogui incloguin incloguis inclogué incloguérem incloguéreu inclogués incloguéssem incloguésseu incloguéssim incloguéssiu incloguí inclosa incloses inclosos inclou inclouen inclouran incloure inclourem incloureu inclouria inclourien inclouries inclourà inclouràs inclouré inclouríem inclouríeu inclous incloíem incloíeu incloïa incloïen incloïes inclòs occ val v
incluir

inclusiu adj masc
inclusivo

inclusivament /iŋ.kɫuˌzi.vaˈment/ /iŋ.kɫuˌzi.vəˈmen/ /iŋ.kɫuˌzi.vəˈment/ /iŋ.kɫuˌzi.βaˈmen/ /iŋ.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
inclusivamente

inclusió escolar n fem
inclusión escolar

inclusió social n fem
inclusión social

incoar /iŋ.koˈa/ /iŋ.koˈaɾ/ /iŋ.kuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) incoa incoada incoades incoam incoant incoar incoara incoaran incoarem incoaren incoares incoareu incoaria incoarien incoaries incoarà incoaràs incoaré incoaríem incoaríeu incoassen incoasses incoassin incoassis incoat incoats incoau incoava incoaven incoaves incoe incoem incoen incoes incoessen incoesses incoessin incoessis incoeu incoo incou incoà incoàrem incoàreu incoàs incoàssem incoàsseu incoàssim incoàssiu incoàvem incoàveu incoés incoéssem incoésseu incoéssim incoéssiu incoí incoï incoïn incoïs occ sept val v
incoar

incobrable /iŋ.koˈbɾa.bɫe/ /iŋ.koˈbɾab.bɫə/ /iŋ.koˈβɾa.βɫe/ /iŋ.koˈβɾab.bɫe/ /iŋ.kuˈbɾab.bɫə/ /iŋ.kuˈβɾa.βɫə/ /iŋ.kuˈβɾab.bɫə/ adj
incobrable

incoherent adj neut
incoherente

incoherentment /iŋ.ko.eˌɾemˈmen/ /iŋ.ko.eˌɾemˈment/ /iŋ.ko.əˌɾemˈment/ /iŋ.ku.əˌɾemˈmen/ adv
incoherentemente

incomodar /iŋ.ko.moˈða/ /iŋ.ko.moˈðaɾ/ /iŋ.ku.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incomod incomoda incomodada incomodades incomodam incomodant incomodar incomodara incomodaran incomodarem incomodaren incomodares incomodareu incomodaria incomodarien incomodaries incomodarà incomodaràs incomodaré incomodaríem incomodaríeu incomodassen incomodasses incomodassin incomodassis incomodat incomodats incomodau incomodava incomodaven incomodaves incomode incomodem incomoden incomodes incomodessen incomodesses incomodessin incomodessis incomodeu incomodi incomodin incomodis incomodo incomodà incomodàrem incomodàreu incomodàs incomodàssem incomodàsseu incomodàssim incomodàssiu incomodàvem incomodàveu incomodés incomodéssem incomodésseu incomodéssim incomodéssiu incomodí occ sept val v
incomodar

incomoditat /iŋ.ko.mo.ðiˈtat/ /iŋ.ku.mu.ðiˈtat/ n fem
incomodidad

incomparablement /iŋ.kom.paˌɾa.bɫeˈment/ /iŋ.kom.paˌɾa.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.paˌɾab.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pəˌɾab.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pəˌɾa.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
incomparablemente

incompatiblement /iŋ.kom.paˌti.bɫeˈment/ /iŋ.kom.paˌti.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.paˌtib.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pəˌtib.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pəˌti.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pəˌtib.bɫəˈmen/ adv
incompatiblemente

incompetentment /iŋ.kom.peˌtemˈmen/ /iŋ.kom.peˌtemˈment/ /iŋ.kom.pəˌtemˈment/ /iŋ.kum.pəˌtemˈmen/ adv
incompetentemente

incompletament /iŋ.komˌpɫe.taˈmen/ /iŋ.komˌpɫe.taˈment/ /iŋ.komˌpɫɛ.təˈment/ /iŋ.kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
incompletamente

incomplir /iŋ.komˈpli/ /iŋ.komˈpliɾ/ /iŋ.kumˈpɫi/ bal incompleix incompleixen incompleixes incompleixi incompleixin incompleixis incompleixo incomplert incomplerta incomplertes incomplerts incomplesc incomplesqui incomplesquin incomplesquis incomplia incomplida incomplides incomplien incomplies incompliguem incompligueu incomplim incomplint incomplir incomplira incompliran incomplirem incompliren incomplires incomplireu incompliria incomplirien incompliries incomplirà incompliràs incompliré incompliríem incompliríeu incomplisc incomplisca incomplisquen incomplisques incomplissen incomplisses incomplissin incomplissis incomplit incomplits incompliu incomplix incomplixen incomplixes incomplixo incomplí incomplíem incomplíeu incomplírem incomplíreu incomplís incomplíssem incomplísseu incomplíssim incomplíssiu n-occ occ sept val v
incumplir

incomprensiblement /iŋ.kom.pɾenˌsi.bɫeˈment/ /iŋ.kom.pɾenˌsi.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾenˌsib.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾənˌsib.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pɾənˌsi.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pɾənˌsib.bɫəˈmen/ adv
incomprensiblemente

incomptable /iŋ.komˈta.bɫe/ /iŋ.komˈta.βɫe/ /iŋ.komˈtab.bɫe/ /iŋ.komˈtab.bɫə/ /iŋ.kumˈta.βɫə/ /iŋ.kumˈtab.bɫə/ adj
incontable

incomunicar /iŋ.ko.mu.niˈka/ /iŋ.ko.mu.niˈkaɾ/ /iŋ.ku.mu.niˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) incomunic incomunica incomunicada incomunicades incomunicam incomunicant incomunicar incomunicara incomunicaran incomunicarem incomunicaren incomunicares incomunicareu incomunicaria incomunicarien incomunicaries incomunicarà incomunicaràs incomunicaré incomunicaríem incomunicaríeu incomunicassen incomunicasses incomunicassin incomunicassis incomunicat incomunicats incomunicau incomunicava incomunicaven incomunicaves incomunico incomunicà incomunicàrem incomunicàreu incomunicàs incomunicàssem incomunicàsseu incomunicàssim incomunicàssiu incomunicàvem incomunicàveu incomunique incomuniquem incomuniquen incomuniques incomuniquessen incomuniquesses incomuniquessin incomuniquessis incomuniqueu incomuniqui incomuniquin incomuniquis incomuniqués incomuniquéssem incomuniquésseu incomuniquéssim incomuniquéssiu incomuniquí occ sept val v
incomunicar

inconcebiblement /iŋ.kon.seˌbi.bɫeˈment/ /iŋ.kon.seˌβi.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.seˌβib.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.səˌbib.bɫəˈment/ /iŋ.kun.səˌbib.bɫəˈmen/ /iŋ.kun.səˌβi.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.səˌβib.bɫəˈmen/ adv
inconcebiblemente

inconciliablement /iŋ.kon.si.ɫiˌa.bɫeˈment/ /iŋ.kon.si.ɫiˌa.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.si.ɫiˌab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.si.ɫiˌab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.si.ɫiˌa.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.si.ɫiˌab.bɫəˈmen/ adv
inconciliablemente

inconcussament /iŋ.koŋˌku.saˈmen/ /iŋ.koŋˌku.saˈment/ /iŋ.koŋˌku.səˈment/ /iŋ.kuŋˌku.səˈmen/ adv
inconcusamente

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
incondicional

incondicionalment /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ adv
incondicionalmente

inconfusiblement /iŋ.koɱ.fuˌzi.bɫeˈment/ /iŋ.koɱ.fuˌzi.βɫeˈmen/ /iŋ.koɱ.fuˌzib.bɫeˈmen/ /iŋ.koɱ.fuˌzib.bɫəˈment/ /iŋ.kuɱ.fuˌzi.βɫəˈmen/ /iŋ.kuɱ.fuˌzib.bɫəˈmen/ adv
inconfundiblemente

inconfutablement /iŋ.koɱ.fuˌta.bɫeˈment/ /iŋ.koɱ.fuˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.koɱ.fuˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.koɱ.fuˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kuɱ.fuˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kuɱ.fuˌtab.bɫəˈmen/ adv
irrefutablemente

incongruentment /iŋ.koŋ.ɡɾuˌemˈmen/ /iŋ.koŋ.ɡɾuˌemˈment/ /iŋ.kuŋ.ɡɾuˌemˈmen/ adv
incongruentemente

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
inconsciente
Que no és conscient.
Brètol, irreflexiu.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
inconsciente
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

inconscientment /iŋ.kon.siˌemˈmen/ /iŋ.kon.siˌemˈment/ /iŋ.kun.siˌemˈmen/ adv
inconscientemente

inconsideradament /iŋ.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /iŋ.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈment/ /iŋ.kon.si.ðəˌɾa.ðəˈment/ /iŋ.kun.si.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
inconsideradamente

inconsolablement /iŋ.kon.soˌɫa.bɫeˈment/ /iŋ.kon.soˌɫa.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.soˌɫab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.soˌɫab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.suˌɫa.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.suˌɫab.bɫəˈmen/ adv
inconsolablemente

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ adj
inconstante

inconstantment /iŋ.konsˌtamˈmen/ /iŋ.konsˌtamˈment/ /iŋ.kunsˌtamˈmen/ adv
inconstantemente

inconstitucionalment /iŋ.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
inconstitucionalmente

incontestablement /iŋ.kon.tesˌta.bɫeˈment/ /iŋ.kon.tesˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.tesˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.təsˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.təsˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.təsˌtab.bɫəˈmen/ adv
incontestablemente

incontinent /iŋ.kon.tiˈnen/ /iŋ.kon.tiˈnent/ /iŋ.kon.tiˈnent/ /iŋ.kun.tiˈnen/ /iŋ.kun.tiˈnent/ adj
incontinente

incontinentment /iŋ.kon.tiˌnemˈmen/ /iŋ.kon.tiˌnemˈment/ /iŋ.kun.tiˌnemˈmen/ adv
incontinentemente

incontrastablement /iŋ.kon.tɾasˌta.bɫeˈment/ /iŋ.kon.tɾasˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.tɾasˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.tɾəsˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.tɾəsˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.tɾəsˌtab.bɫəˈmen/ adv
incontrastablemente

incontrovertiblement /iŋ.kon.tɾo.veɾˌti.bɫeˈment/ /iŋ.kon.tɾo.vəɾˌtib.bɫəˈment/ /iŋ.kon.tɾo.βerˌtib.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.tɾo.βeɾˌti.βɫeˈmen/ /iŋ.kun.tɾu.vərˌtib.bɫəˈmen/ /iŋ.kun.tɾu.βərˌti.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.tɾu.βərˌtib.bɫəˈmen/ adv
indisputablemente

incorporació /iŋ.koɾ.po.ɾa.siˈo/ /iŋ.koɾ.po.ɾə.siˈo/ /iŋ.kur.pu.ɾə.siˈo/ n fem
incorporación

incorporalment /iŋ.kor.poˌɾaɫˈmen/ /iŋ.koɾ.poˌɾaɫˈmen/ /iŋ.koɾ.poˌɾaɫˈment/ /iŋ.kur.puˌɾaɫˈmen/ adv
incorporalmente

incorporar /iŋ.kor.poˈɾa/ /iŋ.koɾ.poˈɾaɾ/ /iŋ.kur.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incorpor incorpora incorporada incorporades incorporam incorporant incorporar incorporara incorporaran incorporarem incorporaren incorporares incorporareu incorporaria incorporarien incorporaries incorporarà incorporaràs incorporaré incorporaríem incorporaríeu incorporassen incorporasses incorporassin incorporassis incorporat incorporats incorporau incorporava incorporaven incorporaves incorpore incorporem incorporen incorpores incorporessen incorporesses incorporessin incorporessis incorporeu incorpori incorporin incorporis incorporo incorporà incorporàrem incorporàreu incorporàs incorporàssem incorporàsseu incorporàssim incorporàssiu incorporàvem incorporàveu incorporés incorporéssem incorporésseu incorporéssim incorporéssiu incorporí occ sept val v
incorporar incorporarse
Agregar, unir dos o més coses per a que facin un tot i un cos entre sí.
incorporarse
(pronominal) Entrar en algun cos o col·legi.
incorporar
Asseure qui estava ajagut.

incorrectament /iŋ.koˌrɛk.taˈmen/ /iŋ.koˌrɛk.taˈment/ /iŋ.koˌrɛk.təˈment/ /iŋ.kuˌrɛk.təˈmen/ adv
incorrectamente

incorregiblement /iŋ.ko.reˌd͡ʒi.bɫeˈment/ /iŋ.ko.reˌd͡ʒi.βɫeˈmen/ /iŋ.ko.reˌʒi.βɫeˈmen/ /iŋ.ko.reˌʒib.bɫeˈmen/ /iŋ.ko.rəˌʒib.bɫəˈment/ /iŋ.ku.rəˌʒi.βɫəˈmen/ /iŋ.ku.rəˌʒib.bɫəˈmen/ adv
incorregiblemente

incorruptament /iŋ.koˌrup.taˈmen/ /iŋ.koˌrup.taˈment/ /iŋ.koˌrup.təˈment/ /iŋ.kuˌrup.təˈmen/ adv
incorruptamente

incrassar /iŋ.kɾaˈsa/ /iŋ.kɾaˈsaɾ/ /iŋ.kɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv incrassa incrassada incrassades incrassaia incrassaien incrassaies incrassam incrassant incrassar incrassara incrassaran incrassarem incrassaren incrassares incrassareu incrassaria incrassarien incrassaries incrassariva incrassariven incrassarives incrassarà incrassaràs incrassaré incrassaríem incrassaríeu incrassarívem incrassaríveu incrassassen incrassasses incrassassin incrassassis incrassat incrassats incrassau incrassava incrassaven incrassaves incrassavi incrassavo incrasse incrasseguem incrasseguessa incrasseguessen incrasseguesses incrassegueu incrassegués incrasseguéssom incrasseguéssou incrassem incrassen incrasses incrassessa incrassessen incrassesses incrassessi incrassessin incrassessis incrasseu incrassi incrassin incrassis incrasso incrassos incrassà incrassàiem incrassàieu incrassàrem incrassàreu incrassàs incrassàssem incrassàsseu incrassàssim incrassàssiu incrassàvem incrassàvets incrassàveu incrassàvom incrassés incrasséssem incrassésseu incrasséssim incrasséssiu incrassí incràs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
incrasar

increment /iŋ.kɾeˈmen/ /iŋ.kɾeˈment/ /iŋ.kɾəˈmen/ /iŋ.kɾəˈment/ n masc
incremento

incrementar /iŋ.kɾe.menˈta/ /iŋ.kɾe.menˈtaɾ/ /iŋ.kɾə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) increment incrementa incrementada incrementades incrementam incrementant incrementar incrementara incrementaran incrementarem incrementaren incrementares incrementareu incrementaria incrementarien incrementaries incrementarà incrementaràs incrementaré incrementaríem incrementaríeu incrementassen incrementasses incrementassin incrementassis incrementat incrementats incrementau incrementava incrementaven incrementaves incremente incrementem incrementen incrementes incrementessen incrementesses incrementessin incrementessis incrementeu incrementi incrementin incrementis incremento incrementà incrementàrem incrementàreu incrementàs incrementàssem incrementàsseu incrementàssim incrementàssiu incrementàvem incrementàveu incrementés incrementéssem incrementésseu incrementéssim incrementéssiu incrementí occ sept val v
incrementar

increpació /iŋ.kɾe.pa.siˈo/ /iŋ.kɾə.pə.siˈo/ n fem
increpación

increpador /iŋ.kɾe.paˈðo/ /iŋ.kɾe.paˈðoɾ/ /iŋ.kɾə.pəˈðo/ adj masc
increpador
Que increpa.

increpador /iŋ.kɾe.paˈðo/ /iŋ.kɾe.paˈðoɾ/ /iŋ.kɾə.pəˈðo/ n masc
increpador
Qui increpa.

increpar /iŋ.kɾeˈpa/ /iŋ.kɾeˈpaɾ/ /iŋ.kɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) increp increpa increpada increpades increpam increpant increpar increpara increparan increparem increparen increpares increpareu increparia increparien increparies increparà increparàs increparé increparíem increparíeu increpassen increpasses increpassin increpassis increpat increpats increpau increpava increpaven increpaves increpe increpem increpen increpes increpessen increpesses increpessin increpessis increpeu increpi increpin increpis increpo increpà increpàrem increpàreu increpàs increpàssem increpàsseu increpàssim increpàssiu increpàvem increpàveu increpés increpéssem increpésseu increpéssim increpéssiu increpí occ sept val v
increpar

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
increíble
Impossible de creure.
Extraordinari, sorprenent.

increïblement /iŋ.kɾeˌi.bɫeˈment/ /iŋ.kɾeˌi.βɫeˈmen/ /iŋ.kɾeˌib.bɫeˈmen/ /iŋ.kɾəˌi.βɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈment/ adv
increíblemente

incriminar /iŋ.kɾi.miˈna/ /iŋ.kɾi.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incrimina incriminada incriminades incriminam incriminant incriminar incriminara incriminaran incriminarem incriminaren incriminares incriminareu incriminaria incriminarien incriminaries incriminarà incriminaràs incriminaré incriminaríem incriminaríeu incriminassen incriminasses incriminassin incriminassis incriminat incriminats incriminau incriminava incriminaven incriminaves incrimine incriminem incriminen incrimines incriminessen incriminesses incriminessin incriminessis incrimineu incrimini incriminin incriminis incrimino incriminà incriminàrem incriminàreu incriminàs incriminàssem incriminàsseu incriminàssim incriminàssiu incriminàvem incriminàveu incriminés incriminéssem incriminésseu incriminéssim incriminéssiu incriminí incrimín occ sept val v
incriminar

incrustar /iŋ.kɾusˈta/ /iŋ.kɾusˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incrust incrusta incrustada incrustades incrustam incrustant incrustar incrustara incrustaran incrustarem incrustaren incrustares incrustareu incrustaria incrustarien incrustaries incrustarà incrustaràs incrustaré incrustaríem incrustaríeu incrustassen incrustasses incrustassin incrustassis incrustat incrustats incrustau incrustava incrustaven incrustaves incruste incrustem incrusten incrustes incrustessen incrustesses incrustessin incrustessis incrusteu incrusti incrustin incrustis incrusto incrustà incrustàrem incrustàreu incrustàs incrustàssem incrustàsseu incrustàssim incrustàssiu incrustàvem incrustàveu incrustés incrustéssem incrustésseu incrustéssim incrustéssiu incrustí occ sept val v
incrustar

inculcació /iŋ.kuɫ.ka.siˈo/ /iŋ.kuɫ.kə.siˈo/ n fem
inculcación

inculcar /iŋ.kuɫˈka/ /iŋ.kuɫˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inculc inculca inculcada inculcades inculcam inculcant inculcar inculcara inculcaran inculcarem inculcaren inculcares inculcareu inculcaria inculcarien inculcaries inculcarà inculcaràs inculcaré inculcaríem inculcaríeu inculcassen inculcasses inculcassin inculcassis inculcat inculcats inculcau inculcava inculcaven inculcaves inculco inculcà inculcàrem inculcàreu inculcàs inculcàssem inculcàsseu inculcàssim inculcàssiu inculcàvem inculcàveu inculque inculquem inculquen inculques inculquessen inculquesses inculquessin inculquessis inculqueu inculqui inculquin inculquis inculqués inculquéssem inculquésseu inculquéssim inculquéssiu inculquí occ sept val v
inculcar

inculpablement /iŋ.kuɫˌpa.bɫeˈment/ /iŋ.kuɫˌpa.βɫeˈmen/ /iŋ.kuɫˌpa.βɫəˈmen/ /iŋ.kuɫˌpab.bɫeˈmen/ /iŋ.kuɫˌpab.bɫəˈmen/ /iŋ.kuɫˌpab.bɫəˈment/ adv
inculpablemente

inculpar /iŋ.kuɫˈpa/ /iŋ.kuɫˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inculp inculpa inculpada inculpades inculpam inculpant inculpar inculpara inculparan inculparem inculparen inculpares inculpareu inculparia inculparien inculparies inculparà inculparàs inculparé inculparíem inculparíeu inculpassen inculpasses inculpassin inculpassis inculpat inculpats inculpau inculpava inculpaven inculpaves inculpe inculpem inculpen inculpes inculpessen inculpesses inculpessin inculpessis inculpeu inculpi inculpin inculpis inculpo inculpà inculpàrem inculpàreu inculpàs inculpàssem inculpàsseu inculpàssim inculpàssiu inculpàvem inculpàveu inculpés inculpéssem inculpésseu inculpéssim inculpéssiu inculpí occ sept val v
inculpar

inculpat /iŋ.kuɫˈpat/ adj masc
inculpado

incultament /iŋˌkuɫ.taˈmen/ /iŋˌkuɫ.taˈment/ /iŋˌkuɫ.təˈmen/ /iŋˌkuɫ.təˈment/ adv
incultamente

inculte /iŋˈkuɫ.te/ /iŋˈkuɫ.tə/ adj masc
inculto
No conreat.
Sense educació.

incumbir /iŋ.kumˈbi/ /iŋ.kumˈbiɾ/ bal incumbeix incumbeixen incumbeixes incumbeixi incumbeixin incumbeixis incumbeixo incumbesc incumbesqui incumbesquin incumbesquis incumbia incumbida incumbides incumbien incumbies incumbiguem incumbigueu incumbim incumbint incumbir incumbira incumbiran incumbirem incumbiren incumbires incumbireu incumbiria incumbirien incumbiries incumbirà incumbiràs incumbiré incumbiríem incumbiríeu incumbisc incumbisca incumbisquen incumbisques incumbissen incumbisses incumbissin incumbissis incumbit incumbits incumbiu incumbix incumbixen incumbixes incumbixo incumbí incumbíem incumbíeu incumbírem incumbíreu incumbís incumbíssem incumbísseu incumbíssim incumbíssiu n-occ occ sept val v
incumbir

incumbència /iŋ.kumˈbɛn.si.a/ /iŋ.kumˈbɛn.si.ə/ n fem
incumbencia

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ adj
incunable
Que està imprès entre el període de l'aparició de la impremta fins a l'any 1500 inclusivament.

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ n masc
incunable

incursió /iŋ.kur.siˈo/ n fem
incursión

incís /inˈsis/ incisa incisos adj masc
inciso
Que presenta incisions.

incís /inˈsis/ n masc
inciso
Proposició que introdueix una interrupció, generalment per afegir un aclariment.

incògnitament /iŋˌkɔŋ.ni.taˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ni.təˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ni.təˈment/ /iŋˌkɔɡ.ni.taˈmen/ /iŋˌkɔɡ.ni.taˈment/ adv
de incógnito

incòmodament /iŋˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /iŋˌkɔ.mo.ðaˈment/ /iŋˌkɔ.mo.ðəˈment/ /iŋˌkɔ.mu.ðəˈmen/ adv
incómodamente

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
incómodo
Que incomoda o que no té comoditat.

incòngruament /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈment/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈment/ adv
incongruamente

incórrer /iŋˈko.re/ /iŋˈko.reɾ/ /iŋˈko.rə/ bal incorr incorre incorregem incorregeu incorreguda incorregudes incorreguem incorreguera incorregueren incorregueres incorreguessen incorreguesses incorreguessin incorreguessis incorregut incorreguts incorregué incorreguérem incorreguéreu incorregués incorreguéssem incorreguésseu incorreguéssim incorreguéssiu incorreguí incorregéreu incorrem incorren incorrent incorreran incorrerem incorrereu incorreria incorrerien incorreries incorrerà incorreràs incorreré incorreríem incorreríeu incorres incorreu incorri incorria incorrien incorries incorrin incorris incorro incorrs incorríem incorríeu incórrec incórrega incórregen incórreguen incórregues incórrer occ sept val v
incurrir

indagació /in.da.ɣa.siˈo/ /in.də.ɣə.siˈo/ n fem
indagación

indagador /in.da.ɣaˈðo/ /in.da.ɣaˈðoɾ/ /in.də.ɣəˈðo/ adj masc
indagador
Que indaga.

indagador /in.da.ɣaˈðo/ /in.da.ɣaˈðoɾ/ /in.də.ɣəˈðo/ n masc
indagador
Qui indaga.

indagar /in.daˈɣa/ /in.daˈɣaɾ/ /in.dəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indag indaga indagada indagades indagam indagant indagar indagara indagaran indagarem indagaren indagares indagareu indagaria indagarien indagaries indagarà indagaràs indagaré indagaríem indagaríeu indagassen indagasses indagassin indagassis indagat indagats indagau indagava indagaven indagaves indago indague indaguem indaguen indagues indaguessen indaguesses indaguessin indaguessis indagueu indagui indaguin indaguis indagués indaguéssem indaguésseu indaguéssim indaguéssiu indaguí indagà indagàrem indagàreu indagàs indagàssem indagàsseu indagàssim indagàssiu indagàvem indagàveu occ sept val v
indagar

indecent /in.deˈsen/ /in.deˈsent/ /in.dəˈsen/ /in.dəˈsent/ adj
indecente

indecentment /in.deˌsemˈmen/ /in.deˌsemˈment/ /in.dəˌsemˈmen/ /in.dəˌsemˈment/ adv
indecentemente

indecidible /in.de.siˈði.bɫe/ /in.de.siˈði.βɫe/ /in.de.siˈðib.bɫe/ /in.də.siˈði.βɫə/ /in.də.siˈðib.bɫə/ adj
indecidible

indeclinablement /in.de.kɫiˌna.bɫeˈment/ /in.de.kɫiˌna.βɫeˈmen/ /in.de.kɫiˌnab.bɫeˈmen/ /in.də.kɫiˌna.βɫəˈmen/ /in.də.kɫiˌnab.bɫəˈmen/ /in.də.kɫiˌnab.bɫəˈment/ adv
indeclinablemente

indecorosament /in.de.koˌɾo.zaˈmen/ /in.de.koˌɾo.zaˈment/ /in.də.koˌɾo.zəˈment/ /in.də.kuˌɾo.zəˈmen/ adv
indecorosamente

indecència /in.deˈsɛn.si.a/ /in.dəˈsɛn.si.ə/ n fem
indecencia

indecís /in.deˈsis/ indecisa indecisos adj masc
indeciso
Que li costa prendre una decisió.
Que encara està per resoldre.

indefectiblement /in.de.fekˌti.bɫeˈment/ /in.de.fekˌti.βɫeˈmen/ /in.de.fekˌtib.bɫeˈmen/ /in.də.fəkˌti.βɫəˈmen/ /in.də.fəkˌtib.bɫəˈmen/ /in.də.fəkˌtib.bɫəˈment/ adv
indefectiblemente

indefinidament /in.de.fiˌni.ðaˈmen/ /in.de.fiˌni.ðaˈment/ /in.də.fiˌni.ðəˈmen/ /in.də.fiˌni.ðəˈment/ adv
indefinidamente

indefinit /in.de.fiˈnit/ /in.də.fiˈnit/ adj masc
indefinido

indegudament /in.deˌɣu.ðaˈmen/ /in.deˌɣu.ðaˈment/ /in.dəˌɣu.ðəˈmen/ /in.dəˌɣu.ðəˈment/ adv
indebidamente

indeleblement /in.deˌɫe.bɫeˈment/ /in.deˌɫe.βɫeˈmen/ /in.deˌɫeb.bɫeˈmen/ /in.dəˌɫe.βɫəˈmen/ /in.dəˌɫeb.bɫəˈmen/ /in.dəˌɫeb.bɫəˈment/ adv
indeleblemente

indeliberadament /in.de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /in.de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /in.də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /in.də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /in.də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ adv
indeliberadamente

indemne /inˈdem.ne/ /inˈdɛm.nə/ adj
indemne
lliure i exempt de cap dany

indemnitat /in.dem.niˈtat/ /in.dəm.niˈtat/ n masc
indemnidad

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
indemnización

indemnitzar /in.dem.niˈd͡za/ /in.dem.niˈza/ /in.dem.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indemnitz indemnitza indemnitzada indemnitzades indemnitzam indemnitzant indemnitzar indemnitzara indemnitzaran indemnitzarem indemnitzaren indemnitzares indemnitzareu indemnitzaria indemnitzarien indemnitzaries indemnitzarà indemnitzaràs indemnitzaré indemnitzaríem indemnitzaríeu indemnitzassen indemnitzasses indemnitzassin indemnitzassis indemnitzat indemnitzats indemnitzau indemnitzava indemnitzaven indemnitzaves indemnitze indemnitzem indemnitzen indemnitzes indemnitzessen indemnitzesses indemnitzessin indemnitzessis indemnitzeu indemnitzi indemnitzin indemnitzis indemnitzo indemnitzà indemnitzàrem indemnitzàreu indemnitzàs indemnitzàssem indemnitzàsseu indemnitzàssim indemnitzàssiu indemnitzàvem indemnitzàveu indemnitzés indemnitzéssem indemnitzésseu indemnitzéssim indemnitzéssiu indemnitzí occ sept val v
indemnizar

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
independiente
Lliure, sense subjecció ni dependència

independentisme /in.de.pen.denˈtiz.me/ /in.də.pən.dənˈtiz.mə/ n masc
independentismo

independentista /in.de.pen.denˈtis.ta/ /in.de.pen.denˈtis.te/ /in.də.pən.dənˈtis.tə/ adj
independentista
Relatiu o pertanyent a l'independentisme.

independentista /in.de.pen.denˈtis.ta/ /in.de.pen.denˈtis.te/ /in.də.pən.dənˈtis.tə/ n neut
independentista
Individu partidari de l'independentisme

independentment /in.de.penˌdemˈmen/ /in.de.penˌdemˈment/ /in.də.pənˌdemˈmen/ /in.də.pənˌdemˈment/ adv
independientemente

independitzar /in.de.pen.diˈd͡za/ /in.de.pen.diˈzaɾ/ /in.də.pən.didˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) independitz independitza independitzada independitzades independitzam independitzant independitzar independitzara independitzaran independitzarem independitzaren independitzares independitzareu independitzaria independitzarien independitzaries independitzarà independitzaràs independitzaré independitzaríem independitzaríeu independitzassen independitzasses independitzassin independitzassis independitzat independitzats independitzau independitzava independitzaven independitzaves independitze independitzem independitzen independitzes independitzessen independitzesses independitzessin independitzessis independitzeu independitzi independitzin independitzis independitzo independitzà independitzàrem independitzàreu independitzàs independitzàssem independitzàsseu independitzàssim independitzàssiu independitzàvem independitzàveu independitzés independitzéssem independitzésseu independitzéssim independitzéssiu independitzí occ sept val v
independizar

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
independencia

indexació /in.dek.sa.siˈo/ /in.dək.sə.siˈo/ n fem
indización

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) index indexa indexada indexades indexam indexant indexar indexara indexaran indexarem indexaren indexares indexareu indexaria indexarien indexaries indexarà indexaràs indexaré indexaríem indexaríeu indexassen indexasses indexassin indexassis indexat indexats indexau indexava indexaven indexaves indexe indexem indexen indexes indexessen indexesses indexessin indexessis indexeu indexi indexin indexis indexo indexà indexàrem indexàreu indexàs indexàssem indexàsseu indexàssim indexàssiu indexàvem indexàveu indexés indexéssem indexésseu indexéssim indexéssiu indexí occ sept val v
indexar

indi n masc
añil
Colorant blau fosc obtingut originalment de l’anyil (Indigofera tinctoria) i sintèticament del glucòsid indican, usat especialment com a colorant tèxtil.
hindú
Natural de l’Índia.
indio
Indígena d’Amèrica.
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicació /in.di.ka.siˈo/ /in.di.kə.siˈo/ n fem
indicación

indicador /in.di.kaˈðo/ /in.di.kaˈðoɾ/ /in.di.kəˈðo/ adj masc
indicador
Que indica o que pot indicar.

indicador /in.di.kaˈðo/ /in.di.kaˈðoɾ/ /in.di.kəˈðo/ n masc
indicador
Valor qualitatiu o quantitatiu que mesura el resultat o l’evolució d’una variable.

indicador d'intents n masc
indicador de down

indicador de personals n masc
plaqueta

indicador de quatre faltes n masc
indicador de las cuatro faltas

indicador en pantalla n masc
indicador en pantalla

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indic indica indicada indicades indicam indicant indicar indicara indicaran indicarem indicaren indicares indicareu indicaria indicarien indicaries indicarà indicaràs indicaré indicaríem indicaríeu indicassen indicasses indicassin indicassis indicat indicats indicau indicava indicaven indicaves indico indicà indicàrem indicàreu indicàs indicàssem indicàsseu indicàssim indicàssiu indicàvem indicàveu indique indiquem indiquen indiques indiquessen indiquesses indiquessin indiquessis indiqueu indiqui indiquin indiquis indiqués indiquéssem indiquésseu indiquéssim indiquéssiu indiquí occ sept val v
indicar

indicat /in.diˈkat/ adj masc
indicado

indicatiu /in.di.kaˈtiw/ /in.di.kəˈtiw/ n masc
indicativo

indiciar /in.di.siˈa/ /in.di.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indicia indiciada indiciades indiciam indiciant indiciar indiciara indiciaran indiciarem indiciaren indiciares indiciareu indiciaria indiciarien indiciaries indiciarà indiciaràs indiciaré indiciaríem indiciaríeu indiciassen indiciasses indiciassin indiciassis indiciat indiciats indiciau indiciava indiciaven indiciaves indicie indiciem indicien indicies indiciessen indiciesses indiciessin indiciessis indicieu indicii indicio indicià indiciàrem indiciàreu indiciàs indiciàssem indiciàsseu indiciàssim indiciàssiu indiciàvem indiciàveu indiciés indiciéssem indiciésseu indiciéssim indiciéssiu indicií indiciï indiciïn indiciïs occ sept val v
indiciar

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
indiferente

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
indiferencia

indigent /in.diˈd͡ʒen/ /in.diˈd͡ʒent/ /in.diˈʒen/ /in.diˈʒent/ n neut
indigente

indigestar-se /in.di.d͡ʒesˈtaɾ.se/ /in.di.ʒəsˈtar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indigest indigesta indigestada indigestades indigestam indigestant indigestar indigestara indigestaran indigestarem indigestaren indigestares indigestareu indigestaria indigestarien indigestaries indigestarà indigestaràs indigestaré indigestaríem indigestaríeu indigestassen indigestasses indigestassin indigestassis indigestat indigestats indigestau indigestava indigestaven indigestaves indigeste indigestem indigesten indigestes indigestessen indigestesses indigestessin indigestessis indigesteu indigesti indigestin indigestis indigesto indigestà indigestàrem indigestàreu indigestàs indigestàssem indigestàsseu indigestàssim indigestàssiu indigestàvem indigestàveu indigestés indigestéssem indigestésseu indigestéssim indigestéssiu indigestí occ sept val v
indigestarse

indigets /in.diˈd͡ʒets/ /in.diˈʒɛts/ n masc
indigetes
Forma plural de indiget ‎(«diferents individus de la tribu ibera»).

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ n fem
indignación

indignament /inˌdiŋ.naˈmen/ /inˌdiŋ.nəˈmen/ /inˌdiŋ.nəˈment/ /inˌdiɡ.naˈmen/ /inˌdiɡ.naˈment/ adv
indignamente

indignar /in.diŋˈna/ /in.diɡˈna/ /in.diɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indign indigna indignada indignades indignam indignant indignar indignara indignaran indignarem indignaren indignares indignareu indignaria indignarien indignaries indignarà indignaràs indignaré indignaríem indignaríeu indignassen indignasses indignassin indignassis indignat indignats indignau indignava indignaven indignaves indigne indignem indignen indignes indignessen indignesses indignessin indignessis indigneu indigni indignin indignis indigno indignà indignàrem indignàreu indignàs indignàssem indignàsseu indignàssim indignàssiu indignàvem indignàveu indignés indignéssem indignésseu indignéssim indignéssiu indigní occ sept val v
indignar

indigne /inˈdiŋ.ne/ /inˈdiŋ.nə/ /inˈdiɡ.ne/ adj masc
indigno
Que no té mèrit ni disposició per alguna cosa.

indignitat /in.diŋ.niˈtat/ /in.diɡ.niˈtat/ n fem
indignidad

indirectament /in.diˌɾɛk.taˈmen/ /in.diˌɾɛk.taˈment/ /in.diˌɾɛk.təˈmen/ /in.diˌɾɛk.təˈment/ adv
indirectamente

indisciplina n fem
indisciplina

indisciplinar /in.di.si.pɫiˈna/ /in.di.si.pɫiˈnaɾ/ /in.dis.si.pɫiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indisciplina indisciplinada indisciplinades indisciplinam indisciplinant indisciplinar indisciplinara indisciplinaran indisciplinarem indisciplinaren indisciplinares indisciplinareu indisciplinaria indisciplinarien indisciplinaries indisciplinarà indisciplinaràs indisciplinaré indisciplinaríem indisciplinaríeu indisciplinassen indisciplinasses indisciplinassin indisciplinassis indisciplinat indisciplinats indisciplinau indisciplinava indisciplinaven indisciplinaves indiscipline indisciplinem indisciplinen indisciplines indisciplinessen indisciplinesses indisciplinessin indisciplinessis indisciplineu indisciplini indisciplinin indisciplinis indisciplino indisciplinà indisciplinàrem indisciplinàreu indisciplinàs indisciplinàssem indisciplinàsseu indisciplinàssim indisciplinàssiu indisciplinàvem indisciplinàveu indisciplinés indisciplinéssem indisciplinésseu indisciplinéssim indisciplinéssiu indiscipliní indisciplín occ sept val v
indisciplinarse
(pronominal) Incomplir la disciplina.

indisposar /in.dis.poˈza/ /in.dis.poˈzaɾ/ /in.dis.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indisposa indisposada indisposades indisposam indisposant indisposar indisposara indisposaran indisposarem indisposaren indisposares indisposareu indisposaria indisposarien indisposaries indisposarà indisposaràs indisposaré indisposaríem indisposaríeu indisposassen indisposasses indisposassin indisposassis indisposat indisposats indisposau indisposava indisposaven indisposaves indispose indisposem indisposen indisposes indisposessen indisposesses indisposessin indisposessis indisposeu indisposi indisposin indisposis indisposo indisposà indisposàrem indisposàreu indisposàs indisposàssem indisposàsseu indisposàssim indisposàssiu indisposàvem indisposàveu indisposés indisposéssem indisposésseu indisposéssim indisposéssiu indisposí indispòs occ sept val v
indisponer
Privar de la disposició convenient envers algú, o llevar la preparació necessària per alguna cosa.
causar alguna indisposició o falta de salud.

indisposició /in.dis.po.zi.siˈo/ /in.dis.pu.zi.siˈo/ n fem
indisposición
falta de disposició i de preparació necessària per alguna cosa

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
individuo
Persona membre d'un grup social, comunitat.

individuació /in.di.vi.ðu.a.siˈo/ /in.di.vi.ðu.ə.siˈo/ /in.di.βi.ðu.a.siˈo/ /in.di.βi.ðu.ə.siˈo/ n fem
individuación

individual /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.βi.ðuˈaɫ/ adj
individual
Propi de l'individu o que li pertany.

individualització n fem
individualización

individualitzar /in.di.vi.ðu.a.ɫiˈzaɾ/ /in.di.vi.ðu.ə.ɫiˈd͡za/ /in.di.βi.ðu.a.ɫiˈd͡za/ /in.di.βi.ðu.a.ɫiˈza/ /in.di.βi.ðu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) individualitz individualitza individualitzada individualitzades individualitzam individualitzant individualitzar individualitzara individualitzaran individualitzarem individualitzaren individualitzares individualitzareu individualitzaria individualitzarien individualitzaries individualitzarà individualitzaràs individualitzaré individualitzaríem individualitzaríeu individualitzassen individualitzasses individualitzassin individualitzassis individualitzat individualitzats individualitzau individualitzava individualitzaven individualitzaves individualitze individualitzem individualitzen individualitzes individualitzessen individualitzesses individualitzessin individualitzessis individualitzeu individualitzi individualitzin individualitzis individualitzo individualitzà individualitzàrem individualitzàreu individualitzàs individualitzàssem individualitzàsseu individualitzàssim individualitzàssiu individualitzàvem individualitzàveu individualitzés individualitzéssem individualitzésseu individualitzéssim individualitzéssiu individualitzí occ sept val v
individualizar

individuals /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.βi.ðuˈaɫs/ n masc
individuales
(esports de pilota, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos jugadors.

individuals femenins n masc
individuales femeninos

individuals masculins n masc
individuales masculinos

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ indoeuropea adj masc
indoeuropeo

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ n masc
indoeuropeo
Idioma reconstruït antecessor de la majoria de llengües d'Europa, avantpassat del llatí, el grec i el sànscrit entre altres
Nom donat al conjunt de pobles que va habitar els Urals durant la prehistòria, també anomenats aris

indolent /in.doˈɫen/ /in.doˈɫent/ /in.duˈɫen/ adj
indolente

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ indonèsia adj masc
indonesio
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
indonesio
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

indret /inˈdɾet/ /inˈdɾət/ /inˈdɾɛt/ n masc
lugar

indubtablement /in.dupˌta.bɫeˈment/ /in.dupˌta.βɫeˈmen/ /in.dupˌta.βɫəˈmen/ /in.dupˌtab.bɫeˈmen/ /in.dupˌtab.bɫəˈmen/ /in.dupˌtab.bɫəˈment/ adv
indudablemente

inducció /in.duk.siˈo/ n fem
inducción
Acció d'induir.

induir /in.duˈi/ /in.duˈiɾ/ bal indueix indueixen indueixes indueixi indueixin indueixis indueixo induesc induesqui induesquin induesquis induint induir induiran induirem induireu induiria induirien induiries induirà induiràs induiré induiríem induiríeu induí induíem induíeu induírem induíreu induís induíssem induísseu induíssim induíssiu induïa induïda induïdes induïen induïes induïguem induïgueu induïm induïra induïren induïres induïsc induïsca induïsquen induïsques induïssen induïsses induïssin induïssis induït induïts induïu induïx induïxen induïxes induïxo n-occ occ sept val v
inducir
Instigar, persuadir, moure a algú a fer quelcom.
ocasionar
Ocasionar, donar motiu perquè s'esdevingui un fet.

indulgenciar /in.duɫ.d͡ʒen.siˈa/ /in.duɫ.d͡ʒen.siˈaɾ/ /in.duɫ.ʒən.siˈa/ /in.duʎ.ʒən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indulgencia indulgenciada indulgenciades indulgenciam indulgenciant indulgenciar indulgenciara indulgenciaran indulgenciarem indulgenciaren indulgenciares indulgenciareu indulgenciaria indulgenciarien indulgenciaries indulgenciarà indulgenciaràs indulgenciaré indulgenciaríem indulgenciaríeu indulgenciassen indulgenciasses indulgenciassin indulgenciassis indulgenciat indulgenciats indulgenciau indulgenciava indulgenciaven indulgenciaves indulgencie indulgenciem indulgencien indulgencies indulgenciessen indulgenciesses indulgenciessin indulgenciessis indulgencieu indulgencii indulgencio indulgencià indulgenciàrem indulgenciàreu indulgenciàs indulgenciàssem indulgenciàsseu indulgenciàssim indulgenciàssiu indulgenciàvem indulgenciàveu indulgenciés indulgenciéssem indulgenciésseu indulgenciéssim indulgenciéssiu indulgencií indulgenciï indulgenciïn indulgenciïs occ sept val v
indulgenciar

indult /inˈduɫ/ /inˈduɫt/ n masc
indulto

indultar /in.duɫˈta/ /in.duɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indult indulta indultada indultades indultam indultant indultar indultara indultaran indultarem indultaren indultares indultareu indultaria indultarien indultaries indultarà indultaràs indultaré indultaríem indultaríeu indultassen indultasses indultassin indultassis indultat indultats indultau indultava indultaven indultaves indulte indultem indulten indultes indultessen indultesses indultessin indultessis indulteu indulti indultin indultis indulto indultà indultàrem indultàreu indultàs indultàssem indultàsseu indultàssim indultàssiu indultàvem indultàveu indultés indultéssem indultésseu indultéssim indultéssiu indultí occ sept val v
indultar

indumentària /in.du.menˈta.ɾi.a/ /in.du.mənˈta.ɾi.ə/ n fem
indumentaria

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ adj
industrial
Relatiu o pertanyent a la indústria.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ n neut
industrial
Individu que es dedica a la indústria, especialment en l'àmbit empresarial.

industrialitzar /in.dus.tɾi.a.liˈd͡za/ /in.dus.tɾi.a.liˈzaɾ/ /in.dus.tɾi.ə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) industrialitz industrialitza industrialitzada industrialitzades industrialitzam industrialitzant industrialitzar industrialitzara industrialitzaran industrialitzarem industrialitzaren industrialitzares industrialitzareu industrialitzaria industrialitzarien industrialitzaries industrialitzarà industrialitzaràs industrialitzaré industrialitzaríem industrialitzaríeu industrialitzassen industrialitzasses industrialitzassin industrialitzassis industrialitzat industrialitzats industrialitzau industrialitzava industrialitzaven industrialitzaves industrialitze industrialitzem industrialitzen industrialitzes industrialitzessen industrialitzesses industrialitzessin industrialitzessis industrialitzeu industrialitzi industrialitzin industrialitzis industrialitzo industrialitzà industrialitzàrem industrialitzàreu industrialitzàs industrialitzàssem industrialitzàsseu industrialitzàssim industrialitzàssiu industrialitzàvem industrialitzàveu industrialitzés industrialitzéssem industrialitzésseu industrialitzéssim industrialitzéssiu industrialitzí occ sept val v
industrializar

industriar /in.dus.tɾiˈa/ /in.dus.tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) industria industriada industriades industriam industriant industriar industriara industriaran industriarem industriaren industriares industriareu industriaria industriarien industriaries industriarà industriaràs industriaré industriaríem industriaríeu industriassen industriasses industriassin industriassis industriat industriats industriau industriava industriaven industriaves industrie industriem industrien industries industriessen industriesses industriessin industriessis industrieu industrii industrio industrià industriàrem industriàreu industriàs industriàssem industriàsseu industriàssim industriàssiu industriàvem industriàveu industriés industriéssem industriésseu industriéssim industriéssiu industrií industriï industriïn industriïs occ sept val v
industriar

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
indígena
Que és nascut a la pròpia terra.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ n neut
indígena
Persona nascuda a la pròpia terra, en contraposició als vinguts de fora.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
industria

inebriar /i.ne.bɾiˈaɾ/ /i.ne.βɾiˈa/ /i.nə.βɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inebria inebriada inebriades inebriam inebriant inebriar inebriara inebriaran inebriarem inebriaren inebriares inebriareu inebriaria inebriarien inebriaries inebriarà inebriaràs inebriaré inebriaríem inebriaríeu inebriassen inebriasses inebriassin inebriassis inebriat inebriats inebriau inebriava inebriaven inebriaves inebrie inebriem inebrien inebries inebriessen inebriesses inebriessin inebriessis inebrieu inebrii inebrio inebrià inebriàrem inebriàreu inebriàs inebriàssem inebriàsseu inebriàssim inebriàssiu inebriàvem inebriàveu inebriés inebriéssem inebriésseu inebriéssim inebriéssiu inebrií inebriï inebriïn inebriïs occ sept val v
inebriar

inert /iˈnɛrt/ adj
inerte

inescrutable /i.nes.kɾuˈta.bɫe/ /i.nes.kɾuˈta.βɫe/ /i.nes.kɾuˈtab.bɫe/ /i.nəs.kɾuˈta.βɫə/ /i.nəs.kɾuˈtab.bɫə/ adj
inescrutable

inesmenable /i.nez.meˈna.bɫe/ /i.nez.meˈna.βɫe/ /i.nez.meˈnab.bɫe/ /i.nəz.məˈna.βɫə/ /i.nəz.məˈnab.bɫə/ adj
inenmendable

inessiu /i.neˈsiw/ /i.nəˈsiw/ n masc
inesivo

inestable /i.nesˈta.bɫe/ /i.nesˈta.βɫe/ /i.nesˈtab.bɫe/ /i.nəsˈta.βɫə/ /i.nəsˈtab.bɫə/ adj
inestable

inevitable /i.ne.viˈta.bɫe/ /i.ne.βiˈta.βɫe/ /i.ne.βiˈtab.bɫe/ /i.nə.viˈtab.bɫə/ /i.nə.βiˈta.βɫə/ /i.nə.βiˈtab.bɫə/ adj
inevitable

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ adj
inexorable

inexorablement /i.neɡ.zoˌɾa.bɫeˈment/ /i.neɡ.zoˌɾa.βɫeˈmen/ /i.neɡ.zoˌɾab.bɫeˈmen/ /i.nəɡ.zoˌɾab.bɫəˈment/ /i.nəɡ.zuˌɾa.βɫəˈmen/ /i.nəɡ.zuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
inexorablemente

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ adj masc
inexperto

infamació /iɱ.fa.ma.siˈo/ /iɱ.fə.mə.siˈo/ n fem
infamación

infamador /iɱ.fa.maˈðo/ /iɱ.fa.maˈðoɾ/ /iɱ.fə.məˈðo/ adj masc
infamador
Que infama.

infamador /iɱ.fa.maˈðo/ /iɱ.fa.maˈðoɾ/ /iɱ.fə.məˈðo/ n masc
infamador
Qui infama.

infamar /iɱ.faˈma/ /iɱ.faˈmaɾ/ /iɱ.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infam infama infamada infamades infamam infamant infamar infamara infamaran infamarem infamaren infamares infamareu infamaria infamarien infamaries infamarà infamaràs infamaré infamaríem infamaríeu infamassen infamasses infamassin infamassis infamat infamats infamau infamava infamaven infamaves infame infamem infamen infames infamessen infamesses infamessin infamessis infameu infami infamin infamis infamo infamà infamàrem infamàreu infamàs infamàssem infamàsseu infamàssim infamàssiu infamàvem infamàveu infamés infaméssem infamésseu infaméssim infaméssiu infamí occ sept val v
infamar

infamatori /iɱ.fa.maˈtɔ.ɾi/ /iɱ.fə.məˈtɔ.ɾi/ infamatòria adj masc
infamatorio
allò que infama

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ adj
infame
que no té honra, crèdit o estimació.
molt dolent, menyspreable.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
niño
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.
infante
Títol nobiliari atorgat en alguns regnes als fills d'un rei que no són l'hereu. L'infant és germà o germana del príncep.
Soldat d'infanteria.

infantament /iɱ.fan.taˈmen/ /iɱ.fan.taˈment/ /iɱ.fən.təˈmen/ /iɱ.fən.təˈment/ n masc
alumbramiento

infantar /iɱ.fanˈta/ /iɱ.fanˈtaɾ/ /iɱ.fənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infant infanta infantada infantades infantam infantant infantar infantara infantaran infantarem infantaren infantares infantareu infantaria infantarien infantaries infantarà infantaràs infantaré infantaríem infantaríeu infantassen infantasses infantassin infantassis infantat infantats infantau infantava infantaven infantaves infante infantem infanten infantes infantessen infantesses infantessin infantessis infanteu infanti infantin infantis infanto infantà infantàrem infantàreu infantàs infantàssem infantàsseu infantàssim infantàssiu infantàvem infantàveu infantés infantéssem infantésseu infantéssim infantéssiu infantí occ sept val v
alumbrar

infantat /iɱ.fanˈtat/ /iɱ.fənˈtat/ n masc
infantado

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
infantería

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
infantil
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.
Immadur, inconsistent, cridaner.

infantilisme /iɱ.fan.tiˈɫiz.me/ /iɱ.fən.tiˈɫiz.mə/ n masc
infantilismo

infantilitzar /iɱ.fan.ti.ɫiˈd͡za/ /iɱ.fan.ti.ɫiˈza/ /iɱ.fan.ti.ɫiˈzaɾ/ /iɱ.fən.ti.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infantilitz infantilitza infantilitzada infantilitzades infantilitzam infantilitzant infantilitzar infantilitzara infantilitzaran infantilitzarem infantilitzaren infantilitzares infantilitzareu infantilitzaria infantilitzarien infantilitzaries infantilitzarà infantilitzaràs infantilitzaré infantilitzaríem infantilitzaríeu infantilitzassen infantilitzasses infantilitzassin infantilitzassis infantilitzat infantilitzats infantilitzau infantilitzava infantilitzaven infantilitzaves infantilitze infantilitzem infantilitzen infantilitzes infantilitzessen infantilitzesses infantilitzessin infantilitzessis infantilitzeu infantilitzi infantilitzin infantilitzis infantilitzo infantilitzà infantilitzàrem infantilitzàreu infantilitzàs infantilitzàssem infantilitzàsseu infantilitzàssim infantilitzàssiu infantilitzàvem infantilitzàveu infantilitzés infantilitzéssem infantilitzésseu infantilitzéssim infantilitzéssiu infantilitzí occ val v
infantilizar

infantilment /iɱ.fanˌtiɫˈmen/ /iɱ.fanˌtiɫˈment/ /iɱ.fənˌtiɫˈmen/ /iɱ.fənˌtiɫˈment/ adv
infantilmente

infantojuvenil /iɱˌfan.to.d͡ʒu.veˈniɫ/ /iɱˌfan.to.d͡ʒu.βeˈniɫ/ /iɱˌfan.to.ʒu.vəˈniɫ/ /iɱˌfan.to.ʒu.βeˈniɫ/ /iɱˌfan.tu.ʒu.vəˈniɫ/ /iɱˌfan.tu.ʒu.βəˈniɫ/ adj
infantojuvenil

infatuació /iɱ.fa.tu.a.siˈo/ /iɱ.fə.tu.ə.siˈo/ n fem
infatuación

infatuar /iɱ.fa.tuˈa/ /iɱ.fa.tuˈaɾ/ /iɱ.fə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infatua infatuada infatuades infatuam infatuant infatuar infatuara infatuaran infatuarem infatuaren infatuares infatuareu infatuaria infatuarien infatuaries infatuarà infatuaràs infatuaré infatuaríem infatuaríeu infatuassen infatuasses infatuassin infatuassis infatuat infatuats infatuau infatuava infatuaven infatuaves infatue infatuem infatuen infatues infatuessen infatuesses infatuessin infatuessis infatueu infatuo infatuu infatuà infatuàrem infatuàreu infatuàs infatuàssem infatuàsseu infatuàssim infatuàssiu infatuàvem infatuàveu infatués infatuéssem infatuésseu infatuéssim infatuéssiu infatuí infatuï infatuïn infatuïs occ sept val v
infatuar

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
infección

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
infeccioso

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infect infecta infectada infectades infectam infectant infectar infectara infectaran infectarem infectaren infectares infectareu infectaria infectarien infectaries infectarà infectaràs infectaré infectaríem infectaríeu infectassen infectasses infectassin infectassis infectat infectats infectau infectava infectaven infectaves infecte infectem infecten infectes infectessen infectesses infectessin infectessis infecteu infecti infectin infectis infecto infectà infectàrem infectàreu infectàs infectàssem infectàsseu infectàssim infectàssiu infectàvem infectàveu infectés infectéssem infectésseu infectéssim infectéssiu infectí occ sept val v
infectar

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ adj
infeliz
Que no és feliç.

inferior /iɱ.fe.ɾiˈoɾ/ /iɱ.fə.ɾiˈo/ /iɱ.fə.ɾiˈor/ adj
inferior
Situat a la part més baixa d'un lloc.

inferioritat numèrica n fem
inferioridad numérica

inferir /iɱ.feˈɾi/ /iɱ.feˈɾiɾ/ /iɱ.fəˈɾi/ bal infereix infereixen infereixes infereixi infereixin infereixis infereixo inferesc inferesqui inferesquin inferesquis inferia inferida inferides inferien inferies inferiguem inferigueu inferim inferint inferir inferira inferiran inferirem inferiren inferires inferireu inferiria inferirien inferiries inferirà inferiràs inferiré inferiríem inferiríeu inferisc inferisca inferisquen inferisques inferissen inferisses inferissin inferissis inferit inferits inferiu inferix inferixen inferixes inferixo inferí inferíem inferíeu inferírem inferíreu inferís inferíssem inferísseu inferíssim inferíssiu n-occ occ sept val v
inferir

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
enfermero

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ n fem
enfermería
Sala dedicada a la cura dels malalts o ferits en establiments no sanitaris.
(incomptable) Professió i estudis dels infermers.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
infierno
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.
fondo
Peça d’un edifici, generalment subterrània, amb les coses retirades que no estan a l’abast de tothom.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ adj
infernal

infernet /iɱ.feɾˈnet/ /iɱ.fərˈnɛt/ /iɱ.fəɾˈnət/ n masc
quiquilicoja

infestació /iɱ.fes.ta.siˈo/ /iɱ.fəs.tə.siˈo/ n fem
infestación

infestar /iɱ.fesˈta/ /iɱ.fesˈtaɾ/ /iɱ.fəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infest infesta infestada infestades infestam infestant infestar infestara infestaran infestarem infestaren infestares infestareu infestaria infestarien infestaries infestarà infestaràs infestaré infestaríem infestaríeu infestassen infestasses infestassin infestassis infestat infestats infestau infestava infestaven infestaves infeste infestem infesten infestes infestessen infestesses infestessin infestessis infesteu infesti infestin infestis infesto infestà infestàrem infestàreu infestàs infestàssem infestàsseu infestàssim infestàssiu infestàvem infestàveu infestés infestéssem infestésseu infestéssim infestéssiu infestí occ sept val v
infestar

infeudar /iɱ.fewˈða/ /iɱ.fewˈðaɾ/ /iɱ.fəwˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infeud infeuda infeudada infeudades infeudam infeudant infeudar infeudara infeudaran infeudarem infeudaren infeudares infeudareu infeudaria infeudarien infeudaries infeudarà infeudaràs infeudaré infeudaríem infeudaríeu infeudassen infeudasses infeudassin infeudassis infeudat infeudats infeudau infeudava infeudaven infeudaves infeude infeudem infeuden infeudes infeudessen infeudesses infeudessin infeudessis infeudeu infeudi infeudin infeudis infeudo infeudà infeudàrem infeudàreu infeudàs infeudàssem infeudàsseu infeudàssim infeudàssiu infeudàvem infeudàveu infeudés infeudéssem infeudésseu infeudéssim infeudéssiu infeudí occ sept val v
infeudar

infibular /iɱ.fi.buˈɫaɾ/ /iɱ.fi.βuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infibul infibula infibulada infibulades infibulam infibulant infibular infibulara infibularan infibularem infibularen infibulares infibulareu infibularia infibularien infibularies infibularà infibularàs infibularé infibularíem infibularíeu infibulassen infibulasses infibulassin infibulassis infibulat infibulats infibulau infibulava infibulaven infibulaves infibule infibulem infibulen infibules infibulessen infibulesses infibulessin infibulessis infibuleu infibuli infibulin infibulis infibulo infibulà infibulàrem infibulàreu infibulàs infibulàssem infibulàsseu infibulàssim infibulàssiu infibulàvem infibulàveu infibulés infibuléssem infibulésseu infibuléssim infibuléssiu infibulí occ sept val v
infibular

infidel /iɱ.fiˈðɛɫ/ adj
infiel
No fidel.
Traïdor, que trenca la confiança d'un altre o un pacte.
Que manté una relació amorosa amb una persona fora de la parella.

infiltració /iɱ.fiɫ.tɾa.siˈo/ /iɱ.fiɫ.tɾə.siˈo/ n fem
infiltración

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infiltr infiltra infiltrada infiltrades infiltram infiltrant infiltrar infiltrara infiltraran infiltrarem infiltraren infiltrares infiltrareu infiltraria infiltrarien infiltraries infiltrarà infiltraràs infiltraré infiltraríem infiltraríeu infiltrassen infiltrasses infiltrassin infiltrassis infiltrat infiltrats infiltrau infiltrava infiltraven infiltraves infiltre infiltrem infiltren infiltres infiltressen infiltresses infiltressin infiltressis infiltreu infiltri infiltrin infiltris infiltro infiltrà infiltràrem infiltràreu infiltràs infiltràssem infiltràsseu infiltràssim infiltràssiu infiltràvem infiltràveu infiltrés infiltréssem infiltrésseu infiltréssim infiltréssiu infiltrí occ sept val v
infiltrar

infinit /iɱ.fiˈnit/ infinita adj masc
infinito

infinitiu n masc
infinitivo

infinitud /iɱ.fi.niˈtut/ n fem
infinitud

infirmar /iɱ.firˈma/ /iɱ.fiɾˈma/ /iɱ.fiɾˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infirm infirma infirmada infirmades infirmam infirmant infirmar infirmara infirmaran infirmarem infirmaren infirmares infirmareu infirmaria infirmarien infirmaries infirmarà infirmaràs infirmaré infirmaríem infirmaríeu infirmassen infirmasses infirmassin infirmassis infirmat infirmats infirmau infirmava infirmaven infirmaves infirme infirmem infirmen infirmes infirmessen infirmesses infirmessin infirmessis infirmeu infirmi infirmin infirmis infirmo infirmà infirmàrem infirmàreu infirmàs infirmàssem infirmàsseu infirmàssim infirmàssiu infirmàvem infirmàveu infirmés infirméssem infirmésseu infirméssim infirméssiu infirmí occ sept val v
infirmar

infix /iɱˈfiks/ n masc
infijo

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
inflación

inflamable /iɱ.fɫaˈma.bɫe/ /iɱ.fɫaˈma.βɫe/ /iɱ.fɫaˈmab.bɫe/ /iɱ.fɫəˈma.βɫə/ /iɱ.fɫəˈmab.bɫə/ adj
inflamable
Que és fàcil d'inflamar o d’inflamar-se.

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
inflamación

inflamar /iɱ.flaˈma/ /iɱ.flaˈmaɾ/ /iɱ.fləˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inflam inflama inflamada inflamades inflamam inflamant inflamar inflamara inflamaran inflamarem inflamaren inflamares inflamareu inflamaria inflamarien inflamaries inflamarà inflamaràs inflamaré inflamaríem inflamaríeu inflamassen inflamasses inflamassin inflamassis inflamat inflamats inflamau inflamava inflamaven inflamaves inflame inflamem inflamen inflames inflamessen inflamesses inflamessin inflamessis inflameu inflami inflamin inflamis inflamo inflamà inflamàrem inflamàreu inflamàs inflamàssem inflamàsseu inflamàssim inflamàssiu inflamàvem inflamàveu inflamés inflaméssem inflamésseu inflaméssim inflaméssiu inflamí occ sept val v
inflamar

inflamatori /iɱ.fɫa.maˈtɔ.ɾi/ /iɱ.fɫə.məˈtɔ.ɾi/ inflamatòria adj masc
inflamatorio
Que causa inflamació.

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infl infla inflada inflades inflam inflant inflar inflara inflaran inflarem inflaren inflares inflareu inflaria inflarien inflaries inflarà inflaràs inflaré inflaríem inflaríeu inflassen inflasses inflassin inflassis inflat inflats inflau inflava inflaven inflaves infle inflem inflen infles inflessen inflesses inflessin inflessis infleu infli inflin inflis inflo inflà inflàrem inflàreu inflàs inflàssem inflàsseu inflàssim inflàssiu inflàvem inflàveu inflés infléssem inflésseu infléssim infléssiu inflí occ sept val v
hinchar
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
hinchar hincharse
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

inflexibilitat /iɱ.fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /iɱ.fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
inflexibilidad

inflexible /iɱ.fɫekˈsi.bɫe/ /iɱ.fɫekˈsi.βɫe/ /iɱ.fɫekˈsib.bɫe/ /iɱ.fɫəkˈsi.βɫə/ /iɱ.fɫəkˈsib.bɫə/ adj
inflexible

infligir /iɱ.fliˈd͡ʒi/ /iɱ.fliˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fliˈʒi/ bal infligeix infligeixen infligeixes infligeixi infligeixin infligeixis infligeixo infligesc infligesqui infligesquin infligesquis infligia infligida infligides infligien infligies infligiguem infligigueu infligim infligint infligir infligira infligiran infligirem infligiren infligires infligireu infligiria infligirien infligiries infligirà infligiràs infligiré infligiríem infligiríeu infligisc infligisca infligisquen infligisques infligissen infligisses infligissin infligissis infligit infligits infligiu infligix infligixen infligixes infligixo infligí infligíem infligíeu infligírem infligíreu infligís infligíssem infligísseu infligíssim infligíssiu n-occ occ sept val v
infligir

influenciable /iɱ.fɫu.en.siˈa.bɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈa.βɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈab.bɫe/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa.βɫə/ /iɱ.fɫu.ən.siˈab.bɫə/ adj
influenciable

influenciador /iɱ.fɫu.en.si.aˈðo/ /iɱ.fɫu.en.si.aˈðoɾ/ /iɱ.fɫu.ən.si.əˈðo/ n masc
influenciador

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) influencia influenciada influenciades influenciam influenciant influenciar influenciara influenciaran influenciarem influenciaren influenciares influenciareu influenciaria influenciarien influenciaries influenciarà influenciaràs influenciaré influenciaríem influenciaríeu influenciassen influenciasses influenciassin influenciassis influenciat influenciats influenciau influenciava influenciaven influenciaves influencie influenciem influencien influencies influenciessen influenciesses influenciessin influenciessis influencieu influencii influencio influencià influenciàrem influenciàreu influenciàs influenciàssem influenciàsseu influenciàssim influenciàssiu influenciàvem influenciàveu influenciés influenciéssem influenciésseu influenciéssim influenciéssiu influencií influenciï influenciïn influenciïs occ sept val v
influir

influent /iɱ.fɫuˈen/ /iɱ.fɫuˈent/ adj
influente

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ bal influeix influeixen influeixes influeixi influeixin influeixis influeixo influesc influesqui influesquin influesquis influint influir influiran influirem influireu influiria influirien influiries influirà influiràs influiré influiríem influiríeu influí influíem influíeu influírem influíreu influís influíssem influísseu influíssim influíssiu influïa influïda influïdes influïen influïes influïguem influïgueu influïm influïra influïren influïres influïsc influïsca influïsquen influïsques influïssen influïsses influïssin influïssis influït influïts influïu influïx influïxen influïxes influïxo n-occ occ sept val v
influir
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
influencia
Acció i efecte d'influir.
(metonímia) Intervenció que algú té en algun negoci per la seva autoritat, valiment i persuasió.
(antic) Influença, malaltia produïda pels astres.

infondre /iɱˈfon.dɾe/ /iɱˈfon.dɾə/ bal infon infonc infondran infondre infondrem infondreu infondria infondrien infondries infondrà infondràs infondré infondríem infondríeu infonem infonen infonent infoneu infonga infonguem infonguen infonguera infongueren infongueres infongues infonguessen infonguesses infonguessin infonguessis infongueu infongui infonguin infonguis infongué infonguérem infonguéreu infongués infonguéssem infonguésseu infonguéssim infonguéssiu infonguí infonia infonien infonies infons infoníem infoníeu infosa infoses infosos infós occ val v
infundir

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
información
Acció i efecte d'informar o informar-se.
(dret) Indagació jurídica i legal d'algun fet o delecte.

informació digital n fem
información digital

informador /iɱ.for.maˈðo/ /iɱ.foɾ.maˈðoɾ/ /iɱ.foɾ.məˈðo/ /iɱ.fur.məˈðo/ n masc
informador

informant /iɱ.forˈman/ /iɱ.foɾˈmant/ /iɱ.foɾˈmant/ /iɱ.furˈman/ /iɱ.fuɾˈmant/ n neut
informante

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inform informa informada informades informam informant informar informara informaran informarem informaren informares informareu informaria informarien informaries informarà informaràs informaré informaríem informaríeu informassen informasses informassin informassis informat informats informau informava informaven informaves informe informem informen informes informessen informesses informessin informessis informeu informi informin informis informo informà informàrem informàreu informàs informàssem informàsseu informàssim informàssiu informàvem informàveu informés informéssem informésseu informéssim informéssiu informí occ sept val v
informar
Donar informes o notícies d'alguna cosa.
(filosofia) Donar forma a la matèria.
(dret) Dir un advocat en judici allò que creu més convenient a favor del seu client.

informatitzar /iɱ.for.ma.tiˈd͡za/ /iɱ.foɾ.ma.tiˈzaɾ/ /iɱ.fur.mə.tidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) informatitz informatitza informatitzada informatitzades informatitzam informatitzant informatitzar informatitzara informatitzaran informatitzarem informatitzaren informatitzares informatitzareu informatitzaria informatitzarien informatitzaries informatitzarà informatitzaràs informatitzaré informatitzaríem informatitzaríeu informatitzassen informatitzasses informatitzassin informatitzassis informatitzat informatitzats informatitzau informatitzava informatitzaven informatitzaves informatitze informatitzem informatitzen informatitzes informatitzessen informatitzesses informatitzessin informatitzessis informatitzeu informatitzi informatitzin informatitzis informatitzo informatitzà informatitzàrem informatitzàreu informatitzàs informatitzàssem informatitzàsseu informatitzàssim informatitzàssiu informatitzàvem informatitzàveu informatitzés informatitzéssem informatitzésseu informatitzéssim informatitzéssiu informatitzí occ sept val v
informatizar

informatiu /iɱ.foɾ.maˈtiw/ /iɱ.fur.məˈtiw/ adj masc
informativo
que informa o serveix per donar notícia d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ adj
informe
Que no té la forma, figura i perfecció que li correspon.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
informe
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.
(dret) Acte d'informar l'advocat i el mateix discurs que pronuncia.

informe d'autoavaluació n masc
informe de autoevaluación

informe d'avaluació externa n masc
informe de evaluación externa

informàtic /iɱ.foɾˈma.tik/ /iɱ.furˈma.tik/ adj masc
informático

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
informática computación
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
infraestructura

infrautilitzar /ˌiɱ.fɾa.u.ti.liˈd͡za/ /ˌiɱ.fɾa.u.ti.liˈzaɾ/ /ˌiɱ.fɾə.u.ti.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infrautilitz infrautilitza infrautilitzada infrautilitzades infrautilitzam infrautilitzant infrautilitzar infrautilitzara infrautilitzaran infrautilitzarem infrautilitzaren infrautilitzares infrautilitzareu infrautilitzaria infrautilitzarien infrautilitzaries infrautilitzarà infrautilitzaràs infrautilitzaré infrautilitzaríem infrautilitzaríeu infrautilitzassen infrautilitzasses infrautilitzassin infrautilitzassis infrautilitzat infrautilitzats infrautilitzau infrautilitzava infrautilitzaven infrautilitzaves infrautilitze infrautilitzem infrautilitzen infrautilitzes infrautilitzessen infrautilitzesses infrautilitzessin infrautilitzessis infrautilitzeu infrautilitzi infrautilitzin infrautilitzis infrautilitzo infrautilitzà infrautilitzàrem infrautilitzàreu infrautilitzàs infrautilitzàssem infrautilitzàsseu infrautilitzàssim infrautilitzàssiu infrautilitzàvem infrautilitzàveu infrautilitzés infrautilitzéssem infrautilitzésseu infrautilitzéssim infrautilitzéssiu infrautilitzí occ sept val v
infrautilizar

infravalorar /iɱ.fɾa.va.ɫoˈɾaɾ/ /iɱ.fɾa.βa.ɫoˈɾa/ /iɱ.fɾə.və.ɫoˈɾa/ /iɱ.fɾə.və.ɫuˈɾa/ /iɱ.fɾə.βə.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infravalor infravalora infravalorada infravalorades infravaloram infravalorant infravalorar infravalorara infravaloraran infravalorarem infravaloraren infravalorares infravalorareu infravaloraria infravalorarien infravaloraries infravalorarà infravaloraràs infravaloraré infravaloraríem infravaloraríeu infravalorassen infravalorasses infravalorassin infravalorassis infravalorat infravalorats infravalorau infravalorava infravaloraven infravaloraves infravalore infravalorem infravaloren infravalores infravaloressen infravaloresses infravaloressin infravaloressis infravaloreu infravalori infravalorin infravaloris infravaloro infravalorà infravaloràrem infravaloràreu infravaloràs infravaloràssem infravaloràsseu infravaloràssim infravaloràssiu infravaloràvem infravaloràveu infravalorés infravaloréssem infravalorésseu infravaloréssim infravaloréssiu infravalorí occ sept val v
infravalorar

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ bal infringeix infringeixen infringeixes infringeixi infringeixin infringeixis infringeixo infringesc infringesqui infringesquin infringesquis infringia infringida infringides infringien infringies infringiguem infringigueu infringim infringint infringir infringira infringiran infringirem infringiren infringires infringireu infringiria infringirien infringiries infringirà infringiràs infringiré infringiríem infringiríeu infringisc infringisca infringisquen infringisques infringissen infringisses infringissin infringissis infringit infringits infringiu infringix infringixen infringixes infringixo infringí infringíem infringíeu infringírem infringíreu infringís infringíssem infringísseu infringíssim infringíssiu n-occ occ sept val v
infringir

infusió /iɱ.fu.ziˈo/ n fem
infusión

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ n fem
infamia
purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
infancia

ingeni /iɲˈd͡ʒɛ.ni/ /iɲˈʒɛ.ni/ n masc
ingenio

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ ingènua adj masc
ingenuo
Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.
Qui ha nascut lliure.

ingenuïtat /iɲ.d͡ʒe.nu.iˈtat/ /iɲ.ʒə.nu.iˈtat/ n fem
ingenuidad

ingerir /in.d͡ʒeˈɾi/ /in.d͡ʒeˈɾiɾ/ /iɲ.ʒəˈɾi/ bal ingereix ingereixen ingereixes ingereixi ingereixin ingereixis ingereixo ingeresc ingeresqui ingeresquin ingeresquis ingeria ingerida ingerides ingerien ingeries ingeriguem ingerigueu ingerim ingerint ingerir ingerira ingeriran ingerirem ingeriren ingerires ingerireu ingeriria ingeririen ingeriries ingerirà ingeriràs ingeriré ingeriríem ingeriríeu ingerisc ingerisca ingerisquen ingerisques ingerissen ingerisses ingerissin ingerissis ingerit ingerits ingeriu ingerix ingerixen ingerixes ingerixo ingerí ingeríem ingeríeu ingerírem ingeríreu ingerís ingeríssem ingerísseu ingeríssim ingeríssiu n-occ occ sept val v
ingerir
Introduir per la boca a l'estómac.
injerirse
(pronominal) Ficar-se en negocis d'altre.

ingerència /iɲ.d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /iɲ.ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
injerencia

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
ingrediente

ingressar /iŋ.ɡɾeˈsa/ /iŋ.ɡɾeˈsaɾ/ /iŋ.ɡɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ingressa ingressada ingressades ingressam ingressant ingressar ingressara ingressaran ingressarem ingressaren ingressares ingressareu ingressaria ingressarien ingressaries ingressarà ingressaràs ingressaré ingressaríem ingressaríeu ingressassen ingressasses ingressassin ingressassis ingressat ingressats ingressau ingressava ingressaven ingressaves ingresse ingressem ingressen ingresses ingressessen ingressesses ingressessin ingressessis ingresseu ingressi ingressin ingressis ingresso ingressà ingressàrem ingressàreu ingressàs ingressàssem ingressàsseu ingressàssim ingressàssiu ingressàvem ingressàveu ingressés ingresséssem ingressésseu ingresséssim ingresséssiu ingressí ingrés occ sept val v
ingresar
Ser admès en una associació, institució, corporació, centre.
Fer entrar en un centre sanitari.
Dipositar en caixa un capital.

ingrés /iŋˈɡɾes/ n fem
ingreso
Acció de ser introduït o acceptat en un lloc.
Lloc d'entrada d'un edifici on es tramita la documentació per ser acceptat.
Diners que entren en caixa: d'un negoci, d'una entitat bancària, d'un particular.

ingurgitar /iŋ.ɡur.d͡ʒiˈta/ /iŋ.ɡur.ʒiˈta/ /iŋ.ɡuɾ.d͡ʒiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ingurgit ingurgita ingurgitada ingurgitades ingurgitam ingurgitant ingurgitar ingurgitara ingurgitaran ingurgitarem ingurgitaren ingurgitares ingurgitareu ingurgitaria ingurgitarien ingurgitaries ingurgitarà ingurgitaràs ingurgitaré ingurgitaríem ingurgitaríeu ingurgitassen ingurgitasses ingurgitassin ingurgitassis ingurgitat ingurgitats ingurgitau ingurgitava ingurgitaven ingurgitaves ingurgite ingurgitem ingurgiten ingurgites ingurgitessen ingurgitesses ingurgitessin ingurgitessis ingurgiteu ingurgiti ingurgitin ingurgitis ingurgito ingurgità ingurgitàrem ingurgitàreu ingurgitàs ingurgitàssem ingurgitàsseu ingurgitàssim ingurgitàssiu ingurgitàvem ingurgitàveu ingurgités ingurgitéssem ingurgitésseu ingurgitéssim ingurgitéssiu ingurgití occ sept val v
ingurgitar

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ n masc
ingusetio

inhabilitar /in.a.βi.liˈta/ /in.a.βi.liˈtaɾ/ /in.ə.βi.liˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inhabilit inhabilita inhabilitada inhabilitades inhabilitam inhabilitant inhabilitar inhabilitara inhabilitaran inhabilitarem inhabilitaren inhabilitares inhabilitareu inhabilitaria inhabilitarien inhabilitaries inhabilitarà inhabilitaràs inhabilitaré inhabilitaríem inhabilitaríeu inhabilitassen inhabilitasses inhabilitassin inhabilitassis inhabilitat inhabilitats inhabilitau inhabilitava inhabilitaven inhabilitaves inhabilite inhabilitem inhabiliten inhabilites inhabilitessen inhabilitesses inhabilitessin inhabilitessis inhabiliteu inhabiliti inhabilitin inhabilitis inhabilito inhabilità inhabilitàrem inhabilitàreu inhabilitàs inhabilitàssem inhabilitàsseu inhabilitàssim inhabilitàssiu inhabilitàvem inhabilitàveu inhabilités inhabilitéssem inhabilitésseu inhabilitéssim inhabilitéssiu inhabilití occ sept val v
inhabilitar
Impossibilitar a un per alguna cosa.
(dret) Declarar a un inhàbil o incapaç d'exercir o obtenir algun càrrec.

inhabitat /i.na.biˈtat/ /i.nə.βiˈtat/ adj masc
inhabitado

inhalar /in.aˈɫa/ /in.aˈɫaɾ/ /in.əˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inhal inhala inhalada inhalades inhalam inhalant inhalar inhalara inhalaran inhalarem inhalaren inhalares inhalareu inhalaria inhalarien inhalaries inhalarà inhalaràs inhalaré inhalaríem inhalaríeu inhalassen inhalasses inhalassin inhalassis inhalat inhalats inhalau inhalava inhalaven inhalaves inhale inhalem inhalen inhales inhalessen inhalesses inhalessin inhalessis inhaleu inhali inhalin inhalis inhalo inhalà inhalàrem inhalàreu inhalàs inhalàssem inhalàsseu inhalàssim inhalàssiu inhalàvem inhalàveu inhalés inhaléssem inhalésseu inhaléssim inhaléssiu inhalí occ sept val v
inhalar

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
inherente

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
inhibición

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ bal inhibeix inhibeixen inhibeixes inhibeixi inhibeixin inhibeixis inhibeixo inhibesc inhibesqui inhibesquin inhibesquis inhibia inhibida inhibides inhibien inhibies inhibiguem inhibigueu inhibim inhibint inhibir inhibira inhibiran inhibirem inhibiren inhibires inhibireu inhibiria inhibirien inhibiries inhibirà inhibiràs inhibiré inhibiríem inhibiríeu inhibisc inhibisca inhibisquen inhibisques inhibissen inhibisses inhibissin inhibissis inhibit inhibits inhibiu inhibix inhibixen inhibixes inhibixo inhibí inhibíem inhibíeu inhibírem inhibíreu inhibís inhibíssem inhibísseu inhibíssim inhibíssiu n-occ occ sept val v
inhibir

inhumar /i.nuˈma/ /i.nuˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inhum inhuma inhumada inhumades inhumam inhumant inhumar inhumara inhumaran inhumarem inhumaren inhumares inhumareu inhumaria inhumarien inhumaries inhumarà inhumaràs inhumaré inhumaríem inhumaríeu inhumassen inhumasses inhumassin inhumassis inhumat inhumats inhumau inhumava inhumaven inhumaves inhume inhumem inhumen inhumes inhumessen inhumesses inhumessin inhumessis inhumeu inhumi inhumin inhumis inhumo inhumà inhumàrem inhumàreu inhumàs inhumàssem inhumàsseu inhumàssim inhumàssiu inhumàvem inhumàveu inhumés inhuméssem inhumésseu inhuméssim inhuméssiu inhumí occ sept val v
inhumar

inhumà /in.uˈma/ adj
inhumano

inhòspit /inˈɔs.pit/ inhòspita adj masc
inhóspito

inici del cop n masc
takeaway

inicial /i.ni.siˈaɫ/ adj
inicial

inicialitzar /i.ni.si.a.liˈd͡za/ /i.ni.si.a.liˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inicialitz inicialitza inicialitzada inicialitzades inicialitzam inicialitzant inicialitzar inicialitzara inicialitzaran inicialitzarem inicialitzaren inicialitzares inicialitzareu inicialitzaria inicialitzarien inicialitzaries inicialitzarà inicialitzaràs inicialitzaré inicialitzaríem inicialitzaríeu inicialitzassen inicialitzasses inicialitzassin inicialitzassis inicialitzat inicialitzats inicialitzau inicialitzava inicialitzaven inicialitzaves inicialitze inicialitzem inicialitzen inicialitzes inicialitzessen inicialitzesses inicialitzessin inicialitzessis inicialitzeu inicialitzi inicialitzin inicialitzis inicialitzo inicialitzà inicialitzàrem inicialitzàreu inicialitzàs inicialitzàssem inicialitzàsseu inicialitzàssim inicialitzàssiu inicialitzàvem inicialitzàveu inicialitzés inicialitzéssem inicialitzésseu inicialitzéssim inicialitzéssiu inicialitzí occ sept val v
inicializar

inicialment /i.ni.siˌaɫˈmen/ /i.ni.siˌaɫˈment/ adv
inicialmente

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inicia iniciada iniciades iniciam iniciant iniciar iniciara iniciaran iniciarem iniciaren iniciares iniciareu iniciaria iniciarien iniciaries iniciarà iniciaràs iniciaré iniciaríem iniciaríeu iniciassen iniciasses iniciassin iniciassis iniciat iniciats iniciau iniciava iniciaven iniciaves inicie iniciem inicien inicies iniciessen iniciesses iniciessin iniciessis inicieu inicii inicio inicià iniciàrem iniciàreu iniciàs iniciàssem iniciàsseu iniciàssim iniciàssiu iniciàvem iniciàveu iniciés iniciéssem iniciésseu iniciéssim iniciéssiu inicií iniciï iniciïn iniciïs occ sept val v
iniciar
Donar inici o principi a alguna cosa.
Introduir una persona en una associació o ideologia.

iniciat /i.ni.siˈat/ adj masc
iniciado

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
iniciativa

iniciativa legislativa n fem
iniciativa legislativa

inimaginable /i.ni.ma.d͡ʒiˈna.bɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈna.βɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈnab.bɫe/ /i.ni.mə.ʒiˈna.βɫə/ /i.ni.mə.ʒiˈnab.bɫə/ adj
inimaginable

ininterrompudament /i.nin.te.romˌpu.ðaˈmen/ /i.nin.te.romˌpu.ðaˈment/ /i.nin.tə.romˌpu.ðəˈment/ /i.nin.tə.rumˌpu.ðəˈmen/ adv
ininterrumpidamente

iniquitat /i.ni.kiˈtat/ n fem
iniquidad

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
inyección

injectar /iɲ.d͡ʒekˈta/ /iɲ.d͡ʒekˈtaɾ/ /iɲ.ʒəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inject injecta injectada injectades injectam injectant injectar injectara injectaran injectarem injectaren injectares injectareu injectaria injectarien injectaries injectarà injectaràs injectaré injectaríem injectaríeu injectassen injectasses injectassin injectassis injectat injectats injectau injectava injectaven injectaves injecte injectem injecten injectes injectessen injectesses injectessin injectessis injecteu injecti injectin injectis injecto injectà injectàrem injectàreu injectàs injectàssem injectàsseu injectàssim injectàssiu injectàvem injectàveu injectés injectéssem injectésseu injectéssim injectéssiu injectí occ sept val v
inyectar

injuriar /in.d͡ʒu.ɾiˈa/ /in.d͡ʒu.ɾiˈaɾ/ /in.ʒu.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) injuria injuriada injuriades injuriam injuriant injuriar injuriara injuriaran injuriarem injuriaren injuriares injuriareu injuriaria injuriarien injuriaries injuriarà injuriaràs injuriaré injuriaríem injuriaríeu injuriassen injuriasses injuriassin injuriassis injuriat injuriats injuriau injuriava injuriaven injuriaves injurie injuriem injurien injuries injuriessen injuriesses injuriessin injuriessis injurieu injurii injurio injurià injuriàrem injuriàreu injuriàs injuriàssem injuriàsseu injuriàssim injuriàssiu injuriàvem injuriàveu injuriés injuriéssem injuriésseu injuriéssim injuriéssiu injurií injuriï injuriïn injuriïs occ sept val v
injuriar

injúria /inˈd͡ʒu.ɾi.a/ /inˈʒu.ɾi.ə/ n fem
injuria
Delicte causat per paraules o actes contra l'honor o la reputació d'una persona.

innat /inˈnat/ innata adj masc
innato

innatisme /in.naˈtiz.me/ /in.nəˈtiz.mə/ n masc
innatismo

innervar /in.nerˈβa/ /in.neɾˈvaɾ/ /in.neɾˈβa/ /in.nərˈba/ /in.nəɾˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) innerv innerva innervada innervades innervam innervant innervar innervara innervaran innervarem innervaren innervares innervareu innervaria innervarien innervaries innervarà innervaràs innervaré innervaríem innervaríeu innervassen innervasses innervassin innervassis innervat innervats innervau innervava innervaven innervaves innerve innervem innerven innerves innervessen innervesses innervessin innervessis innerveu innervi innervin innervis innervo innervà innervàrem innervàreu innervàs innervàssem innervàsseu innervàssim innervàssiu innervàvem innervàveu innervés innervéssem innervésseu innervéssim innervéssiu innerví occ sept val v
inervar

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
inocente
Pur, sense malícia o falta.

innocu /inˈnɔ.ku/ innòcua adj masc
inocuo

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
inocencia

innovació educativa n fem
innovación curricular

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ adj masc
innovador
Que innova.

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ n masc
innovador
Qui innova.

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) innou innov innova innovada innovades innovam innovant innovar innovara innovaran innovarem innovaren innovares innovareu innovaria innovarien innovaries innovarà innovaràs innovaré innovaríem innovaríeu innovassen innovasses innovassin innovassis innovat innovats innovau innovava innovaven innovaves innove innovem innoven innoves innovessen innovesses innovessin innovessis innoveu innovi innovin innovis innovo innovà innovàrem innovàreu innovàs innovàssem innovàsseu innovàssim innovàssiu innovàvem innovàveu innovés innovéssem innovésseu innovéssim innovéssiu innoví occ sept val v
innovar

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
inolvidable

inocular /i.no.kuˈɫa/ /i.no.kuˈɫaɾ/ /i.nu.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inocul inocula inoculada inoculades inoculam inoculant inocular inoculara inocularan inocularem inocularen inoculares inoculareu inocularia inocularien inocularies inocularà inocularàs inocularé inocularíem inocularíeu inoculassen inoculasses inoculassin inoculassis inoculat inoculats inoculau inoculava inoculaven inoculaves inocule inoculem inoculen inocules inoculessen inoculesses inoculessin inoculessis inoculeu inoculi inoculin inoculis inoculo inoculà inoculàrem inoculàreu inoculàs inoculàssem inoculàsseu inoculàssim inoculàssiu inoculàvem inoculàveu inoculés inoculéssem inoculésseu inoculéssim inoculéssiu inoculí occ sept val v
inocular
Introduir en un organisme l'agent causal d'una malaltia.

inofensiu /i.no.fenˈsiw/ /i.no.fənˈsiw/ /i.nu.fənˈsiw/ adj masc
inofensivo

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
inquieto
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

inquietar /iŋ.ki.eˈta/ /iŋ.ki.eˈtaɾ/ /iŋ.ki.əˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inquiet inquieta inquietada inquietades inquietam inquietant inquietar inquietara inquietaran inquietarem inquietaren inquietares inquietareu inquietaria inquietarien inquietaries inquietarà inquietaràs inquietaré inquietaríem inquietaríeu inquietassen inquietasses inquietassin inquietassis inquietat inquietats inquietau inquietava inquietaven inquietaves inquiete inquietem inquieten inquietes inquietessen inquietesses inquietessin inquietessis inquieteu inquieti inquietin inquietis inquieto inquietà inquietàrem inquietàreu inquietàs inquietàssem inquietàsseu inquietàssim inquietàssiu inquietàvem inquietàveu inquietés inquietéssem inquietésseu inquietéssim inquietéssiu inquietí occ sept val v
inquietar
Pertorbar la quietud.
Commoure, alterar, no deixar tranquil.

inquietud /iŋ.ki.eˈtut/ /iŋ.ki.əˈtut/ n fem
inquietud

inquirir /iŋ.kiˈɾi/ /iŋ.kiˈɾiɾ/ bal inquireix inquireixen inquireixes inquireixi inquireixin inquireixis inquireixo inquiresc inquiresqui inquiresquin inquiresquis inquiria inquirida inquirides inquirien inquiries inquiriguem inquirigueu inquirim inquirint inquirir inquirira inquiriran inquirirem inquiriren inquirires inquirireu inquiriria inquiririen inquiriries inquirirà inquiriràs inquiriré inquiriríem inquiriríeu inquirisc inquirisca inquirisquen inquirisques inquirissen inquirisses inquirissin inquirissis inquirit inquirits inquiriu inquirix inquirixen inquirixes inquirixo inquirí inquiríem inquiríeu inquirírem inquiríreu inquirís inquiríssem inquirísseu inquiríssim inquiríssiu n-occ occ sept val v
inquirir

inqüestionable /iŋ.kwes.ti.oˈna.bɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈna.βɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /iŋ.kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
incuestionable

insacular /in.sa.kuˈɫa/ /in.sa.kuˈɫaɾ/ /in.sə.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insacul insacula insaculada insaculades insaculam insaculant insacular insaculara insacularan insacularem insacularen insaculares insaculareu insacularia insacularien insacularies insacularà insacularàs insacularé insacularíem insacularíeu insaculassen insaculasses insaculassin insaculassis insaculat insaculats insaculau insaculava insaculaven insaculaves insacule insaculem insaculen insacules insaculessen insaculesses insaculessin insaculessis insaculeu insaculi insaculin insaculis insaculo insaculà insaculàrem insaculàreu insaculàs insaculàssem insaculàsseu insaculàssim insaculàssiu insaculàvem insaculàveu insaculés insaculéssem insaculésseu insaculéssim insaculéssiu insaculí occ sept val v
insacular

insalivar /in.sa.liˈvaɾ/ /in.sa.liˈβa/ /in.sa.liˈβaɾ/ /in.sə.liˈva/ /in.sə.liˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insaliu insaliv insaliva insalivada insalivades insalivam insalivant insalivar insalivara insalivaran insalivarem insalivaren insalivares insalivareu insalivaria insalivarien insalivaries insalivarà insalivaràs insalivaré insalivaríem insalivaríeu insalivassen insalivasses insalivassin insalivassis insalivat insalivats insalivau insalivava insalivaven insalivaves insalive insalivem insaliven insalives insalivessen insalivesses insalivessin insalivessis insaliveu insalivi insalivin insalivis insalivo insalivà insalivàrem insalivàreu insalivàs insalivàssem insalivàsseu insalivàssim insalivàssiu insalivàvem insalivàveu insalivés insalivéssem insalivésseu insalivéssim insalivéssiu insaliví occ sept val v
insalivar

insalubre /in.saˈɫu.bɾe/ /in.səˈɫu.βɾə/ adj
insalubre

inscripció /ins.kɾip.siˈo/ n fem
inscripción

inscriure /insˈkɾiw.ɾe/ bal inscric inscriga inscriguem inscriguen inscriguera inscrigueren inscrigueres inscrigues inscriguessen inscriguesses inscriguessin inscriguessis inscrigueu inscrigui inscriguin inscriguis inscrigué inscriguérem inscriguéreu inscrigués inscriguéssem inscriguésseu inscriguéssim inscriguéssiu inscriguí inscrit inscrita inscrites inscrits inscriu inscriuen inscriuran inscriure inscriurem inscriureu inscriuria inscriurien inscriuries inscriurà inscriuràs inscriuré inscriuríem inscriuríeu inscrius inscrivia inscrivien inscrivies inscrivim inscrivint inscriviren inscrivires inscrivissin inscrivissis inscriviu inscriví inscrivíem inscrivíeu inscrivírem inscrivíreu inscrivís inscrivíssim inscrivíssiu occ val v
inscribir
Apuntar en una llista.
(matemàtiques) Traçar una figura dins d'una altra de manera que sigui tangent.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
insecto
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

insegur /in.seˈɣu/ /in.seˈɣuɾ/ /in.səˈɣu/ insegura adj masc
inseguro

inseguretat /in.se.ɣu.ɾeˈtat/ /in.sə.ɣu.ɾəˈtat/ n fem
inseguridad

inseminar /in.se.miˈna/ /in.se.miˈnaɾ/ /in.sə.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insemina inseminada inseminades inseminam inseminant inseminar inseminara inseminaran inseminarem inseminaren inseminares inseminareu inseminaria inseminarien inseminaries inseminarà inseminaràs inseminaré inseminaríem inseminaríeu inseminassen inseminasses inseminassin inseminassis inseminat inseminats inseminau inseminava inseminaven inseminaves insemine inseminem inseminen insemines inseminessen inseminesses inseminessin inseminessis insemineu insemini inseminin inseminis insemino inseminà inseminàrem inseminàreu inseminàs inseminàssem inseminàsseu inseminàssim inseminàssiu inseminàvem inseminàveu inseminés inseminéssem inseminésseu inseminéssim inseminéssiu inseminí insemín occ sept val v
inseminar

insensibilitzar /in.sen.si.βi.liˈd͡za/ /in.sen.si.βi.liˈzaɾ/ /in.sən.si.βi.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insensibilitz insensibilitza insensibilitzada insensibilitzades insensibilitzam insensibilitzant insensibilitzar insensibilitzara insensibilitzaran insensibilitzarem insensibilitzaren insensibilitzares insensibilitzareu insensibilitzaria insensibilitzarien insensibilitzaries insensibilitzarà insensibilitzaràs insensibilitzaré insensibilitzaríem insensibilitzaríeu insensibilitzassen insensibilitzasses insensibilitzassin insensibilitzassis insensibilitzat insensibilitzats insensibilitzau insensibilitzava insensibilitzaven insensibilitzaves insensibilitze insensibilitzem insensibilitzen insensibilitzes insensibilitzessen insensibilitzesses insensibilitzessin insensibilitzessis insensibilitzeu insensibilitzi insensibilitzin insensibilitzis insensibilitzo insensibilitzà insensibilitzàrem insensibilitzàreu insensibilitzàs insensibilitzàssem insensibilitzàsseu insensibilitzàssim insensibilitzàssiu insensibilitzàvem insensibilitzàveu insensibilitzés insensibilitzéssem insensibilitzésseu insensibilitzéssim insensibilitzéssiu insensibilitzí occ sept val v
insensibilizar

insensible /in.senˈsi.bɫe/ /in.senˈsi.βɫe/ /in.senˈsib.bɫe/ /in.sənˈsi.βɫə/ /in.sənˈsib.bɫə/ adj
insensible

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
inseparable
Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserció /in.seɾ.siˈo/ /in.sər.siˈo/ n fem
inserción

inserció laboral n fem
inserción laboral

inserir /in.seˈɾi/ /in.seˈɾiɾ/ /in.səˈɾi/ bal insereix insereixen insereixes insereixi insereixin insereixis insereixo inseresc inseresqui inseresquin inseresquis inseria inserida inserides inserien inseries inseriguem inserigueu inserim inserint inserir inserira inseriran inserirem inseriren inserires inserireu inseriria inseririen inseriries inserirà inseriràs inseriré inseriríem inseriríeu inserisc inserisca inserisquen inserisques inserissen inserisses inserissin inserissis inserit inserits inseriu inserix inserixen inserixes inserixo inserí inseríem inseríeu inserírem inseríreu inserís inseríssem inserísseu inseríssim inseríssiu n-occ occ sept val v
insertar
Incloure, introduir una cosa en altra.

insidiar /in.si.ðiˈa/ /in.si.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insidia insidiada insidiades insidiam insidiant insidiar insidiara insidiaran insidiarem insidiaren insidiares insidiareu insidiaria insidiarien insidiaries insidiarà insidiaràs insidiaré insidiaríem insidiaríeu insidiassen insidiasses insidiassin insidiassis insidiat insidiats insidiau insidiava insidiaven insidiaves insidie insidiem insidien insidies insidiessen insidiesses insidiessin insidiessis insidieu insidii insidio insidià insidiàrem insidiàreu insidiàs insidiàssem insidiàsseu insidiàssim insidiàssiu insidiàvem insidiàveu insidiés insidiéssem insidiésseu insidiéssim insidiéssiu insidií insidiï insidiïn insidiïs occ sept val v
insidiar

insigne /inˈsiŋ.ne/ /inˈsiŋ.nə/ /inˈsiɡ.ne/ adj
insigne

insinuació /in.si.nu.a.siˈo/ /in.si.nu.ə.siˈo/ n fem
insinuación

insinuar /in.si.nuˈa/ /in.si.nuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insinua insinuada insinuades insinuam insinuant insinuar insinuara insinuaran insinuarem insinuaren insinuares insinuareu insinuaria insinuarien insinuaries insinuarà insinuaràs insinuaré insinuaríem insinuaríeu insinuassen insinuasses insinuassin insinuassis insinuat insinuats insinuau insinuava insinuaven insinuaves insinue insinuem insinuen insinues insinuessen insinuesses insinuessin insinuessis insinueu insinuo insinuu insinuà insinuàrem insinuàreu insinuàs insinuàssem insinuàsseu insinuàssim insinuàssiu insinuàvem insinuàveu insinués insinuéssem insinuésseu insinuéssim insinuéssiu insinuí insinuï insinuïn insinuïs occ sept val v
insinuar
Indicar, apuntar lleugerament alguna cosa.
Significar alguna cosa només suggerint-la.
insinuar insinuarse
(dret) Fer la manifestació d'algun instrument davant el jutge competent perquè hi interposi la seva autoritat.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ bal insisteix insisteixen insisteixes insisteixi insisteixin insisteixis insisteixo insistesc insistesqui insistesquin insistesquis insistia insistida insistides insistien insisties insistiguem insistigueu insistim insistint insistir insistira insistiran insistirem insistiren insistires insistireu insistiria insistirien insistiries insistirà insistiràs insistiré insistiríem insistiríeu insistisc insistisca insistisquen insistisques insistissen insistisses insistissin insistissis insistit insistits insistiu insistix insistixen insistixes insistixo insistí insistíem insistíeu insistírem insistíreu insistís insistíssem insistísseu insistíssim insistíssiu n-occ occ sept val v
insistir

insolar /in.soˈɫa/ /in.soˈɫaɾ/ /in.suˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insol insola insolada insolades insolam insolant insolar insolara insolaran insolarem insolaren insolares insolareu insolaria insolarien insolaries insolarà insolaràs insolaré insolaríem insolaríeu insolassen insolasses insolassin insolassis insolat insolats insolau insolava insolaven insolaves insole insolem insolen insoles insolessen insolesses insolessin insolessis insoleu insoli insolin insolis insolo insolà insolàrem insolàreu insolàs insolàssem insolàsseu insolàssim insolàssiu insolàvem insolàveu insolés insoléssem insolésseu insoléssim insoléssiu insolí occ sept val v
insolar

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
insolente
atrevit, desvergonyit, descarat.

insolentar-se /in.so.ɫenˈtaɾ.se/ /in.su.ɫənˈtar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insolent insolenta insolentada insolentades insolentam insolentant insolentar insolentara insolentaran insolentarem insolentaren insolentares insolentareu insolentaria insolentarien insolentaries insolentarà insolentaràs insolentaré insolentaríem insolentaríeu insolentassen insolentasses insolentassin insolentassis insolentat insolentats insolentau insolentava insolentaven insolentaves insolente insolentem insolenten insolentes insolentessen insolentesses insolentessin insolentessis insolenteu insolenti insolentin insolentis insolento insolentà insolentàrem insolentàreu insolentàs insolentàssem insolentàsseu insolentàssim insolentàssiu insolentàvem insolentàveu insolentés insolentéssem insolentésseu insolentéssim insolentéssiu insolentí occ sept val v
insolentarse

insondable /in.sonˈda.bɫe/ /in.sonˈda.βɫe/ /in.sonˈdab.bɫe/ /in.sonˈdab.bɫə/ /in.sunˈda.βɫə/ /in.sunˈdab.bɫə/ adj
insondable

insonoritzar /in.so.no.ɾiˈd͡za/ /in.so.no.ɾiˈza/ /in.so.no.ɾiˈzaɾ/ /in.su.nu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insonoritz insonoritza insonoritzada insonoritzades insonoritzam insonoritzant insonoritzar insonoritzara insonoritzaran insonoritzarem insonoritzaren insonoritzares insonoritzareu insonoritzaria insonoritzarien insonoritzaries insonoritzarà insonoritzaràs insonoritzaré insonoritzaríem insonoritzaríeu insonoritzassen insonoritzasses insonoritzassin insonoritzassis insonoritzat insonoritzats insonoritzau insonoritzava insonoritzaven insonoritzaves insonoritze insonoritzem insonoritzen insonoritzes insonoritzessen insonoritzesses insonoritzessin insonoritzessis insonoritzeu insonoritzi insonoritzin insonoritzis insonoritzo insonoritzà insonoritzàrem insonoritzàreu insonoritzàs insonoritzàssem insonoritzàsseu insonoritzàssim insonoritzàssiu insonoritzàvem insonoritzàveu insonoritzés insonoritzéssem insonoritzésseu insonoritzéssim insonoritzéssiu insonoritzí occ sept val v
insonorizar

inspeccionar /ins.pek.si.oˈna/ /ins.pek.si.oˈnaɾ/ /ins.pək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inspeccion inspecciona inspeccionada inspeccionades inspeccionam inspeccionant inspeccionar inspeccionara inspeccionaran inspeccionarem inspeccionaren inspeccionares inspeccionareu inspeccionaria inspeccionarien inspeccionaries inspeccionarà inspeccionaràs inspeccionaré inspeccionaríem inspeccionaríeu inspeccionassen inspeccionasses inspeccionassin inspeccionassis inspeccionat inspeccionats inspeccionau inspeccionava inspeccionaven inspeccionaves inspeccione inspeccionem inspeccionen inspecciones inspeccionessen inspeccionesses inspeccionessin inspeccionessis inspeccioneu inspeccioni inspeccionin inspeccionis inspecciono inspeccionà inspeccionàrem inspeccionàreu inspeccionàs inspeccionàssem inspeccionàsseu inspeccionàssim inspeccionàssiu inspeccionàvem inspeccionàveu inspeccionés inspeccionéssem inspeccionésseu inspeccionéssim inspeccionéssiu inspeccioní occ sept val v
inspeccionar

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ n fem
inspección

inspecció educativa n fem
inspección educativa

inspector d'educació n masc
inspector de educación

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
inspiración
Acció i efecte d'inspirar.
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inspir inspira inspirada inspirades inspiram inspirant inspirar inspirara inspiraran inspirarem inspiraren inspirares inspirareu inspiraria inspirarien inspiraries inspirarà inspiraràs inspiraré inspiraríem inspiraríeu inspirassen inspirasses inspirassin inspirassis inspirat inspirats inspirau inspirava inspiraven inspiraves inspire inspirem inspiren inspires inspiressen inspiresses inspiressin inspiressis inspireu inspiri inspirin inspiris inspiro inspirà inspiràrem inspiràreu inspiràs inspiràssem inspiràsseu inspiràssim inspiràssiu inspiràvem inspiràveu inspirés inspiréssem inspirésseu inspiréssim inspiréssiu inspirí occ sept val v
inspirar
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lació /ins.ta.ɫa.siˈo/ /ins.taɫ.ɫa.siˈo/ /ins.tə.ɫə.siˈo/ /ins.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
instalación
Acció i efecte d'instal·lar o instal·lar-se.
Conjunt d'infraestructures destinades a un ús concret.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) instal instal·la instal·lada instal·lades instal·lam instal·lant instal·lar instal·lara instal·laran instal·larem instal·laren instal·lares instal·lareu instal·laria instal·larien instal·laries instal·larà instal·laràs instal·laré instal·laríem instal·laríeu instal·lassen instal·lasses instal·lassin instal·lassis instal·lat instal·lats instal·lau instal·lava instal·laven instal·laves instal·le instal·lem instal·len instal·les instal·lessen instal·lesses instal·lessin instal·lessis instal·leu instal·li instal·lin instal·lis instal·lo instal·là instal·làrem instal·làreu instal·làs instal·làssem instal·làsseu instal·làssim instal·làssiu instal·làvem instal·làveu instal·lés instal·léssem instal·lésseu instal·léssim instal·léssiu instal·lí occ sept val v
instalar instali
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ n masc
instante

instantani /ins.tanˈta.ni/ adj masc
instantáneo

instar /insˈta/ /insˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inst insta instada instades instam instant instar instara instaran instarem instaren instares instareu instaria instarien instaries instarà instaràs instaré instaríem instaríeu instassen instasses instassin instassis instat instats instau instava instaven instaves inste instem insten instes instessen instesses instessin instessis insteu insti instin instis insto instà instàrem instàreu instàs instàssem instàsseu instàssim instàssiu instàvem instàveu instés instéssem instésseu instéssim instéssiu instí occ sept val v
instar
Repetir la súplica o petició, insistir en ella.
En una discussió acadèmica, impugnar la solució donada a l'argument.

instaurar /ins.tawˈɾa/ /ins.tawˈɾaɾ/ /ins.təwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instaur instaura instaurada instaurades instauram instaurant instaurar instaurara instauraran instaurarem instauraren instaurares instaurareu instauraria instaurarien instauraries instaurarà instauraràs instauraré instauraríem instauraríeu instaurassen instaurasses instaurassin instaurassis instaurat instaurats instaurau instaurava instauraven instauraves instaure instaurem instauren instaures instauressen instauresses instauressin instauressis instaureu instauri instaurin instauris instauro instaurà instauràrem instauràreu instauràs instauràssem instauràsseu instauràssim instauràssiu instauràvem instauràveu instaurés instauréssem instaurésseu instauréssim instauréssiu instaurí occ sept val v
instaurar

instigar /ins.tiˈɣa/ /ins.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) instig instiga instigada instigades instigam instigant instigar instigara instigaran instigarem instigaren instigares instigareu instigaria instigarien instigaries instigarà instigaràs instigaré instigaríem instigaríeu instigassen instigasses instigassin instigassis instigat instigats instigau instigava instigaven instigaves instigo instigue instiguem instiguen instigues instiguessen instiguesses instiguessin instiguessis instigueu instigui instiguin instiguis instigués instiguéssem instiguésseu instiguéssim instiguéssiu instiguí instigà instigàrem instigàreu instigàs instigàssem instigàsseu instigàssim instigàssiu instigàvem instigàveu occ sept val v
instigar

instil·lar /ins.tiɫˈɫa/ /ins.tiɫˈɫaɾ/ /ins.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instil instil·la instil·lada instil·lades instil·lam instil·lant instil·lar instil·lara instil·laran instil·larem instil·laren instil·lares instil·lareu instil·laria instil·larien instil·laries instil·larà instil·laràs instil·laré instil·laríem instil·laríeu instil·lassen instil·lasses instil·lassin instil·lassis instil·lat instil·lats instil·lau instil·lava instil·laven instil·laves instil·le instil·lem instil·len instil·les instil·lessen instil·lesses instil·lessin instil·lessis instil·leu instil·li instil·lin instil·lis instil·lo instil·là instil·làrem instil·làreu instil·làs instil·làssem instil·làsseu instil·làssim instil·làssiu instil·làvem instil·làveu instil·lés instil·léssem instil·lésseu instil·léssim instil·léssiu instil·lí occ sept val v
instilar

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
instinto

institucionalitzar /ins.ti.tu.si.o.na.liˈd͡za/ /ins.ti.tu.si.o.na.liˈzaɾ/ /ins.ti.tu.si.u.nə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) institucionalitz institucionalitza institucionalitzada institucionalitzades institucionalitzam institucionalitzant institucionalitzar institucionalitzara institucionalitzaran institucionalitzarem institucionalitzaren institucionalitzares institucionalitzareu institucionalitzaria institucionalitzarien institucionalitzaries institucionalitzarà institucionalitzaràs institucionalitzaré institucionalitzaríem institucionalitzaríeu institucionalitzassen institucionalitzasses institucionalitzassin institucionalitzassis institucionalitzat institucionalitzats institucionalitzau institucionalitzava institucionalitzaven institucionalitzaves institucionalitze institucionalitzem institucionalitzen institucionalitzes institucionalitzessen institucionalitzesses institucionalitzessin institucionalitzessis institucionalitzeu institucionalitzi institucionalitzin institucionalitzis institucionalitzo institucionalitzà institucionalitzàrem institucionalitzàreu institucionalitzàs institucionalitzàssem institucionalitzàsseu institucionalitzàssim institucionalitzàssiu institucionalitzàvem institucionalitzàveu institucionalitzés institucionalitzéssem institucionalitzésseu institucionalitzéssim institucionalitzéssiu institucionalitzí occ sept val v
institucionalizar

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
institución

institució educativa n fem
institución educativa

instituir /ins.ti.tuˈi/ /ins.ti.tuˈiɾ/ bal institueix institueixen institueixes institueixi institueixin institueixis institueixo instituesc instituesqui instituesquin instituesquis instituint instituir instituiran instituirem instituireu instituiria instituirien instituiries instituirà instituiràs instituiré instituiríem instituiríeu instituí instituíem instituíeu instituírem instituíreu instituís instituíssem instituísseu instituíssim instituíssiu instituïa instituïda instituïdes instituïen instituïes instituïguem instituïgueu instituïm instituïra instituïren instituïres instituïsc instituïsca instituïsquen instituïsques instituïssen instituïsses instituïssin instituïssis instituït instituïts instituïu instituïx instituïxen instituïxes instituïxo n-occ occ sept val v
instituir

institut /ins.tiˈtut/ n masc
instituto

institut d'educació secundària n masc
instituto de educación secundaria

institut de ciències de l'educació n masc
instituto de ciencias de la educación

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
instrucción

instructiu /ins.tɾukˈtiw/ adj masc
instructivo
Que instrueix, que ofereix instrucció, que serveix per instruir.

instructor n masc
instructor

instruir /ins.tɾuˈi/ /ins.tɾuˈiɾ/ bal instrueix instrueixen instrueixes instrueixi instrueixin instrueixis instrueixo instruesc instruesqui instruesquin instruesquis instruint instruir instruiran instruirem instruireu instruiria instruirien instruiries instruirà instruiràs instruiré instruiríem instruiríeu instruí instruíem instruíeu instruírem instruíreu instruís instruíssem instruísseu instruíssim instruíssiu instruïa instruïda instruïdes instruïen instruïes instruïguem instruïgueu instruïm instruïra instruïren instruïres instruïsc instruïsca instruïsquen instruïsques instruïssen instruïsses instruïssin instruïssis instruït instruïts instruïu instruïx instruïxen instruïxes instruïxo n-occ occ sept val v
instruir
Ensenyar, adoctrinar.
(dret) Formalitzar un procés o expedient conforme a les regles de dret i pràctiques establertes.

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
instrumento
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument aeròfon n masc
aerófono

instrument aeròfon de bisell n masc
instrumento aerófono de bisel

instrument aeròfon de broquet n masc
instrumento aerófono de boquilla

instrument aeròfon de llengüeta n masc
instrumento aerófono de lengüeta

instrument aeròfon de llengüeta doble n masc
instrumento aerófono de lengüeta doble

instrument aeròfon de llengüeta senzilla n masc
instrumento aerófono de lengüeta simple

instrument cordòfon n masc
cordófono

instrument cordòfon d'arquet n masc
instrumento cordófono de arco

instrument cordòfon de teclat n masc
instrumento cordófono de teclado

instrument cordòfon pinçat n masc
instrumento cordófono de pulso

instrument de música n masc
instrumento de música

instrument de percussió n masc
instrumento de percusión

instrument de vent de fusta n masc
instrumento de viento-madera

instrument de vent de metall n masc
instrumento de viento-metal

instrument electròfon n masc
electrófono

instrument idiòfon n masc
idiófono

instrument idiòfon sacsejat n masc
agitador

instrument membranòfon n masc
instrumento membranófono

instrumentació /ins.tɾu.men.ta.siˈo/ /ins.tɾu.mən.tə.siˈo/ n fem
instrumentación

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
instrumental
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ n masc
instrumental
Conjunt d'instruments que fa servir un professional per exercir el seu ofici.

instrumentalitzar /ins.tɾu.men.ta.liˈd͡za/ /ins.tɾu.men.ta.liˈzaɾ/ /ins.tɾu.mən.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instrumentalitz instrumentalitza instrumentalitzada instrumentalitzades instrumentalitzam instrumentalitzant instrumentalitzar instrumentalitzara instrumentalitzaran instrumentalitzarem instrumentalitzaren instrumentalitzares instrumentalitzareu instrumentalitzaria instrumentalitzarien instrumentalitzaries instrumentalitzarà instrumentalitzaràs instrumentalitzaré instrumentalitzaríem instrumentalitzaríeu instrumentalitzassen instrumentalitzasses instrumentalitzassin instrumentalitzassis instrumentalitzat instrumentalitzats instrumentalitzau instrumentalitzava instrumentalitzaven instrumentalitzaves instrumentalitze instrumentalitzem instrumentalitzen instrumentalitzes instrumentalitzessen instrumentalitzesses instrumentalitzessin instrumentalitzessis instrumentalitzeu instrumentalitzi instrumentalitzin instrumentalitzis instrumentalitzo instrumentalitzà instrumentalitzàrem instrumentalitzàreu instrumentalitzàs instrumentalitzàssem instrumentalitzàsseu instrumentalitzàssim instrumentalitzàssiu instrumentalitzàvem instrumentalitzàveu instrumentalitzés instrumentalitzéssem instrumentalitzésseu instrumentalitzéssim instrumentalitzéssiu instrumentalitzí occ sept val v
instrumentalizar

instrumentar /ins.tɾu.menˈta/ /ins.tɾu.menˈtaɾ/ /ins.tɾu.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instrument instrumenta instrumentada instrumentades instrumentam instrumentant instrumentar instrumentara instrumentaran instrumentarem instrumentaren instrumentares instrumentareu instrumentaria instrumentarien instrumentaries instrumentarà instrumentaràs instrumentaré instrumentaríem instrumentaríeu instrumentassen instrumentasses instrumentassin instrumentassis instrumentat instrumentats instrumentau instrumentava instrumentaven instrumentaves instrumente instrumentem instrumenten instrumentes instrumentessen instrumentesses instrumentessin instrumentessis instrumenteu instrumenti instrumentin instrumentis instrumento instrumentà instrumentàrem instrumentàreu instrumentàs instrumentàssem instrumentàsseu instrumentàssim instrumentàssiu instrumentàvem instrumentàveu instrumentés instrumentéssem instrumentésseu instrumentéssim instrumentéssiu instrumentí occ sept val v
instrumentar

instruït /ins.tɾuˈit/ adj masc
instruido
Format, amb instrucció en alguna disciplina.

insubordinar /in.su.βoɾ.ðiˈna/ /in.su.βoɾ.ðiˈnaɾ/ /in.su.βur.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insubordina insubordinada insubordinades insubordinam insubordinant insubordinar insubordinara insubordinaran insubordinarem insubordinaren insubordinares insubordinareu insubordinaria insubordinarien insubordinaries insubordinarà insubordinaràs insubordinaré insubordinaríem insubordinaríeu insubordinassen insubordinasses insubordinassin insubordinassis insubordinat insubordinats insubordinau insubordinava insubordinaven insubordinaves insubordine insubordinem insubordinen insubordines insubordinessen insubordinesses insubordinessin insubordinessis insubordineu insubordini insubordinin insubordinis insubordino insubordinà insubordinàrem insubordinàreu insubordinàs insubordinàssem insubordinàsseu insubordinàssim insubordinàssiu insubordinàvem insubordinàveu insubordinés insubordinéssem insubordinésseu insubordinéssim insubordinéssiu insubordiní insubordín occ sept val v
insubordinar

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ adj
insuficiente

insuflar /in.suˈfɫa/ /in.suˈfɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insufl insufla insuflada insuflades insuflam insuflant insuflar insuflara insuflaran insuflarem insuflaren insuflares insuflareu insuflaria insuflarien insuflaries insuflarà insuflaràs insuflaré insuflaríem insuflaríeu insuflassen insuflasses insuflassin insuflassis insuflat insuflats insuflau insuflava insuflaven insuflaves insufle insuflem insuflen insufles insuflessen insuflesses insuflessin insuflessis insufleu insufli insuflin insuflis insuflo insuflà insuflàrem insuflàreu insuflàs insuflàssem insuflàsseu insuflàssim insuflàssiu insuflàvem insuflàveu insuflés insufléssem insuflésseu insufléssim insufléssiu insuflí occ sept val v
insuflar

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
insulina

insulinoma /in.su.ɫiˈno.ma/ /in.su.ɫiˈno.mə/ n masc
insulinoma

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
insulto ofensa

insultant /in.suɫˈtan/ /in.suɫˈtant/ adj
insultante
Que insulta.

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insult insulta insultada insultades insultam insultant insultar insultara insultaran insultarem insultaren insultares insultareu insultaria insultarien insultaries insultarà insultaràs insultaré insultaríem insultaríeu insultassen insultasses insultassin insultassis insultat insultats insultau insultava insultaven insultaves insulte insultem insulten insultes insultessen insultesses insultessin insultessis insulteu insulti insultin insultis insulto insultà insultàrem insultàreu insultàs insultàssem insultàsseu insultàssim insultàssiu insultàvem insultàveu insultés insultéssem insultésseu insultéssim insultéssiu insultí occ sept val v
insultar injuriar

insulínic /in.suˈɫi.nik/ adj masc
insulínico

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
insurgente
Que s'insurgeix, es revolta.

insurgir-se /in.surˈʒir.sə/ /in.suɾ.ʒiɾˈsə/ /in.suɾˈd͡ʒiɾ.se/ bal insurgeix insurgeixen insurgeixes insurgeixi insurgeixin insurgeixis insurgeixo insurgesc insurgesqui insurgesquin insurgesquis insurgia insurgida insurgides insurgien insurgies insurgiguem insurgigueu insurgim insurgint insurgir insurgira insurgiran insurgirem insurgiren insurgires insurgireu insurgiria insurgirien insurgiries insurgirà insurgiràs insurgiré insurgiríem insurgiríeu insurgisc insurgisca insurgisquen insurgisques insurgissen insurgisses insurgissin insurgissis insurgit insurgits insurgiu insurgix insurgixen insurgixes insurgixo insurgí insurgíem insurgíeu insurgírem insurgíreu insurgís insurgíssem insurgísseu insurgíssim insurgíssiu n-occ occ sept val v
insurreccionarse

insurreccionar /in.su.rek.si.oˈna/ /in.su.rek.si.oˈnaɾ/ /in.su.rək.si.oˈna/ /in.su.rək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insurreccion insurrecciona insurreccionada insurreccionades insurreccionam insurreccionant insurreccionar insurreccionara insurreccionaran insurreccionarem insurreccionaren insurreccionares insurreccionareu insurreccionaria insurreccionarien insurreccionaries insurreccionarà insurreccionaràs insurreccionaré insurreccionaríem insurreccionaríeu insurreccionassen insurreccionasses insurreccionassin insurreccionassis insurreccionat insurreccionats insurreccionau insurreccionava insurreccionaven insurreccionaves insurreccione insurreccionem insurreccionen insurrecciones insurreccionessen insurreccionesses insurreccionessin insurreccionessis insurreccioneu insurreccioni insurreccionin insurreccionis insurrecciono insurreccionà insurreccionàrem insurreccionàreu insurreccionàs insurreccionàssem insurreccionàsseu insurreccionàssim insurreccionàssiu insurreccionàvem insurreccionàveu insurreccionés insurreccionéssem insurreccionésseu insurreccionéssim insurreccionéssiu insurreccioní occ sept val v
insurreccionar

insígnia /inˈsig.ni.a/ /inˈsiŋ.ni.ə/ n fem
insignia

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
insípido

insòlit /inˈsɔ.lit/ insòlita adj masc
insólito

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ adj masc
intacto

integració /in.te.ɣɾa.siˈo/ /in.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
integración

integració escolar n fem
integración escolar

integració social n fem
integración social

integrador /in.te.ɣɾaˈðo/ /in.te.ɣɾaˈðoɾ/ /in.tə.ɣɾəˈðo/ adj masc
integrador

integral /in.teˈɣɾaɫ/ /in.təˈɣɾaɫ/ adj
integral

integrant /in.teˈɣɾan/ /in.teˈɣɾant/ /in.təˈɣɾan/ /in.təˈɣɾant/ adj
integrante
Que integra.

integrar /in.teˈɣɾa/ /in.teˈɣɾaɾ/ /in.təˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) integr integra integrada integrades integram integrant integrar integrara integraran integrarem integraren integrares integrareu integraria integrarien integraries integrarà integraràs integraré integraríem integraríeu integrassen integrasses integrassin integrassis integrat integrats integrau integrava integraven integraves integre integrem integren integres integressen integresses integressin integressis integreu integri integrin integris integro integrà integràrem integràreu integràs integràssem integràsseu integràssim integràssiu integràvem integràveu integrés integréssem integrésseu integréssim integréssiu integrí occ sept val v
integrar
Donar integritat a una cosa, compondre un tot de les seves parts integrants.
(matemàtiques) Ajuntar les parts infinitament petites per càlcul infinitesimal.

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
integridad

intel·lecte /in.teɫˈɫɛk.te/ /in.teˈɫɛk.te/ /in.təɫˈɫɛk.tə/ /in.təˈɫɛk.tə/ n masc
intelecto

intel·lectual /in.te.ɫek.tuˈaɫ/ /in.teɫ.ɫek.tuˈaɫ/ /in.tə.ɫək.tuˈaɫ/ /in.təɫ.ɫək.tuˈaɫ/ n neut
intelectual

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
inteligente

intel·ligentíssim /in.te.ɫi.d͡ʒenˈti.sim/ /in.te.ɫi.ʒenˈti.sim/ /in.teɫ.ɫi.d͡ʒenˈti.sim/ /in.teɫ.ɫi.ʒenˈti.sim/ /in.tə.ɫi.ʒənˈti.sim/ /in.təɫ.ɫi.ʒənˈti.sim/ adj masc
inteligentísimo

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
inteligible

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
inteligencia
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.
(no comptable) Comprensió, capacitat de ser entès.

intel·ligència artificial n fem
inteligencia artificial

intel·ligència emocional n fem
inteligencia emocional

intel·ligències múltiples n fem
inteligencias múltiples

intencionalitat educativa n fem
intencionalidad educativa

intencionat a ningú n masc
lanzamiento a nadie

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
intención

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
intenso

intensificador /in.ten.si.fi.kaˈðo/ /in.ten.si.fi.kaˈðoɾ/ /in.tən.si.fi.kəˈðo/ adj masc
intensificador

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intensific intensifica intensificada intensificades intensificam intensificant intensificar intensificara intensificaran intensificarem intensificaren intensificares intensificareu intensificaria intensificarien intensificaries intensificarà intensificaràs intensificaré intensificaríem intensificaríeu intensificassen intensificasses intensificassin intensificassis intensificat intensificats intensificau intensificava intensificaven intensificaves intensifico intensificà intensificàrem intensificàreu intensificàs intensificàssem intensificàsseu intensificàssim intensificàssiu intensificàvem intensificàveu intensifique intensifiquem intensifiquen intensifiques intensifiquessen intensifiquesses intensifiquessin intensifiquessis intensifiqueu intensifiqui intensifiquin intensifiquis intensifiqués intensifiquéssem intensifiquésseu intensifiquéssim intensifiquéssiu intensifiquí occ sept val v
intensificar

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
intensidad

intensivista /in.ten.siˈvis.ta/ /in.ten.siˈvis.te/ /in.ten.siˈβis.ta/ /in.ten.siˈβis.te/ /in.tən.siˈvis.tə/ /in.tən.siˈβis.tə/ adj
intensivista

intensíssim /in.tenˈsi.sim/ /in.tənˈsi.sim/ adj masc
intensísimo

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
intento
Acció i efecte d'intentar.
(futbol americà) Cadascuna de les quatre jugades seguides de què disposa l'equip en possessió de pilota per a provar d'avançar deu iardes o més.

intent de bloqueig n masc
tentativa de bloqueo

intent de tres punts n masc
intento de tres puntos

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intent intenta intentada intentades intentam intentant intentar intentara intentaran intentarem intentaren intentares intentareu intentaria intentarien intentaries intentarà intentaràs intentaré intentaríem intentaríeu intentassen intentasses intentassin intentassis intentat intentats intentau intentava intentaven intentaves intente intentem intenten intentes intentessen intentesses intentessin intentessis intenteu intenti intentin intentis intento intentà intentàrem intentàreu intentàs intentàssem intentàsseu intentàssim intentàssiu intentàvem intentàveu intentés intentéssem intentésseu intentéssim intentéssiu intentí occ sept val v
intentar
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.
Procurar, pretendre.

interaccionar /in.te.ɾak.si.oˈna/ /in.te.ɾak.si.oˈnaɾ/ /in.tə.ɾək.si.oˈna/ /in.tə.ɾək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interaccion interacciona interaccionada interaccionades interaccionam interaccionant interaccionar interaccionara interaccionaran interaccionarem interaccionaren interaccionares interaccionareu interaccionaria interaccionarien interaccionaries interaccionarà interaccionaràs interaccionaré interaccionaríem interaccionaríeu interaccionassen interaccionasses interaccionassin interaccionassis interaccionat interaccionats interaccionau interaccionava interaccionaven interaccionaves interaccione interaccionem interaccionen interacciones interaccionessen interaccionesses interaccionessin interaccionessis interaccioneu interaccioni interaccionin interaccionis interacciono interaccionà interaccionàrem interaccionàreu interaccionàs interaccionàssem interaccionàsseu interaccionàssim interaccionàssiu interaccionàvem interaccionàveu interaccionés interaccionéssem interaccionésseu interaccionéssim interaccionéssiu interaccioní occ sept val v
interaccionar

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
interacción

interacció educativa n fem
interacción educativa

interacció social n fem
interacción social

interactiu /in.te.ɾakˈtiw/ /in.tə.ɾəkˈtiw/ adj masc
interactivo

interactivitat /in.te.ɾak.ti.viˈtat/ /in.te.ɾak.ti.βiˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.viˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
interactividad

interbase /in.teɾˈβa.ze/ /in.tərˈba.zə/ n neut
interbase

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ adj
intercalar
Allò que s'intercala.

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intercal intercala intercalada intercalades intercalam intercalant intercalar intercalara intercalaran intercalarem intercalaren intercalares intercalareu intercalaria intercalarien intercalaries intercalarà intercalaràs intercalaré intercalaríem intercalaríeu intercalassen intercalasses intercalassin intercalassis intercalat intercalats intercalau intercalava intercalaven intercalaves intercale intercalem intercalen intercales intercalessen intercalesses intercalessin intercalessis intercaleu intercali intercalin intercalis intercalo intercalà intercalàrem intercalàreu intercalàs intercalàssem intercalàsseu intercalàssim intercalàssiu intercalàvem intercalàveu intercalés intercaléssem intercalésseu intercaléssim intercaléssiu intercalí occ sept val v
intercalar
Interposar o col·locar un element entre altres d'una sèrie.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
intercambio

intercanvi de cops n masc
intercambio de golpes

intercanvi de joc n masc
intercambio de juego

intercanvi escolar n masc
intercambio escolar

intercanviar /in.ter.kam.biˈa/ /in.teɾ.kam.biˈa/ /in.teɾ.kaɱ.viˈaɾ/ /in.tər.kəm.biˈa/ /in.təɾ.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intercanvia intercanviada intercanviades intercanviam intercanviant intercanviar intercanviara intercanviaran intercanviarem intercanviaren intercanviares intercanviareu intercanviaria intercanviarien intercanviaries intercanviarà intercanviaràs intercanviaré intercanviaríem intercanviaríeu intercanviassen intercanviasses intercanviassin intercanviassis intercanviat intercanviats intercanviau intercanviava intercanviaven intercanviaves intercanvie intercanviem intercanvien intercanvies intercanviessen intercanviesses intercanviessin intercanviessis intercanvieu intercanvii intercanvio intercanvià intercanviàrem intercanviàreu intercanviàs intercanviàssem intercanviàsseu intercanviàssim intercanviàssiu intercanviàvem intercanviàveu intercanviés intercanviéssem intercanviésseu intercanviéssim intercanviéssiu intercanvií intercanviï intercanviïn intercanviïs occ sept val v
intercambiar

intercedir /in.ter.seˈði/ /in.teɾ.seˈðiɾ/ /in.tər.səˈði/ bal intercedeix intercedeixen intercedeixes intercedeixi intercedeixin intercedeixis intercedeixo intercedesc intercedesqui intercedesquin intercedesquis intercedia intercedida intercedides intercedien intercedies intercediguem intercedigueu intercedim intercedint intercedir intercedira intercediran intercedirem intercediren intercedires intercedireu intercediria intercedirien intercediries intercedirà intercediràs intercediré intercediríem intercediríeu intercedisc intercedisca intercedisquen intercedisques intercedissen intercedisses intercedissin intercedissis intercedit intercedits intercediu intercedix intercedixen intercedixes intercedixo intercedí intercedíem intercedíeu intercedírem intercedíreu intercedís intercedíssem intercedísseu intercedíssim intercedíssiu n-occ occ sept val v
interceder

intercepció /in.teɾ.sep.siˈo/ /in.tər.səp.siˈo/ n fem
intercepción

interceptar /in.ter.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈtaɾ/ /in.tər.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intercept intercepta interceptada interceptades interceptam interceptant interceptar interceptara interceptaran interceptarem interceptaren interceptares interceptareu interceptaria interceptarien interceptaries interceptarà interceptaràs interceptaré interceptaríem interceptaríeu interceptassen interceptasses interceptassin interceptassis interceptat interceptats interceptau interceptava interceptaven interceptaves intercepte interceptem intercepten interceptes interceptessen interceptesses interceptessin interceptessis intercepteu intercepti interceptin interceptis intercepto interceptà interceptàrem interceptàreu interceptàs interceptàssem interceptàsseu interceptàssim interceptàssiu interceptàvem interceptàveu interceptés interceptéssem interceptésseu interceptéssim interceptéssiu interceptí occ sept val v
interceptar
Apoderar-se d'alguna cosa abans que arribi al fi a que es destinava.
Impedir, destorbar el curs d'alguna cosa.

interculturalisme /in.teɾ.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /in.tər.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
interculturalismo

interdicció /in.teɾ.ðik.siˈo/ /in.tər.dik.siˈo/ n masc
interdicción

interdir /in.terˈði/ /in.teɾˈði/ /in.teɾˈðiɾ/ /in.tərˈdi/ L'imperatiu «interdis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal interdeia interdeien interdeies interdeim interdeis interdic interdiem interdient interdieu interdiga interdigau interdiguem interdiguen interdiguera interdigueren interdigueres interdigues interdiguessen interdiguesses interdiguessin interdiguessis interdigueu interdigui interdiguin interdiguis interdigué interdiguérem interdiguéreu interdigués interdiguéssem interdiguésseu interdiguéssim interdiguéssiu interdiguí interdir interdiran interdirem interdireu interdiria interdirien interdiries interdirà interdiràs interdiré interdiríem interdiríeu interdis interdit interdita interdites interdits interdiu interdiuen interdius interdèiem interdèieu interdéiem interdéieu occ val v
interdecir

interdisciplinari /in.teɾ.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.tər.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.təɾ.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
interdisciplinar

interdisciplinarietat n fem
interdisciplinariedad

interessadament /in.te.ɾeˌsa.ðaˈmen/ /in.te.ɾeˌsa.ðaˈment/ /in.tə.ɾəˌsa.ðəˈmen/ /in.tə.ɾəˌsa.ðəˈment/ adv
interesadamente

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
interesante
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interessa interessada interessades interessam interessant interessar interessara interessaran interessarem interessaren interessares interessareu interessaria interessarien interessaries interessarà interessaràs interessaré interessaríem interessaríeu interessassen interessasses interessassin interessassis interessat interessats interessau interessava interessaven interessaves interesse interessem interessen interesses interessessen interessesses interessessin interessessis interesseu interessi interessin interessis interesso interessà interessàrem interessàreu interessàs interessàssem interessàsseu interessàssim interessàssiu interessàvem interessàveu interessés interesséssem interessésseu interesséssim interesséssiu interessí interés occ sept val v
interesar
Convenir, ser útil, suscitar interès.
Donar part a un en alguna negociació i comerç de profit i interès.
interesarse
(pronominal) Prendre interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
interesado
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
interesado
Qui es deixa dominar per l'interès.

interferir /in.ter.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾiɾ/ /in.tər.fəˈɾi/ bal interfereix interfereixen interfereixes interfereixi interfereixin interfereixis interfereixo interferesc interferesqui interferesquin interferesquis interferia interferida interferides interferien interferies interferiguem interferigueu interferim interferint interferir interferira interferiran interferirem interferiren interferires interferireu interferiria interferirien interferiries interferirà interferiràs interferiré interferiríem interferiríeu interferisc interferisca interferisquen interferisques interferissen interferisses interferissin interferissis interferit interferits interferiu interferix interferixen interferixes interferixo interferí interferíem interferíeu interferírem interferíreu interferís interferíssem interferísseu interferíssim interferíssiu n-occ occ sept val v
interferir

interferència /in.teɾ.feˈɾɛn.si.a/ /in.tər.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
interferencia
(esports de pilota) Falta consistent a impedir o dificultar antireglamentàriament l'acció d'un adversari.
(basquetbol) Acció d'un jugador d'obstaculitzar la consecució d'una cistella tocant una part de la cistella pròpia estant la pilota en contacte amb el cèrcol, tocant la pilota amb la mà introduïda per sota la cistella, tocant la pilota o una part de la cistella estant la pilota dintre la cistella o bé fent vibrar la cistella.

interferència d'aprenentatge n fem
interferencia del aprendizaje

interferència defensiva n fem
interferencia defensiva

interferència lingüística n fem
interferencia lingüística

interferència ofensiva n fem
interferencia ofensiva

interfix /in.teɾˈfiks/ /in.tərˈfiks/ n masc
interfijo

interfoliar /in.ter.fo.ɫiˈa/ /in.teɾ.fo.ɫiˈa/ /in.teɾ.fo.ɫiˈaɾ/ /in.tər.fu.ɫiˈa/ /in.təɾ.fo.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interfolia interfoliada interfoliades interfoliam interfoliant interfoliar interfoliara interfoliaran interfoliarem interfoliaren interfoliares interfoliareu interfoliaria interfoliarien interfoliaries interfoliarà interfoliaràs interfoliaré interfoliaríem interfoliaríeu interfoliassen interfoliasses interfoliassin interfoliassis interfoliat interfoliats interfoliau interfoliava interfoliaven interfoliaves interfolie interfoliem interfolien interfolies interfoliessen interfoliesses interfoliessin interfoliessis interfolieu interfolii interfolio interfolià interfoliàrem interfoliàreu interfoliàs interfoliàssem interfoliàsseu interfoliàssim interfoliàssiu interfoliàvem interfoliàveu interfoliés interfoliéssem interfoliésseu interfoliéssim interfoliéssiu interfolií interfoliï interfoliïn interfoliïs occ sept val v
interfoliar

interfície de programació d'aplicacions n fem
interfaz de programación de aplicaciones

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e n fem
interfaz gráfica de usuario

interfòbia /in.teɾˈfɔ.bi.a/ /in.tərˈfɔ.βi.ə/ n fem
interfobia

intergeneracional /in.teɾ.d͡ʒe.ne.ɾa.si.oˈnaɫ/ /in.tər.ʒə.nə.ɾə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.ʒə.nə.ɾə.si.oˈnaɫ/ adj
intergeneracional

interior /in.te.ɾiˈɔɾ/ /in.tə.ɾiˈo/ n neut
interior
Espai situat dins els límits d'un cos.
(futbol) Cadascun dels dos davanters situats entre el davanter centre i els extrems.
(hoquei sobre herba) Cadascun dels dos mitjos situats als extrems.
(beisbol) Cadascun dels defensors situats al voltant dels límits del camp interior que s'encarreguen de controlar les bases.

interior dret n masc
interior derecha
(futbol) Interior que juga més a prop de la banda dreta del camp de joc.

interior esquerre n masc
interior izquierda
(futbol) Interior que juga més a prop de la banda esquerra del camp de joc.

interiorització /in.te.ɾi.o.ɾi.d͡za.siˈo/ /in.te.ɾi.o.ɾi.za.siˈo/ /in.tə.ɾi.o.ɾi.d͡zə.siˈo/ /in.tə.ɾi.u.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
interiorización

interioritzar /in.te.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈza/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈzaɾ/ /in.tə.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.tə.ɾi.u.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interioritz interioritza interioritzada interioritzades interioritzam interioritzant interioritzar interioritzara interioritzaran interioritzarem interioritzaren interioritzares interioritzareu interioritzaria interioritzarien interioritzaries interioritzarà interioritzaràs interioritzaré interioritzaríem interioritzaríeu interioritzassen interioritzasses interioritzassin interioritzassis interioritzat interioritzats interioritzau interioritzava interioritzaven interioritzaves interioritze interioritzem interioritzen interioritzes interioritzessen interioritzesses interioritzessin interioritzessis interioritzeu interioritzi interioritzin interioritzis interioritzo interioritzà interioritzàrem interioritzàreu interioritzàs interioritzàssem interioritzàsseu interioritzàssim interioritzàssiu interioritzàvem interioritzàveu interioritzés interioritzéssem interioritzésseu interioritzéssim interioritzéssiu interioritzí occ sept val v
interiorizar

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
interjección

interlinear /in.ter.li.neˈa/ /in.teɾ.li.neˈaɾ/ /in.tər.ɫi.neˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interlinea interlineada interlineades interlineam interlineant interlinear interlineara interlinearan interlinearem interlinearen interlineares interlineareu interlinearia interlinearien interlinearies interlinearà interlinearàs interlinearé interlinearíem interlinearíeu interlineassen interlineasses interlineassin interlineassis interlineat interlineats interlineau interlineava interlineaven interlineaves interlinee interlineem interlineen interlinees interlineessen interlineesses interlineessin interlineessis interlineeu interlinei interlineo interlineà interlineàrem interlineàreu interlineàs interlineàssem interlineàsseu interlineàssim interlineàssiu interlineàvem interlineàveu interlineés interlineéssem interlineésseu interlineéssim interlineéssiu interlineí interlineï interlineïn interlineïs occ sept val v
interlinear

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
interlingua

interlocutòria /in.teɾ.ɫo.kuˈtɔ.ɾi.a/ /in.tər.ɫu.kuˈtɔ.ɾi.ə/ /in.təɾ.ɫo.kuˈtɔ.ɾi.ə/ n masc
auto

interminable /in.ter.miˈnab.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.βɫe/ /in.tər.miˈna.βɫə/ /in.tər.miˈnab.bɫə/ /in.təɾ.miˈnab.bɫə/ adj
interminable
Inacabable. Que no es termina o no té fi; etern.

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
intermitente
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ adj masc
interno
ocult a l'interior

intern /inˈtɛrn/ n masc
interno
qui viu en una institució, internat.

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
internacional

internacionalització /in.ter.na.si.o.na.ɫi.d͡za.siˈo/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫi.za.siˈo/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
internacionalización

internacionalitzar /in.ter.na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈza/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) internacionalitz internacionalitza internacionalitzada internacionalitzades internacionalitzam internacionalitzant internacionalitzar internacionalitzara internacionalitzaran internacionalitzarem internacionalitzaren internacionalitzares internacionalitzareu internacionalitzaria internacionalitzarien internacionalitzaries internacionalitzarà internacionalitzaràs internacionalitzaré internacionalitzaríem internacionalitzaríeu internacionalitzassen internacionalitzasses internacionalitzassin internacionalitzassis internacionalitzat internacionalitzats internacionalitzau internacionalitzava internacionalitzaven internacionalitzaves internacionalitze internacionalitzem internacionalitzen internacionalitzes internacionalitzessen internacionalitzesses internacionalitzessin internacionalitzessis internacionalitzeu internacionalitzi internacionalitzin internacionalitzis internacionalitzo internacionalitzà internacionalitzàrem internacionalitzàreu internacionalitzàs internacionalitzàssem internacionalitzàsseu internacionalitzàssim internacionalitzàssiu internacionalitzàvem internacionalitzàveu internacionalitzés internacionalitzéssem internacionalitzésseu internacionalitzéssim internacionalitzéssiu internacionalitzí occ sept val v
internacionalizar

internada /in.teɾˈna.ða/ /in.tərˈna.ðə/ n fem
internada

internar /in.terˈna/ /in.teɾˈna/ /in.teɾˈnaɾ/ /in.tərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intern interna internada internades internam internant internar internara internaran internarem internaren internares internareu internaria internarien internaries internarà internaràs internaré internaríem internaríeu internassen internasses internassin internassis internat internats internau internava internaven internaves interne internem internen internes internessen internesses internessin internessis interneu interni internin internis interno internà internàrem internàreu internàs internàssem internàsseu internàssim internàssiu internàvem internàveu internés internéssem internésseu internéssim internéssiu interní occ sept val v
internar
Conduir una cosa terra endins.
Penetrar, fer entrar a dins.
Fer ingressar en una institució, internat.
internarse
(pronominal) Introduir-se, endinsar-se.
(pronominal, futbol) Entrar a l'àrea contrària amb la pilota controlada.

internat /in.teɾˈnat/ /in.tərˈnat/ n masc
internado

internauta /in.teɾˈnaw.ta/ /in.tərˈnaw.tə/ n neut
cibernauta

interpel·lació /in.teɾ.pe.ɫa.siˈo/ /in.teɾ.peɫ.ɫa.siˈo/ /in.tər.pə.ɫə.siˈo/ /in.tər.pəɫ.ɫə.siˈo/ /in.təɾ.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
interpelación

interpel·lant /in.ter.peɫˈɫan/ /in.teɾ.peɫˈɫant/ /in.tər.pəɫˈɫan/ /in.təɾ.pəɫˈɫant/ adj
apelante
Que interpel·la.

interpel·lant /in.ter.peɫˈɫan/ /in.teɾ.peɫˈɫant/ /in.tər.pəɫˈɫan/ /in.təɾ.pəɫˈɫant/ n neut
apelante
Qui interpel·la.

interpel·lar /in.ter.peɫˈɫa/ /in.teɾ.peɫˈɫar/ /in.tər.pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interpel interpel·la interpel·lada interpel·lades interpel·lam interpel·lant interpel·lar interpel·lara interpel·laran interpel·larem interpel·laren interpel·lares interpel·lareu interpel·laria interpel·larien interpel·laries interpel·larà interpel·laràs interpel·laré interpel·laríem interpel·laríeu interpel·lassen interpel·lasses interpel·lassin interpel·lassis interpel·lat interpel·lats interpel·lau interpel·lava interpel·laven interpel·laves interpel·le interpel·lem interpel·len interpel·les interpel·lessen interpel·lesses interpel·lessin interpel·lessis interpel·leu interpel·li interpel·lin interpel·lis interpel·lo interpel·là interpel·làrem interpel·làreu interpel·làs interpel·làssem interpel·làsseu interpel·làssim interpel·làssiu interpel·làvem interpel·làveu interpel·lés interpel·léssem interpel·lésseu interpel·léssim interpel·léssiu interpel·lí occ sept val v
interpelar

interpolació n fem
interpolación

interpolació bicúbica n fem
interpolación bicúbica

interpolació bilineal n fem
interpolación bilineal

interpolació cúbica n fem
interpolación cúbica

interpolació lineal n fem
interpolación lineal

interpolació per proximitat n fem
interpolación por aproximación

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interpol interpola interpolada interpolades interpolam interpolant interpolar interpolara interpolaran interpolarem interpolaren interpolares interpolareu interpolaria interpolarien interpolaries interpolarà interpolaràs interpolaré interpolaríem interpolaríeu interpolassen interpolasses interpolassin interpolassis interpolat interpolats interpolau interpolava interpolaven interpolaves interpole interpolem interpolen interpoles interpolessen interpolesses interpolessin interpolessis interpoleu interpoli interpolin interpolis interpolo interpolà interpolàrem interpolàreu interpolàs interpolàssem interpolàsseu interpolàssim interpolàssiu interpolàvem interpolàveu interpolés interpoléssem interpolésseu interpoléssim interpoléssiu interpolí occ sept val v
interpolar
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.
Afegir, inserir notes, addicions i text nou en escrits d'altres.
(matemàtiques) Efectuar la funció matemàtica de la interpolació.

interposar /in.ter.poˈza/ /in.teɾ.poˈza/ /in.teɾ.poˈzaɾ/ /in.tər.puˈza/ /in.təɾ.poˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interposa interposada interposades interposam interposant interposar interposara interposaran interposarem interposaren interposares interposareu interposaria interposarien interposaries interposarà interposaràs interposaré interposaríem interposaríeu interposassen interposasses interposassin interposassis interposat interposats interposau interposava interposaven interposaves interpose interposem interposen interposes interposessen interposesses interposessin interposessis interposeu interposi interposin interposis interposo interposà interposàrem interposàreu interposàs interposàssem interposàsseu interposàssim interposàssiu interposàvem interposàveu interposés interposéssem interposésseu interposéssim interposéssiu interposí interpòs occ sept val v
interponer
Posar unes coses entre altres.
Posar a algú com a mitjancer o intermediari.

interposició n fem
interposición

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
interpretación

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interpret interpreta interpretada interpretades interpretam interpretant interpretar interpretara interpretaran interpretarem interpretaren interpretares interpretareu interpretaria interpretarien interpretaries interpretarà interpretaràs interpretaré interpretaríem interpretaríeu interpretassen interpretasses interpretassin interpretassis interpretat interpretats interpretau interpretava interpretaven interpretaves interprete interpretem interpreten interpretes interpretessen interpretesses interpretessin interpretessis interpreteu interpreti interpretin interpretis interpreto interpretà interpretàrem interpretàreu interpretàs interpretàssem interpretàsseu interpretàssim interpretàssiu interpretàvem interpretàveu interpretés interpretéssem interpretésseu interpretéssim interpretéssiu interpretí occ sept val v
interpretar
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.
Executar o representar una obra artística.

interpunció /in.teɾ.pun.siˈo/ /in.tər.pun.siˈo/ n fem
interpunción

interrogació retòrica n fem
interrogación retórica

interrogant /in.te.roˈɣan/ /in.te.roˈɣant/ /in.tə.roˈɣant/ /in.tə.ruˈɣan/ /in.tə.ruˈɣant/ adj
interrogante
interrogatiu

interrogant /in.te.roˈɣan/ /in.te.roˈɣant/ /in.tə.roˈɣant/ /in.tə.ruˈɣan/ /in.tə.ruˈɣant/ n masc
interrogante
Signe que s'usa en l'escriptura quan es pregunta: ?

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interrog interroga interrogada interrogades interrogam interrogant interrogar interrogara interrogaran interrogarem interrogaren interrogares interrogareu interrogaria interrogarien interrogaries interrogarà interrogaràs interrogaré interrogaríem interrogaríeu interrogassen interrogasses interrogassin interrogassis interrogat interrogats interrogau interrogava interrogaven interrogaves interrogo interrogue interroguem interroguen interrogues interroguessen interroguesses interroguessin interroguessis interrogueu interrogui interroguin interroguis interrogués interroguéssem interroguésseu interroguéssim interroguéssiu interroguí interrogà interrogàrem interrogàreu interrogàs interrogàssem interrogàsseu interrogàssim interrogàssiu interrogàvem interrogàveu occ sept val v
interrogar
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ bal interromp interrompa interrompem interrompen interrompent interrompera interromperen interromperes interrompes interrompessen interrompesses interrompessin interrompessis interrompeu interrompi interrompia interrompien interrompies interrompin interrompis interrompo interrompran interrompre interromprem interrompreu interrompria interromprien interrompries interromprà interrompràs interrompré interrompríem interrompríeu interromps interrompuda interrompudes interromput interromputs interrompé interrompérem interrompéreu interrompés interrompéssem interrompésseu interrompéssim interrompéssiu interrompí interrompíem interrompíeu occ sept val v
interrumpir

interrompudament /in.te.romˌpu.ðaˈmen/ /in.te.romˌpu.ðaˈment/ /in.tə.romˌpu.ðəˈment/ /in.tə.rumˌpu.ðəˈmen/ adv
interrumpidamente

interrupció /in.te.rup.siˈo/ /in.tə.rup.siˈo/ n fem
interrupción

interrupció de joc n fem
interrupción de juego

interrupció per substitució n fem
interrupción para sustitución

interrupció reglamentària n fem
interrupción reglamentaria

intersecar /in.ter.seˈka/ /in.teɾ.seˈka/ /in.teɾ.seˈkaɾ/ /in.tər.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intersec interseca intersecada intersecades intersecam intersecant intersecar intersecara intersecaran intersecarem intersecaren intersecares intersecareu intersecaria intersecarien intersecaries intersecarà intersecaràs intersecaré intersecaríem intersecaríeu intersecassen intersecasses intersecassin intersecassis intersecat intersecats intersecau intersecava intersecaven intersecaves interseco intersecà intersecàrem intersecàreu intersecàs intersecàssem intersecàsseu intersecàssim intersecàssiu intersecàvem intersecàveu interseque intersequem intersequen interseques intersequessen intersequesses intersequessin intersequessis intersequeu intersequi intersequin intersequis intersequés intersequéssem intersequésseu intersequéssim intersequéssiu intersequí occ sept val v
intersecarse

interseccionalitat /in.teɾ.sek.si.o.na.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.si.u.nə.ɫiˈtat/ /in.təɾ.sək.si.o.nə.ɫiˈtat/ n fem
interseccionalidad

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ n fem
intersección

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ adj
intersexual

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
intersexualidad

interval de joc n masc
intervalo de juego

intervencionista /in.ter.βen.si.oˈnis.ta/ /in.ter.βen.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.te/ /in.tər.bən.si.uˈnis.tə/ /in.tər.vən.si.uˈnis.tə/ /in.təɾ.vən.si.oˈnis.tə/ adj
intervencionista

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
intervención

intervenció educativa n fem
intervención educativa

intervenció psicopedagògica n fem
intervención psicopedagógica

intervenció socioeducativa n fem
intervención socioeducativa

intervenir /in.ter.βeˈni/ /in.teɾ.veˈniɾ/ /in.teɾ.βeˈni/ /in.tər.bəˈni/ /in.təɾ.vəˈni/ alg bal intervenc intervendran intervendrem intervendreu intervendria intervendrien intervendries intervendrà intervendràs intervendré intervendríem intervendríeu intervenen intervenguda intervengudes intervenguem intervengueren intervengueres intervenguessin intervenguessis intervengueu intervengui intervenguin intervenguis intervengut intervenguts intervengué intervenguérem intervenguéreu intervengués intervenguéssim intervenguéssiu intervenguí intervenia intervenien intervenies intervenim intervenint intervenir interveniu intervens interveníem interveníeu intervinc intervindran intervindrem intervindreu intervindria intervindrien intervindries intervindrà intervindràs intervindré intervindríem intervindríeu intervinga intervinguda intervingudes intervinguem intervinguen intervinguera intervingueren intervingueres intervingues intervinguessen intervinguesses intervinguessin intervinguessis intervingueu intervingui intervinguin intervinguis intervingut intervinguts intervingué intervinguérem intervinguéreu intervingués intervinguéssem intervinguésseu intervinguéssim intervinguéssiu intervinguí intervé intervén occ val v
intervenir
Assistir amb autoritat a algun negoci.
Intercedir, ser mitjancer en algun negoci o interposar la seva autoritat.

interventor /in.ter.βenˈto/ /in.teɾ.venˈtoɾ/ /in.teɾ.βenˈtoɾ/ /in.tər.bənˈto/ /in.təɾ.vənˈto/ n masc
interventor

interventricular /in.ter.βen.tɾi.kuˈɫar/ /in.teɾ.ven.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.teɾ.βen.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.tər.bən.tɾi.kuˈɫar/ /in.təɾ.vən.tɾi.kuˈɫaɾ/ adj
interventricular

intervertir /in.ter.βerˈti/ /in.teɾ.veɾˈtiɾ/ /in.teɾ.βeɾˈti/ /in.tər.bərˈti/ /in.təɾ.vəɾˈti/ bal interverteix interverteixen interverteixes interverteixi interverteixin interverteixis interverteixo intervertesc intervertesqui intervertesquin intervertesquis intervertia intervertida intervertides intervertien interverties intervertiguem intervertigueu intervertim intervertint intervertir intervertira intervertiran intervertirem intervertiren intervertires intervertireu intervertiria intervertirien intervertiries intervertirà intervertiràs intervertiré intervertiríem intervertiríeu intervertisc intervertisca intervertisquen intervertisques intervertissen intervertisses intervertissin intervertissis intervertit intervertits intervertiu intervertix intervertixen intervertixes intervertixo intervertí intervertíem intervertíeu intervertírem intervertíreu intervertís intervertíssem intervertísseu intervertíssim intervertíssiu n-occ occ sept val v
invertir

interviuar /in.ter.βiˈwa/ /in.teɾ.viˈwaɾ/ /in.teɾ.βiˈwa/ /in.tər.biˈwa/ /in.təɾ.viˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interviu interviua interviuada interviuades interviuam interviuant interviuar interviuara interviuaran interviuarem interviuaren interviuares interviuareu interviuaria interviuarien interviuaries interviuarà interviuaràs interviuaré interviuaríem interviuaríeu interviuassen interviuasses interviuassin interviuassis interviuat interviuats interviuau interviuava interviuaven interviuaves interviue interviuem interviuen interviues interviuessen interviuesses interviuessin interviuessis interviueu interviui interviuin interviuis interviuo interviuà interviuàrem interviuàreu interviuàs interviuàssem interviuàsseu interviuàssim interviuàssiu interviuàvem interviuàveu interviués interviuéssem interviuésseu interviuéssim interviuéssiu interviuí occ sept val v
interviuvar

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
interés
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

interí /in.teˈɾi/ n masc
interino

intestat /in.tesˈtat/ /in.təsˈtat/ adj
intestado

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ adj
intestinal

intestí /in.tesˈti/ n masc
intestino

intimar /in.tiˈma/ /in.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intim intima intimada intimades intimam intimant intimar intimara intimaran intimarem intimaren intimares intimareu intimaria intimarien intimaries intimarà intimaràs intimaré intimaríem intimaríeu intimassen intimasses intimassin intimassis intimat intimats intimau intimava intimaven intimaves intime intimem intimen intimes intimessen intimesses intimessin intimessis intimeu intimi intimin intimis intimo intimà intimàrem intimàreu intimàs intimàssem intimàsseu intimàssim intimàssiu intimàvem intimàveu intimés intiméssem intimésseu intiméssim intiméssiu intimí occ sept val v
intimar
(transitiu) Declarar, notificar, fer saber alguna cosa.
(intransitiu) Esdevenir íntim.

intimidació /in.ti.mi.ða.siˈo/ /in.ti.mi.ðə.siˈo/ n fem
intimidación

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intimid intimida intimidada intimidades intimidam intimidant intimidar intimidara intimidaran intimidarem intimidaren intimidares intimidareu intimidaria intimidarien intimidaries intimidarà intimidaràs intimidaré intimidaríem intimidaríeu intimidassen intimidasses intimidassin intimidassis intimidat intimidats intimidau intimidava intimidaven intimidaves intimide intimidem intimiden intimides intimidessen intimidesses intimidessin intimidessis intimideu intimidi intimidin intimidis intimido intimidà intimidàrem intimidàreu intimidàs intimidàssem intimidàsseu intimidàssim intimidàssiu intimidàvem intimidàveu intimidés intimidéssem intimidésseu intimidéssim intimidéssiu intimidí occ sept val v
intimidar amedrentar

intitular /in.ti.tuˈɫa/ /in.ti.tuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intitul intitula intitulada intitulades intitulam intitulant intitular intitulara intitularan intitularem intitularen intitulares intitulareu intitularia intitularien intitularies intitularà intitularàs intitularé intitularíem intitularíeu intitulassen intitulasses intitulassin intitulassis intitulat intitulats intitulau intitulava intitulaven intitulaves intitule intitulem intitulen intitules intitulessen intitulesses intitulessin intitulessis intituleu intituli intitulin intitulis intitulo intitulà intitulàrem intitulàreu intitulàs intitulàssem intitulàsseu intitulàssim intitulàssiu intitulàvem intitulàveu intitulés intituléssem intitulésseu intituléssim intituléssiu intitulí occ sept val v
intitular

intolerable /in.to.ɫeˈɾa.bɫe/ /in.to.ɫeˈɾa.βɫe/ /in.to.ɫeˈɾab.bɫe/ /in.to.ɫəˈɾab.bɫə/ /in.tu.ɫəˈɾa.βɫə/ /in.tu.ɫəˈɾab.bɫə/ adj
tolerable

intoxicar /in.tok.siˈka/ /in.tok.siˈkaɾ/ /in.tuk.siˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intoxic intoxica intoxicada intoxicades intoxicam intoxicant intoxicar intoxicara intoxicaran intoxicarem intoxicaren intoxicares intoxicareu intoxicaria intoxicarien intoxicaries intoxicarà intoxicaràs intoxicaré intoxicaríem intoxicaríeu intoxicassen intoxicasses intoxicassin intoxicassis intoxicat intoxicats intoxicau intoxicava intoxicaven intoxicaves intoxico intoxicà intoxicàrem intoxicàreu intoxicàs intoxicàssem intoxicàsseu intoxicàssim intoxicàssiu intoxicàvem intoxicàveu intoxique intoxiquem intoxiquen intoxiques intoxiquessen intoxiquesses intoxiquessin intoxiquessis intoxiqueu intoxiqui intoxiquin intoxiquis intoxiqués intoxiquéssem intoxiquésseu intoxiquéssim intoxiquéssiu intoxiquí occ sept val v
intoxicar

intracomunitari /in.tɾa.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ku.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
intercomunitario

intracranial /in.tɾa.kɾa.niˈaɫ/ /in.tɾə.kɾə.niˈaɫ/ adj
intracraneal

intramurs /in.tɾaˈmuɾs/ /in.tɾəˈmurs/ adv
intramuros

intramuscular /ˌin.tɾa.mus.kuˈɫaɾ/ /ˌin.tɾə.mus.kuˈɫar/ adj
intramuscular

intranet /in.tɾaˈnɛt/ /in.tɾəˈnɛt/ n fem
intranet

intranquil /in.tɾaŋˈkiɫ/ /in.tɾəŋˈkiɫ/ intranquil·la adj masc
intranquilo

intranquil·lament /in.tɾaŋˌki.ɫaˈmen/ /in.tɾaŋˌkiɫ.ɫaˈmen/ /in.tɾaŋˌkiɫ.ɫaˈment/ /in.tɾəŋˌki.ɫəˈmen/ /in.tɾəŋˌkiɫ.ɫəˈmen/ /in.tɾəŋˌkiɫ.ɫəˈment/ adv
intranquilamente

intranquil·litat /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /in.tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /in.tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ n fem
intranquilidad

intranquil·litzador /in.tɾaŋ.ki.ɫi.d͡zaˈðo/ /in.tɾaŋ.ki.ɫi.zaˈðoɾ/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫi.d͡zaˈðo/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫi.zaˈðoɾ/ /in.tɾəŋ.ki.ɫi.d͡zəˈðo/ /in.tɾəŋ.kiɫ.ɫi.d͡zəˈðo/ adj masc
intranquilizador

intranquil·litzar /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /in.tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /in.tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intranquil·litz intranquil·litza intranquil·litzada intranquil·litzades intranquil·litzam intranquil·litzant intranquil·litzar intranquil·litzara intranquil·litzaran intranquil·litzarem intranquil·litzaren intranquil·litzares intranquil·litzareu intranquil·litzaria intranquil·litzarien intranquil·litzaries intranquil·litzarà intranquil·litzaràs intranquil·litzaré intranquil·litzaríem intranquil·litzaríeu intranquil·litzassen intranquil·litzasses intranquil·litzassin intranquil·litzassis intranquil·litzat intranquil·litzats intranquil·litzau intranquil·litzava intranquil·litzaven intranquil·litzaves intranquil·litze intranquil·litzem intranquil·litzen intranquil·litzes intranquil·litzessen intranquil·litzesses intranquil·litzessin intranquil·litzessis intranquil·litzeu intranquil·litzi intranquil·litzin intranquil·litzis intranquil·litzo intranquil·litzà intranquil·litzàrem intranquil·litzàreu intranquil·litzàs intranquil·litzàssem intranquil·litzàsseu intranquil·litzàssim intranquil·litzàssiu intranquil·litzàvem intranquil·litzàveu intranquil·litzés intranquil·litzéssem intranquil·litzésseu intranquil·litzéssim intranquil·litzéssiu intranquil·litzí occ sept val v
intranquilizar

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
intransitivo
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intraraquidi /in.tɾa.raˈki.ði/ /in.tɾə.rəˈki.ði/ adj masc
intrarraquídeo

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ adj masc
intravenoso

intricadament /in.tɾiˌka.ðaˈmen/ /in.tɾiˌka.ðaˈment/ /in.tɾiˌka.ðəˈmen/ /in.tɾiˌka.ðəˈment/ adv
intrincadamente

intricat /in.tɾiˈkat/ adj masc
intrincado

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
intriga

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ adj
intrigante
Que intriga.

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ n neut
intrigante
Qui intriga.

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intrig intriga intrigada intrigades intrigam intrigant intrigar intrigara intrigaran intrigarem intrigaren intrigares intrigareu intrigaria intrigarien intrigaries intrigarà intrigaràs intrigaré intrigaríem intrigaríeu intrigassen intrigasses intrigassin intrigassis intrigat intrigats intrigau intrigava intrigaven intrigaves intrigo intrigue intriguem intriguen intrigues intriguessen intriguesses intriguessin intriguessis intrigueu intrigui intriguin intriguis intrigués intriguéssem intriguésseu intriguéssim intriguéssiu intriguí intrigà intrigàrem intrigàreu intrigàs intrigàssem intrigàsseu intrigàssim intrigàssiu intrigàvem intrigàveu occ sept val v
intrigar

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
introducción
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.
(rugbi) Acció del mig de melé de posar la pilota al passadís d'una melé ordenada.

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ bal introdueix introdueixen introdueixes introdueixi introdueixin introdueixis introdueixo introduesc introduesqui introduesquin introduesquis introduint introduir introduiran introduirem introduireu introduiria introduirien introduiries introduirà introduiràs introduiré introduiríem introduiríeu introduí introduíem introduíeu introduírem introduíreu introduís introduíssem introduísseu introduíssim introduíssiu introduïa introduïda introduïdes introduïen introduïes introduïguem introduïgueu introduïm introduïra introduïren introduïres introduïsc introduïsca introduïsquen introduïsques introduïssen introduïsses introduïssin introduïssis introduït introduïts introduïu introduïx introduïxen introduïxes introduïxo n-occ occ sept val v
introducir
Ficar dins o donar entrada a un en algun lloc.
Instruir, iniciar en la instrucció.
Donar principi a alguna cosa o posar-la en ús.
introducirse
(pronominal) Entrar en alguna dependència o negoci.

introspecció n fem
introspección

introversió n fem
introversión

intubar /in.tuˈbaɾ/ /in.tuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intub intuba intubada intubades intubam intubant intubar intubara intubaran intubarem intubaren intubares intubareu intubaria intubarien intubaries intubarà intubaràs intubaré intubaríem intubaríeu intubassen intubasses intubassin intubassis intubat intubats intubau intubava intubaven intubaves intube intubem intuben intubes intubessen intubesses intubessin intubessis intubeu intubi intubin intubis intubo intubà intubàrem intubàreu intubàs intubàssem intubàsseu intubàssim intubàssiu intubàvem intubàveu intubés intubéssem intubésseu intubéssim intubéssiu intubí occ sept val v
intubar

intuir /in.tuˈi/ /in.tuˈiɾ/ bal intueix intueixen intueixes intueixi intueixin intueixis intueixo intuesc intuesqui intuesquin intuesquis intuint intuir intuiran intuirem intuireu intuiria intuirien intuiries intuirà intuiràs intuiré intuiríem intuiríeu intuí intuíem intuíeu intuírem intuíreu intuís intuíssem intuísseu intuíssim intuíssiu intuïa intuïda intuïdes intuïen intuïes intuïguem intuïgueu intuïm intuïra intuïren intuïres intuïsc intuïsca intuïsquen intuïsques intuïssen intuïsses intuïssin intuïssis intuït intuïts intuïu intuïx intuïxen intuïxes intuïxo n-occ occ sept val v
intuir

intuïció n fem
intuición

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n masc
intérprete
Programa informàtic capaç d'interpretar el llenguatge font i executar les ordres.

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
intérprete
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
inundación

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inund inunda inundada inundades inundam inundant inundar inundara inundaran inundarem inundaren inundares inundareu inundaria inundarien inundaries inundarà inundaràs inundaré inundaríem inundaríeu inundassen inundasses inundassin inundassis inundat inundats inundau inundava inundaven inundaves inunde inundem inunden inundes inundessen inundesses inundessin inundessis inundeu inundi inundin inundis inundo inundà inundàrem inundàreu inundàs inundàssem inundàsseu inundàssim inundàssiu inundàvem inundàveu inundés inundéssem inundésseu inundéssim inundéssiu inundí occ sept val v
inundar

inusitat /i.nu.ziˈtat/ adj masc
inusitado

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
inusual

inutilitzar /i.nu.ti.ɫiˈd͡za/ /i.nu.ti.ɫiˈza/ /i.nu.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inutilitz inutilitza inutilitzada inutilitzades inutilitzam inutilitzant inutilitzar inutilitzara inutilitzaran inutilitzarem inutilitzaren inutilitzares inutilitzareu inutilitzaria inutilitzarien inutilitzaries inutilitzarà inutilitzaràs inutilitzaré inutilitzaríem inutilitzaríeu inutilitzassen inutilitzasses inutilitzassin inutilitzassis inutilitzat inutilitzats inutilitzau inutilitzava inutilitzaven inutilitzaves inutilitze inutilitzem inutilitzen inutilitzes inutilitzessen inutilitzesses inutilitzessin inutilitzessis inutilitzeu inutilitzi inutilitzin inutilitzis inutilitzo inutilitzà inutilitzàrem inutilitzàreu inutilitzàs inutilitzàssem inutilitzàsseu inutilitzàssim inutilitzàssiu inutilitzàvem inutilitzàveu inutilitzés inutilitzéssem inutilitzésseu inutilitzéssim inutilitzéssiu inutilitzí occ sept val v
inutilizar

invaginar /im.ba.d͡ʒiˈna/ /im.ba.ʒiˈna/ /im.bə.ʒiˈna/ /iɱ.va.d͡ʒiˈnaɾ/ /iɱ.və.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) invagina invaginada invaginades invaginam invaginant invaginar invaginara invaginaran invaginarem invaginaren invaginares invaginareu invaginaria invaginarien invaginaries invaginarà invaginaràs invaginaré invaginaríem invaginaríeu invaginassen invaginasses invaginassin invaginassis invaginat invaginats invaginau invaginava invaginaven invaginaves invagine invaginem invaginen invagines invaginessen invaginesses invaginessin invaginessis invagineu invagini invaginin invaginis invagino invaginà invaginàrem invaginàreu invaginàs invaginàssem invaginàsseu invaginàssim invaginàssiu invaginàvem invaginàveu invaginés invaginéssem invaginésseu invaginéssim invaginéssiu invaginí invagín occ sept val v
invaginar

invalidar /im.ba.ɫiˈða/ /im.ba.ɫiˈðaɾ/ /im.bə.ɫiˈða/ /iɱ.va.ɫiˈðaɾ/ /iɱ.və.ɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invalid invalida invalidada invalidades invalidam invalidant invalidar invalidara invalidaran invalidarem invalidaren invalidares invalidareu invalidaria invalidarien invalidaries invalidarà invalidaràs invalidaré invalidaríem invalidaríeu invalidassen invalidasses invalidassin invalidassis invalidat invalidats invalidau invalidava invalidaven invalidaves invalide invalidem invaliden invalides invalidessen invalidesses invalidessin invalidessis invalideu invalidi invalidin invalidis invalido invalidà invalidàrem invalidàreu invalidàs invalidàssem invalidàsseu invalidàssim invalidàssiu invalidàvem invalidàveu invalidés invalidéssem invalidésseu invalidéssim invalidéssiu invalidí occ sept val v
invalidar

invalidesa /im.ba.ɫiˈðe.za/ /im.bə.ɫiˈðɛ.zə/ /iɱ.va.ɫiˈðe.za/ /iɱ.və.ɫiˈðə.zə/ /iɱ.və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
invalidez

invasió n fem
invasión
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.
(futbol americà) Falta consistent a situar-se en una posició massa avançada en la formació inicial abans de l'esnap.

invasió de camp n fem
penetración de campo

invasió de l'àrea de porteria n fem
invasión del área de portería

invectiva /im.bekˈti.βa/ /im.bəkˈti.βə/ /iɱ.vekˈti.va/ /iɱ.vəkˈti.və/ n fem
invectiva

invectivar /im.bek.tiˈβa/ /im.bək.tiˈβa/ /iɱ.vek.tiˈvaɾ/ /iɱ.vək.tiˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) invectiu invectiv invectiva invectivada invectivades invectivam invectivant invectivar invectivara invectivaran invectivarem invectivaren invectivares invectivareu invectivaria invectivarien invectivaries invectivarà invectivaràs invectivaré invectivaríem invectivaríeu invectivassen invectivasses invectivassin invectivassis invectivat invectivats invectivau invectivava invectivaven invectivaves invective invectivem invectiven invectives invectivessen invectivesses invectivessin invectivessis invectiveu invectivi invectivin invectivis invectivo invectivà invectivàrem invectivàreu invectivàs invectivàssem invectivàsseu invectivàssim invectivàssiu invectivàvem invectivàveu invectivés invectivéssem invectivésseu invectivéssim invectivéssiu invectiví occ sept val v
invectivas

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
invento

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invent inventa inventada inventades inventam inventant inventar inventara inventaran inventarem inventaren inventares inventareu inventaria inventarien inventaries inventarà inventaràs inventaré inventaríem inventaríeu inventassen inventasses inventassin inventassis inventat inventats inventau inventava inventaven inventaves invente inventem inventen inventes inventessen inventesses inventessin inventessis inventeu inventi inventin inventis invento inventà inventàrem inventàreu inventàs inventàssem inventàsseu inventàssim inventàssiu inventàvem inventàveu inventés inventéssem inventésseu inventéssim inventéssiu inventí occ sept val v
inventar
Crear una cosa del no res.
Dir una mentida, fingir.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ n masc
inventario

inventariar /im.ben.ta.ɾiˈa/ /im.ben.ta.ɾiˈaɾ/ /im.bən.tə.ɾiˈa/ /iɱ.ven.ta.ɾiˈaɾ/ /iɱ.vən.tə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inventaria inventariada inventariades inventariam inventariant inventariar inventariara inventariaran inventariarem inventariaren inventariares inventariareu inventariaria inventariarien inventariaries inventariarà inventariaràs inventariaré inventariaríem inventariaríeu inventariassen inventariasses inventariassin inventariassis inventariat inventariats inventariau inventariava inventariaven inventariaves inventarie inventariem inventarien inventaries inventariessen inventariesses inventariessin inventariessis inventarieu inventarii inventario inventarià inventariàrem inventariàreu inventariàs inventariàssem inventariàsseu inventariàssim inventariàssiu inventariàvem inventariàveu inventariés inventariéssem inventariésseu inventariéssim inventariéssiu inventarií inventariï inventariïn inventariïs occ sept val v
inventariar

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ adj masc
inventor
Que inventa, que fa invencions.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
inventor
Persona que fa invencions.

invers /imˈbers/ /imˈbɛrs/ /imˈbɛɾs/ /iɱˈvɛɾs/ /iɱˈvɛɾs/ adj masc
inverso

inversemblant /im.ber.semˈbɫan/ /im.beɾ.semˈbɫan/ /im.bər.səmˈbɫan/ /iɱ.veɾ.semˈbɫant/ /iɱ.vər.səmˈbɫan/ /iɱ.vəɾ.səmˈbɫant/ adj
inverosímil

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
inversión
L'acció o l'efecte d'invertir.
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ bal inverteix inverteixen inverteixes inverteixi inverteixin inverteixis inverteixo invertesc invertesqui invertesquin invertesquis invertia invertida invertides invertien inverties invertiguem invertigueu invertim invertint invertir invertira invertiran invertirem invertiren invertires invertireu invertiria invertirien invertiries invertirà invertiràs invertiré invertiríem invertiríeu invertisc invertisca invertisquen invertisques invertissen invertisses invertissin invertissis invertit invertits invertiu invertix invertixen invertixes invertixo invertí invertíem invertíeu invertírem invertíreu invertís invertíssem invertísseu invertíssim invertíssiu n-occ occ sept val v
invertir
Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investidura /im.bes.tiˈðu.ɾa/ /im.bəs.tiˈðu.ɾə/ /iɱ.ves.tiˈðu.ɾa/ /iɱ.vəs.tiˈðu.ɾə/ n fem
investidura

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
investigación
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigador /im.bes.ti.ɣaˈðo/ /im.bes.ti.ɣaˈðoɾ/ /im.bəs.ti.ɣəˈðo/ /iɱ.ves.ti.ɣaˈðoɾ/ /iɱ.vəs.ti.ɣəˈðo/ adj masc
investigador

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) investig investiga investigada investigades investigam investigant investigar investigara investigaran investigarem investigaren investigares investigareu investigaria investigarien investigaries investigarà investigaràs investigaré investigaríem investigaríeu investigassen investigasses investigassin investigassis investigat investigats investigau investigava investigaven investigaves investigo investigue investiguem investiguen investigues investiguessen investiguesses investiguessin investiguessis investigueu investigui investiguin investiguis investigués investiguéssem investiguésseu investiguéssim investiguéssiu investiguí investigà investigàrem investigàreu investigàs investigàssem investigàsseu investigàssim investigàssiu investigàvem investigàveu occ sept val v
investigar

investir /im.besˈti/ /im.bəsˈti/ /iɱ.vesˈtiɾ/ /iɱ.vəsˈti/ alg bal invest investeix investeixen investeixes investeixi investeixin investeixis investeixo investen investesc investesqui investesquin investesquis investi investia investida investides investien investies investiguem investigueu investim investin investint investir investira investiran investirem investiren investires investireu investiria investirien investiries investirà investiràs investiré investiríem investiríeu investis investisc investisca investisquen investisques investissen investisses investissin investissis investit investits investiu investix investixen investixes investixo invests investí investíem investíeu investírem investíreu investís investíssem investísseu investíssim investíssiu invist invista invisten invistes invisti invistin invistis n-occ occ sept val v
investir

inveterar-se /im.be.teˈɾaɾ.se/ /im.bə.təˈɾar.sə/ /iɱ.ve.teˈɾaɾ.se/ /iɱ.və.tə.ɾəɾˈsə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inveter invetera inveterada inveterades inveteram inveterant inveterar inveterara inveteraran inveterarem inveteraren inveterares inveterareu inveteraria inveterarien inveteraries inveterarà inveteraràs inveteraré inveteraríem inveteraríeu inveterassen inveterasses inveterassin inveterassis inveterat inveterats inveterau inveterava inveteraven inveteraves invetere inveterem inveteren inveteres inveteressen inveteresses inveteressin inveteressis invetereu inveteri inveterin inveteris invetero inveterà inveteràrem inveteràreu inveteràs inveteràssem inveteràsseu inveteràssim inveteràssiu inveteràvem inveteràveu inveterés inveteréssem inveterésseu inveteréssim inveteréssiu inveterí occ sept val v
inveterarse

inviable /im.biˈa.βɫe/ /im.biˈa.βɫə/ /im.biˈab.bɫe/ /im.biˈab.bɫə/ /iɱ.viˈa.bɫe/ /iɱ.viˈab.bɫə/ adj
inviable

invisibilització /im.bi.zi.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /im.bi.zi.βi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /im.bi.zi.βi.ɫi.za.siˈo/ /iɱ.vi.zi.bi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /iɱ.vi.zi.bi.ɫi.za.siˈo/ n fem
invisibilización

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
invisible

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
invitación

invitar /im.biˈta/ /im.biˈtaɾ/ /iɱ.viˈta/ /iɱ.viˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) invit invita invitada invitades invitam invitant invitar invitara invitaran invitarem invitaren invitares invitareu invitaria invitarien invitaries invitarà invitaràs invitaré invitaríem invitaríeu invitassen invitasses invitassin invitassis invitat invitats invitau invitava invitaven invitaves invite invitem inviten invites invitessen invitesses invitessin invitessis inviteu inviti invitin invitis invito invità invitàrem invitàreu invitàs invitàssem invitàsseu invitàssim invitàssiu invitàvem invitàveu invités invitéssem invitésseu invitéssim invitéssiu invití occ sept val v
invitar

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invoc invoca invocada invocades invocam invocant invocar invocara invocaran invocarem invocaren invocares invocareu invocaria invocarien invocaries invocarà invocaràs invocaré invocaríem invocaríeu invocassen invocasses invocassin invocassis invocat invocats invocau invocava invocaven invocaves invoco invocà invocàrem invocàreu invocàs invocàssem invocàsseu invocàssim invocàssiu invocàvem invocàveu invoque invoquem invoquen invoques invoquessen invoquesses invoquessin invoquessis invoqueu invoqui invoquin invoquis invoqués invoquéssem invoquésseu invoquéssim invoquéssiu invoquí occ sept val v
invocar

involucrar /im.bo.ɫuˈkɾa/ /im.bu.ɫuˈkɾa/ /iɱ.vo.ɫuˈkɾa/ /iɱ.vo.ɫuˈkɾaɾ/ /iɱ.vu.ɫuˈkɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) involucr involucra involucrada involucrades involucram involucrant involucrar involucrara involucraran involucrarem involucraren involucrares involucrareu involucraria involucrarien involucraries involucrarà involucraràs involucraré involucraríem involucraríeu involucrassen involucrasses involucrassin involucrassis involucrat involucrats involucrau involucrava involucraven involucraves involucre involucrem involucren involucres involucressen involucresses involucressin involucressis involucreu involucri involucrin involucris involucro involucrà involucràrem involucràreu involucràs involucràssem involucràsseu involucràssim involucràssiu involucràvem involucràveu involucrés involucréssem involucrésseu involucréssim involucréssiu involucrí occ sept val v
involucrar
Implicar algú en un assumpte indesitjat.

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
invulnerable

inxa /ˈiɲ.t͡ʃa/ /ˈiɲ.ʃə/ n fem
lengüeta
Llengüeta flexible de certs instruments aeròfons situada sobre el tudell que produeix un so per vibració.
astilla
(central) Estella petita.
Petit tros d’os trencat.

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ n fem
inercia

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
inútil
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

inútil /iˈnu.tiɫ/ n neut
inútil
qui no és útil

inútilment /iˌnu.tiɫˈmen/ /iˌnu.tiɫˈment/ adv
inútilemnte

io-io /ˌjoˈjo/ n masc
yoyo

iodar /joˈða/ /joˈðaɾ/ /juˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) iod ioda iodada iodades iodam iodant iodar iodara iodaran iodarem iodaren iodares iodareu iodaria iodarien iodaries iodarà iodaràs iodaré iodaríem iodaríeu iodassen iodasses iodassin iodassis iodat iodats iodau iodava iodaven iodaves iode iodem ioden iodes iodessen iodesses iodessin iodessis iodeu iodi iodin iodis iodo iodà iodàrem iodàreu iodàs iodàssem iodàsseu iodàssim iodàssiu iodàvem iodàveu iodés iodéssem iodésseu iodéssim iodéssiu iodí occ sept val v
yodar

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
yodo iodo

iodurar /jo.ðuˈɾa/ /jo.ðuˈɾaɾ/ /ju.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) iodur iodura iodurada iodurades ioduram iodurant iodurar iodurara ioduraran iodurarem ioduraren iodurares iodurareu ioduraria iodurarien ioduraries iodurarà ioduraràs ioduraré ioduraríem ioduraríeu iodurassen iodurasses iodurassin iodurassis iodurat iodurats iodurau iodurava ioduraven ioduraves iodure iodurem ioduren iodures ioduressen ioduresses ioduressin ioduressis iodureu ioduri iodurin ioduris ioduro iodurà ioduràrem ioduràreu ioduràs ioduràssem ioduràsseu ioduràssim ioduràssiu ioduràvem ioduràveu iodurés ioduréssem iodurésseu ioduréssim ioduréssiu iodurí occ sept val v
yodurar

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
yogur

ionitzar /i.o.niˈd͡za/ /i.o.niˈza/ /i.o.niˈzaɾ/ /i.u.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ionitz ionitza ionitzada ionitzades ionitzam ionitzant ionitzar ionitzara ionitzaran ionitzarem ionitzaren ionitzares ionitzareu ionitzaria ionitzarien ionitzaries ionitzarà ionitzaràs ionitzaré ionitzaríem ionitzaríeu ionitzassen ionitzasses ionitzassin ionitzassis ionitzat ionitzats ionitzau ionitzava ionitzaven ionitzaves ionitze ionitzem ionitzen ionitzes ionitzessen ionitzesses ionitzessin ionitzessis ionitzeu ionitzi ionitzin ionitzis ionitzo ionitzà ionitzàrem ionitzàreu ionitzàs ionitzàssem ionitzàsseu ionitzàssim ionitzàssiu ionitzàvem ionitzàveu ionitzés ionitzéssem ionitzésseu ionitzéssim ionitzéssiu ionitzí occ sept val v
ionizar

iota /ˈjɔ.ta/ /ˈjɔ.tə/ n fem
iota

iperita /i.peˈɾi.ta/ /i.pəˈɾi.tə/ n fem
iperita

ira /ˈi.ɾa/ n fem
ira

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ adj masc
iraní
Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ n masc
iraní
Persona que habita o és originària de l’Iran.
(masculí singular) irànic

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ adj masc
iraquí
Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ n masc
iraquí
Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi n masc
iridio

iris /ˈi.ɾis/ n masc
iris
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

irisar /i.ɾiˈza/ /i.ɾiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) irisa irisada irisades irisam irisant irisar irisara irisaran irisarem irisaren irisares irisareu irisaria irisarien irisaries irisarà irisaràs irisaré irisaríem irisaríeu irisassen irisasses irisassin irisassis irisat irisats irisau irisava irisaven irisaves irise irisem irisen irises irisessen irisesses irisessin irisessis iriseu irisi irisin irisis iriso irisà irisàrem irisàreu irisàs irisàssem irisàsseu irisàssim irisàssiu irisàvem irisàveu irisés iriséssem irisésseu iriséssim iriséssiu irisí irís occ sept val v
irisar

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
irlandés
Relatiu o pertanyent a Irlanda, als seus habitants o a la llengua irlandesa.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ n masc
irlandés
Originari d'Irlanda.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
ironía

ironitzar /i.ɾo.niˈd͡za/ /i.ɾo.niˈza/ /i.ɾo.niˈzaɾ/ /i.ɾu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ironitz ironitza ironitzada ironitzades ironitzam ironitzant ironitzar ironitzara ironitzaran ironitzarem ironitzaren ironitzares ironitzareu ironitzaria ironitzarien ironitzaries ironitzarà ironitzaràs ironitzaré ironitzaríem ironitzaríeu ironitzassen ironitzasses ironitzassin ironitzassis ironitzat ironitzats ironitzau ironitzava ironitzaven ironitzaves ironitze ironitzem ironitzen ironitzes ironitzessen ironitzesses ironitzessin ironitzessis ironitzeu ironitzi ironitzin ironitzis ironitzo ironitzà ironitzàrem ironitzàreu ironitzàs ironitzàssem ironitzàsseu ironitzàssim ironitzàssiu ironitzàvem ironitzàveu ironitzés ironitzéssem ironitzésseu ironitzéssim ironitzéssiu ironitzí occ sept val v
ironizar

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
irracional
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
irracional

irradiar /i.ra.ðiˈa/ /i.ra.ðiˈaɾ/ /i.rə.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irradia irradiada irradiades irradiam irradiant irradiar irradiara irradiaran irradiarem irradiaren irradiares irradiareu irradiaria irradiarien irradiaries irradiarà irradiaràs irradiaré irradiaríem irradiaríeu irradiassen irradiasses irradiassin irradiassis irradiat irradiats irradiau irradiava irradiaven irradiaves irradie irradiem irradien irradies irradiessen irradiesses irradiessin irradiessis irradieu irradii irradio irradià irradiàrem irradiàreu irradiàs irradiàssem irradiàsseu irradiàssim irradiàssiu irradiàvem irradiàveu irradiés irradiéssem irradiésseu irradiéssim irradiéssiu irradií irradiï irradiïn irradiïs occ sept val v
irradiar

irreal /i.reˈaɫ/ adj
irreal

irreemplaçable /i.re.em.pɫaˈsa.bɫe/ /i.re.em.pɫaˈsa.βɫe/ /i.re.em.pɫaˈsab.bɫe/ /i.rə.əm.pɫəˈsa.βɫə/ /i.rə.əm.pɫəˈsab.bɫə/ adj
irreemlazable

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ adj
irregular

irremeiablement /i.re.meˌja.bɫeˈment/ /i.re.meˌja.βɫeˈmen/ /i.re.meˌjab.bɫeˈmen/ /i.rə.məˌja.βɫəˈmen/ /i.rə.məˌjab.bɫəˈmen/ /i.rə.məˌjab.bɫəˈment/ adv
irremediablemente

irremissible /i.re.miˈsi.bɫe/ /i.re.miˈsi.βɫe/ /i.re.miˈsib.bɫe/ /i.rə.miˈsi.βɫə/ /i.rə.miˈsib.bɫə/ adj
irremisible

irreprotxable /i.re.pɾoˈt͡ʃa.bɫe/ /i.re.pɾoˈt͡ʃa.βɫe/ /i.re.pɾoˈt͡ʃab.bɫe/ /i.rə.pɾoˈt͡ʃab.bɫə/ /i.rə.pɾuˈt͡ʃa.βɫə/ /i.rə.pɾuˈt͡ʃab.bɫə/ adj
irreprochable

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ adj
irreversible

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irrig irriga irrigada irrigades irrigam irrigant irrigar irrigara irrigaran irrigarem irrigaren irrigares irrigareu irrigaria irrigarien irrigaries irrigarà irrigaràs irrigaré irrigaríem irrigaríeu irrigassen irrigasses irrigassin irrigassis irrigat irrigats irrigau irrigava irrigaven irrigaves irrigo irrigue irriguem irriguen irrigues irriguessen irriguesses irriguessin irriguessis irrigueu irrigui irriguin irriguis irrigués irriguéssem irriguésseu irriguéssim irriguéssiu irriguí irrigà irrigàrem irrigàreu irrigàs irrigàssem irrigàsseu irrigàssim irrigàssiu irrigàvem irrigàveu occ sept val v
irrigar

irrisori /i.riˈzɔ.ɾi/ irrisòria adj masc
irrisorio

irritabilitat /i.ri.ta.bi.ɫiˈtat/ n fem
irritabilidad

irritar /i.riˈta/ /i.riˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irrit irrita irritada irritades irritam irritant irritar irritara irritaran irritarem irritaren irritares irritareu irritaria irritarien irritaries irritarà irritaràs irritaré irritaríem irritaríeu irritassen irritasses irritassin irritassis irritat irritats irritau irritava irritaven irritaves irrite irritem irriten irrites irritessen irritesses irritessin irritessis irriteu irriti irritin irritis irrito irrità irritàrem irritàreu irritàs irritàssem irritàsseu irritàssim irritàssiu irritàvem irritàveu irrités irritéssem irritésseu irritéssim irritéssiu irrití occ sept val v
irritar
Excitar vivament l'ira.
Anul·lar, invalidar.

irrogar /i.roˈɣa/ /i.roˈɣaɾ/ /i.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) irrog irroga irrogada irrogades irrogam irrogant irrogar irrogara irrogaran irrogarem irrogaren irrogares irrogareu irrogaria irrogarien irrogaries irrogarà irrogaràs irrogaré irrogaríem irrogaríeu irrogassen irrogasses irrogassin irrogassis irrogat irrogats irrogau irrogava irrogaven irrogaves irrogo irrogue irroguem irroguen irrogues irroguessen irroguesses irroguessin irroguessis irrogueu irrogui irroguin irroguis irrogués irroguéssem irroguésseu irroguéssim irroguéssiu irroguí irrogà irrogàrem irrogàreu irrogàs irrogàssem irrogàsseu irrogàssim irrogàssiu irrogàvem irrogàveu occ sept val v
irrogar

irrompre /iˈrom.pɾe/ /iˈrom.pɾə/ bal irromp irrompa irrompem irrompen irrompent irrompera irromperen irromperes irrompes irrompessen irrompesses irrompessin irrompessis irrompeu irrompi irrompia irrompien irrompies irrompin irrompis irrompo irrompran irrompre irromprem irrompreu irrompria irromprien irrompries irromprà irrompràs irrompré irrompríem irrompríeu irromps irrompuda irrompudes irromput irromputs irrompé irrompérem irrompéreu irrompés irrompéssem irrompésseu irrompéssim irrompéssiu irrompí irrompíem irrompíeu occ sept val v
irrumpir

irrupció /i.rup.siˈo/ n fem
irrupción

irèixer-se /iˈrɛ.ʃər.sə/ /iˈɾej.ʃeɾ.se/ bal ireix ireixem ireixen ireixent ireixeran ireixerem ireixeren ireixeres ireixereu ireixeria ireixerien ireixeries ireixerà ireixeràs ireixeré ireixeríem ireixeríeu ireixes ireixessin ireixessis ireixeu ireixi ireixia ireixien ireixies ireixin ireixis ireixo ireixé ireixérem ireixéreu ireixés ireixéssim ireixéssiu ireixí ireixíem ireixíeu iresc iresca irescuda irescudes irescut irescuts iresquem iresquen iresquera iresqueren iresqueres iresques iresquessen iresquesses iresquessin iresquessis iresqueu iresqui iresquin iresquis iresqué iresquérem iresquéreu iresqués iresquéssem iresquésseu iresquéssim iresquéssiu iresquí irèixer occ sept val v
airarse

irònic adj masc
irónico

isard /iˈzart/ n masc
gamuza

islamitzar /iz.ɫa.miˈd͡za/ /iz.ɫa.miˈza/ /iz.ɫa.miˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) islamitz islamitza islamitzada islamitzades islamitzam islamitzant islamitzar islamitzara islamitzaran islamitzarem islamitzaren islamitzares islamitzareu islamitzaria islamitzarien islamitzaries islamitzarà islamitzaràs islamitzaré islamitzaríem islamitzaríeu islamitzassen islamitzasses islamitzassin islamitzassis islamitzat islamitzats islamitzau islamitzava islamitzaven islamitzaves islamitze islamitzem islamitzen islamitzes islamitzessen islamitzesses islamitzessin islamitzessis islamitzeu islamitzi islamitzin islamitzis islamitzo islamitzà islamitzàrem islamitzàreu islamitzàs islamitzàssem islamitzàsseu islamitzàssim islamitzàssiu islamitzàvem islamitzàveu islamitzés islamitzéssem islamitzésseu islamitzéssim islamitzéssiu islamitzí occ sept val v
islamizar

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
islamofobia

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
islandés
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
islandés
Habitant d'Islàndia.
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isograma /i.zoˈɣɾa.ma/ /i.zoˈɣɾa.mə/ /i.zuˈɣɾa.mə/ n masc
isograma

isomorfisme /i.zo.moɾˈfiz.me/ /i.zo.moɾˈfiz.mə/ /i.zu.murˈfiz.mə/ n masc
isomorfismo

isospín /i.zosˈpin/ /i.zusˈpin/ n masc
isospín

isotèrmic /i.zoˈtɛɾ.mik/ /i.zuˈtɛr.mik/ adj masc
isotérmico

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
isquemia

isquèmic adj masc
isquémico

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
israelopalestino

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ adj
israelita
Relatiu o pertanyent a l’antic Israel.

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ n neut
israelita
Persona de l’antic Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ adj masc
israelí
Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ n masc
israelí
Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
istmo

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ adj
isósceles

isòtop n masc
isótopo

italianitzar /i.ta.ɫi.a.niˈd͡za/ /i.ta.ɫi.a.niˈzaɾ/ /i.tə.ɫi.ə.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) italianitz italianitza italianitzada italianitzades italianitzam italianitzant italianitzar italianitzara italianitzaran italianitzarem italianitzaren italianitzares italianitzareu italianitzaria italianitzarien italianitzaries italianitzarà italianitzaràs italianitzaré italianitzaríem italianitzaríeu italianitzassen italianitzasses italianitzassin italianitzassis italianitzat italianitzats italianitzau italianitzava italianitzaven italianitzaves italianitze italianitzem italianitzen italianitzes italianitzessen italianitzesses italianitzessin italianitzessis italianitzeu italianitzi italianitzin italianitzis italianitzo italianitzà italianitzàrem italianitzàreu italianitzàs italianitzàssem italianitzàsseu italianitzàssim italianitzàssiu italianitzàvem italianitzàveu italianitzés italianitzéssem italianitzésseu italianitzéssim italianitzéssiu italianitzí occ sept val v
italianizar

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
italiano
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
italiano
Habitant d'Itàlia.
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterar /i.teˈɾa/ /i.teˈɾaɾ/ /i.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) iter itera iterada iterades iteram iterant iterar iterara iteraran iterarem iteraren iterares iterareu iteraria iterarien iteraries iterarà iteraràs iteraré iteraríem iteraríeu iterassen iterasses iterassin iterassis iterat iterats iterau iterava iteraven iteraves itere iterem iteren iteres iteressen iteresses iteressin iteressis itereu iteri iterin iteris itero iterà iteràrem iteràreu iteràs iteràssem iteràsseu iteràssim iteràssiu iteràvem iteràveu iterés iteréssem iterésseu iteréssim iteréssiu iterí occ sept val v
iterar

iterbi n masc
iterbio

itinerari /i.ti.neˈɾa.ɾi/ /i.ti.nəˈɾa.ɾi/ adj masc
itinerario
Pertanyent o relatiu als camins.

itinerari /i.ti.neˈɾa.ɾi/ /i.ti.nəˈɾa.ɾi/ n masc
itinerario
Seguit de llocs encadenats que poden ser visitats pel turista mitjançant un recorregut organitzat i gestionat per unes empreses o institucions determinades, o bé de forma individual condicionat per unes imatges o informacions rebudes sobre el lloc de destinació.
Indicació del camí a seguir.

itinerari de natura n masc
itinerario de naturaleza

itinerari educatiu n masc
itinerario educativo

itri n masc
itrio

iuan /juˈan/ n masc
yuan

ivorià /i.vo.ɾiˈa/ /i.vu.ɾiˈa/ /i.βo.ɾiˈa/ /i.βu.ɾiˈa/ adj masc
marfileño
Relatiu o pertanyent a la Costa d'Ivori.

ivorià /i.vo.ɾiˈa/ /i.vu.ɾiˈa/ /i.βo.ɾiˈa/ /i.βu.ɾiˈa/ n masc
marfileño
Persona que habita o és originària de la Costa d'Ivori.

iàmbic /ˈjam.bik/ adj masc
yámbico

ió /iˈo/ n masc
ión ion

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ Interjection
ya
(sovint irònicament) Expressió de comprensió o assentiment d’allò que es diu.

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
ya
Des d’abans, en un moment anterior.
(davant d’un verb en present) tot seguit, immediatament
(davant d’un verb en futur) Confiança en què allò s’esdevindrà.

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ conjunction
ya
Introducció de diversos elements igualment vàlids.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ n masc
yacimiento

jacobí /d͡ʒa.koˈbi/ /ʒə.koˈbi/ /ʒə.kuˈbi/ /ʒə.kuˈβi/ n masc
jacobino

jactar-se /d͡ʒakˈtaɾ.se/ /ʒək.tərˈsə/ /ʒəkˈtar.sə/ /ʒəkˈtaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) jact jacta jactada jactades jactam jactant jactar jactara jactaran jactarem jactaren jactares jactareu jactaria jactarien jactaries jactarà jactaràs jactaré jactaríem jactaríeu jactassen jactasses jactassin jactassis jactat jactats jactau jactava jactaven jactaves jacte jactem jacten jactes jactessen jactesses jactessin jactessis jacteu jacti jactin jactis jacto jactà jactàrem jactàreu jactàs jactàssem jactàsseu jactàssim jactàssiu jactàvem jactàveu jactés jactéssem jactésseu jactéssim jactéssiu jactí occ sept val v
jactarse

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
jade

jaenès /d͡ʒa.eˈnes/ /ʒə.eˈnəs/ /ʒə.eˈnɛs/ adj masc
jaenés
Relatiu o pertanyent a Jaén.

jaenès /d͡ʒa.eˈnes/ /ʒə.eˈnəs/ /ʒə.eˈnɛs/ n masc
jaenés
Persona que habita o és originària de Jaén.

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
jaguar tigre

jalapa /d͡ʒaˈɫa.pa/ /ʒəˈɫa.pə/ n fem
jalapa

jalonar /d͡ʒa.ɫoˈna/ /d͡ʒa.ɫoˈnaɾ/ /ʒə.ɫoˈna/ /ʒə.ɫuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) jalon jalona jalonada jalonades jalonam jalonant jalonar jalonara jalonaran jalonarem jalonaren jalonares jalonareu jalonaria jalonarien jalonaries jalonarà jalonaràs jalonaré jalonaríem jalonaríeu jalonassen jalonasses jalonassin jalonassis jalonat jalonats jalonau jalonava jalonaven jalonaves jalone jalonem jalonen jalones jalonessen jalonesses jalonessin jalonessis jaloneu jaloni jalonin jalonis jalono jalonà jalonàrem jalonàreu jalonàs jalonàssem jalonàsseu jalonàssim jalonàssiu jalonàvem jalonàveu jalonés jalonéssem jalonésseu jalonéssim jalonéssiu jaloní occ sept val v
jalonar

jaló /d͡ʒaˈɫo/ /ʒəˈɫo/ n masc
jalón

jamaicà /ʒə.məjˈka/ adj masc
jamaicano
Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ n masc
jamaicano
Persona que habita o és originària de Jamaica.

jangada /d͡ʒaŋˈɡa.ða/ n fem
jangada

janot /d͡ʒaˈnɔt/ /ʒəˈnɔt/ n masc
paleto

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
japonés
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
japonés
Habitant del Japó.
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
chaqueta

jaqueteta /d͡ʒa.keˈte.ta/ /ʒə.kəˈtə.tə/ /ʒə.kəˈtɛ.tə/ n fem
chaquetita

jaquès /d͡ʒaˈkes/ /ʒəˈkəs/ /ʒəˈkɛs/ adj masc
jaqués
De Jaca.

jaquès /d͡ʒaˈkes/ /ʒəˈkəs/ /ʒəˈkɛs/ n masc
jaqués
Persona de Jaca.

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
jardinero
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
jardín
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jartar-se /xarˈtar.sə/ /xaɾˈtaɾ.se/ jarta jartada jartades jartant jartar jartaran jartarem jartaren jartares jartareu jartaria jartarien jartaries jartarà jartaràs jartaré jartaríem jartaríeu jartat jartats jartava jartaven jartaves jartem jarten jartes jartessen jartesses jartessin jartessis jarteu jarti jartin jartis jarto jartà jartàrem jartàreu jartàvem jartàveu jartés jartéssem jartésseu jartéssim jartéssiu jartí v
jartarse

jas /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ Interjection
toma

jaspiar /d͡ʒas.piˈa/ /d͡ʒas.piˈaɾ/ /ʒəs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) jaspia jaspiada jaspiades jaspiam jaspiant jaspiar jaspiara jaspiaran jaspiarem jaspiaren jaspiares jaspiareu jaspiaria jaspiarien jaspiaries jaspiarà jaspiaràs jaspiaré jaspiaríem jaspiaríeu jaspiassen jaspiasses jaspiassin jaspiassis jaspiat jaspiats jaspiau jaspiava jaspiaven jaspiaves jaspie jaspiem jaspien jaspies jaspiessen jaspiesses jaspiessin jaspiessis jaspieu jaspii jaspio jaspià jaspiàrem jaspiàreu jaspiàs jaspiàssem jaspiàsseu jaspiàssim jaspiàssiu jaspiàvem jaspiàveu jaspiés jaspiéssem jaspiésseu jaspiéssim jaspiéssiu jaspií jaspiï jaspiïn jaspiïs occ sept val v
jaspear

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
jazz

jaç /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
lecho

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ n masc
yeyuno

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
jerarquía

jerarquia d'aprenentatge n fem
jerarquía de aprendizaje

jerarquitzar /d͡ʒe.ɾar.kiˈd͡za/ /d͡ʒe.ɾaɾ.kiˈza/ /d͡ʒe.ɾaɾ.kiˈzaɾ/ /ʒə.ɾər.kiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jerarquitz jerarquitza jerarquitzada jerarquitzades jerarquitzam jerarquitzant jerarquitzar jerarquitzara jerarquitzaran jerarquitzarem jerarquitzaren jerarquitzares jerarquitzareu jerarquitzaria jerarquitzarien jerarquitzaries jerarquitzarà jerarquitzaràs jerarquitzaré jerarquitzaríem jerarquitzaríeu jerarquitzassen jerarquitzasses jerarquitzassin jerarquitzassis jerarquitzat jerarquitzats jerarquitzau jerarquitzava jerarquitzaven jerarquitzaves jerarquitze jerarquitzem jerarquitzen jerarquitzes jerarquitzessen jerarquitzesses jerarquitzessin jerarquitzessis jerarquitzeu jerarquitzi jerarquitzin jerarquitzis jerarquitzo jerarquitzà jerarquitzàrem jerarquitzàreu jerarquitzàs jerarquitzàssem jerarquitzàsseu jerarquitzàssim jerarquitzàssiu jerarquitzàvem jerarquitzàveu jerarquitzés jerarquitzéssem jerarquitzésseu jerarquitzéssim jerarquitzéssiu jerarquitzí occ sept val v
jerarquizar

jeremiada /d͡ʒe.ɾe.miˈa.ða/ /ʒə.ɾə.miˈa.ðə/ n fem
jeremiada

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ adj masc
jeroglífico

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
jeroglífico
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.
Endevinalla feta amb signes ideogràfics.

jeronimià /d͡ʒe.ɾo.ni.miˈa/ /ʒə.ɾo.ni.miˈa/ /ʒə.ɾu.ni.miˈa/ adj
jeronimiano

jerosolimità /d͡ʒe.ɾo.zo.ɫi.miˈta/ /ʒə.ɾo.zo.ɫi.miˈta/ /ʒə.ɾu.zu.ɫi.miˈta/ adj masc
jerosolimitano

jersei /d͡ʒeɾˈsej/ n masc
jersey

jerònim /d͡ʒeˈɾɔ.nim/ /ʒəˈɾɔ.nim/ adj
jerónimo

jesuat /d͡ʒe.zuˈat/ /ʒə.zuˈat/ n masc
jesuato

jesuític /d͡ʒe.zuˈi.tik/ /ʒə.zuˈi.tik/ jesuítica adj masc
jesuítico

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
jesuita

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ bal jaguda jagudes jagueren jagueres jaguessen jaguesses jaguessin jaguessis jagut jaguts jagué jaguérem jaguéreu jagués jaguéssem jaguésseu jaguéssim jaguéssiu jaguí jaiem jaient jaieu jauran jaurem jaureu jauria jaurien jauries jaurà jauràs jauré jauríem jauríeu jec jega jeguem jeguen jegues jegueu jegui jeguin jeguis jeia jeien jeies jeim jeis jeu jeuen jeure jeus jèiem jèieu v
estirarse
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.
(oriental) Anar-se'n a dormir.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
yídish
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ Interjection
a mí
(pilota) Expressió amb què un jugador indica a un company d'equip que li deixi lliure la pista de joc per tornar ell la pilota.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ n masc
yo
Identitat de l'ésser.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
yo
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
juego
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
Conjunt d'objectes amb alguna cosa en comú.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.
(pilota valenciana) Quart punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

joc a la mà n masc
juego a la mano

joc agrupat n masc
juego agrupado

joc al peu n masc
juego al pie

joc alt n masc
juego aéreo

joc col·lectiu n masc
juego colectivo

joc d'acció /ʒok /ʒuk n masc
juego de acción

joc d'acció i aventures n masc
aventura de acción

joc d'angles n masc
juego de ángulos

joc d'atac n masc
juego de ataque

joc d'aventures n masc
juego de aventuras

joc d'estratègia /d͡ʒok /ʒok /ʒuk n masc
juego de estrategia

joc d'habilitat mental n masc
juego de habilidad

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
juego de ordenador

joc davanter n masc
juego delantero

joc de consola n masc
juego de consola

joc de contraatac n masc
juego de contraataque

joc de curses n masc
juego de carreras

joc de desempat n masc
juego de desempate

joc de dreta n masc
juego de derecha

joc de fons n masc
juego de fondo

joc de gran públic n masc
juego casual

joc de guerra n masc
juego de guerra

joc de llançament n masc
juego de lanzamiento

joc de lluita n masc
juego de lucha

joc de marca n masc
juego publicitario

joc de mig camp n masc
juego en el centro del campo

joc de mòbil n masc
juego de móvil

joc de navegador n masc
juego de navegador

joc de paraules n masc
juego de palabras

joc de peus n masc
juego de pies

joc de plataformes n masc
juego de plataformas

joc de quadres n masc
juego al cuadro

joc de revés n masc
juego de revés

joc de rol n masc
juego de rol
Tècnica de dinàmica de grup amb finalitat lúdica, educativa o terapèutica que consisteix en la dramatització de situacions imaginàries però representatives de la realitat.
(videojocs) Videojoc en què es crea un personatge jugador a partir d'uns trets definits prèviament, les habilitats del qual es van desenvolupant d'acord amb l'experiència acumulada a mesura que avança la història.

joc de simulació n masc
juego de simulación
Joc en què els participants es poden confrontar a determinats aspectes de la vida real mitjançant la posada en escena de diverses situacions.
(videojocs) Videojoc que recrea artificialment escenes o personatges del món real.

joc de simulació de vol n masc
juego de simulación aérea

joc de simulació social n masc
simulador de vida

joc de supervivència n masc
juego de terror

joc de trets n masc
juego de disparos

joc de trets en primera persona n masc
juego de acción en primera persona

joc de trets en tercera persona n masc
juego de acción en tercera persona

joc de xarxa n masc
juego de red

joc decisiu n masc
juego decisivo muerte rápida
(tennis, pàdel) Sistema de desempat d'un set empatat a sis jocs consistent en la disputa d'un joc addicional amb una puntuació preestablerta de set punts per al guanyador o la parella guanyadora, que va augmentant en cas d'haver-hi arribat amb una diferència d'un únic punt fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries aconsegueix una diferència de dos punts.

joc defensiu n masc
juego defensivo

joc desplegat n masc
juego desplegado

joc directe n masc
estilo directo

joc educatiu n masc
juego educativo

joc en blanc n masc
juego en blanco

joc en temps real n masc
juego en tiempo real

joc en xarxa n masc
juego en red

joc en xarxa massiu n masc
juego multijugador masivo online

joc esportiu n masc
juego de deportes

joc estàtic n masc
juego estático

joc exterior n masc
juego exterior

joc indirecte n masc
estilo indirecto

joc individual n masc
juego individual
(esports de pilota) Joc d'un equip en què predominen les accions dels jugadors executades sense la col·laboració dels companys d'equip.
(videojocs) Videojoc en què el jugador s'enfronta directament al motor de joc, sense la intervenció d'altres jugadors.

joc interior n masc
juego interior

joc lliure n masc
juego libre

joc multijugador n masc
juego multijugador

joc multiplataforma n masc
juego multiplataforma

joc musical n masc
juego musical

joc net n masc
juego en blanco
(pilota valenciana) Joc completat sense que el perdedor hagi aconseguit cap punt.
juego limpio
(pilota basca) Joc d'un jugador o un equip en què es torna la pilota després d'haver-la retingut estrictament durant el temps necessari dintre la cesta.

joc obert n masc
juego abierto

joc passiu n masc
juego pasivo
(handbol) Falta d'un equip consistent a mantenir la possessió de la pilota sense fer cap intent d'atacar.
antijuego
(hoquei sobre patins) Falta de tots dos equips consistent a mantenir la possessió de la pilota sense fer cap intent d'atacar.

joc per bandes n masc
juego por bandas

joc per cops n masc
juego por golpes

joc per forats n masc
juego por hoyos

joc per forats a la millor bola n masc
match play mejor bola

joc per forats a tres boles n masc
match play tres bolas

joc per punts n masc
juego por puntos

joc piratejat n masc
juego pirateado

joc ras n masc
juego raso
(futbol) Joc d'un equip en què predominen les passades arran de terra.
(tennis de taula) Joc d'un jugador o una parella en què predominen els cops que fan passar la pilota arran de la vora superior de la xarxa.

joc saguer n masc
juego zaguero

joc salvat n masc
juego salvado

jocund /d͡ʒoˈkun/ /d͡ʒoˈkunt/ /ʒoˈkunt/ /ʒuˈkun/ adj masc
jocundo
D'alegria plàcida, gai, jovial.

joell /d͡ʒoˈeʎ/ /ʒoˈeʎ/ /ʒuˈeʎ/ n masc
abichon
Peix de cos fusiforme, de color gris amb una banda platejada i amb els ulls grossos (Atherina boyeri).

joglar /d͡ʒoˈɣɫa/ /d͡ʒoˈɣɫaɾ/ /ʒoɡˈɡɫa/ /ʒuɡˈɡɫa/ /ʒuˈɣɫa/ n masc
juglar
(històric) Cantant i recitador medieval d’obres literàries.
(històric) Membre d’una colla d’entreteniment amb música, balls i jocs.

joglaressa /d͡ʒo.ɣɫaˈɾe.sa/ /d͡ʒoɡ.ɡɫaˈɾe.sa/ /ʒoɡ.ɡɫəˈɾə.sə/ /ʒu.ɣɫəˈɾɛ.sə/ /ʒuɡ.ɡɫəˈɾɛ.sə/ n fem
juglaresa

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
juguete

joguinejar /d͡ʒo.ɣi.neˈd͡ʒa/ /d͡ʒo.ɣi.neˈd͡ʒaɾ/ /d͡ʒo.ɣi.neˈʒa/ /ʒo.ɣi.nəˈd͡ʒa/ /ʒu.ɣi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) joguinege joguinegem joguinegen joguineges joguinegessen joguinegesses joguinegessin joguinegessis joguinegeu joguinegi joguinegin joguinegis joguinegés joguinegéssem joguinegésseu joguinegéssim joguinegéssiu joguinegí joguineig joguineja joguinejada joguinejades joguinejam joguinejant joguinejar joguinejara joguinejaran joguinejarem joguinejaren joguinejares joguinejareu joguinejaria joguinejarien joguinejaries joguinejarà joguinejaràs joguinejaré joguinejaríem joguinejaríeu joguinejassen joguinejasses joguinejassin joguinejassis joguinejat joguinejats joguinejau joguinejava joguinejaven joguinejaves joguinejo joguinejà joguinejàrem joguinejàreu joguinejàs joguinejàssem joguinejàsseu joguinejàssim joguinejàssiu joguinejàvem joguinejàveu occ sept val v
juguetear

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
joya
Sensació d'una forta alegria.
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.
Qualsevol cosa o persona considerada de gran valor.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
joyero
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.
Capsa especial per a desar joies.

joliu /d͡ʒoˈɫiw/ /ʒoˈɫiw/ /ʒuˈɫiw/ joliua adj masc
bonito

jonc /ˈd͡ʒoŋ/ /ˈd͡ʒoŋk/ /ˈʒoŋ/ /ˈʒoŋk/ n masc
junco
Gènere de plantes de la família de les juncàcies (Juncus sp).

jonqui /ˈd͡ʒɔŋ.ki/ /ˈʒɔŋ.ki/ n neut
yonqui

jonquilla /d͡ʒoŋˈki.ʎa/ /ʒoŋˈki.ʎə/ /ʒuŋˈki.ʎə/ n fem
ranúnculo del Pirineo

jonça /ˈd͡ʒon.sa/ /ˈʒon.sə/ n fem
juncia

joquei /d͡ʒoˈkej/ /ʒoˈkɛj/ /ʒuˈkɛj/ n neut
yóquey

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ adj masc
jordano
Relatiu o pertanyent a Jordània.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ n masc
jordano
Persona que habita o és originària de Jordània.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
día

jornada /d͡ʒoɾˈna.ða/ /ʒoɾˈna.ðə/ /ʒurˈna.ðə/ n fem
jornada

jornada de doble partit n fem
jornada de doble partido

jornada escolar n fem
jornada escolar

jornal /d͡ʒoɾˈnaɫ/ /ʒurˈnaɫ/ n masc
jornal

jornalejar /d͡ʒor.na.ɫeˈʒa/ /d͡ʒoɾ.na.ɫeˈd͡ʒa/ /d͡ʒoɾ.na.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /ʒoɾ.nə.ɫəˈd͡ʒa/ /ʒur.nə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) jornalege jornalegem jornalegen jornaleges jornalegessen jornalegesses jornalegessin jornalegessis jornalegeu jornalegi jornalegin jornalegis jornalegés jornalegéssem jornalegésseu jornalegéssim jornalegéssiu jornalegí jornaleig jornaleja jornalejada jornalejades jornalejam jornalejant jornalejar jornalejara jornalejaran jornalejarem jornalejaren jornalejares jornalejareu jornalejaria jornalejarien jornalejaries jornalejarà jornalejaràs jornalejaré jornalejaríem jornalejaríeu jornalejassen jornalejasses jornalejassin jornalejassis jornalejat jornalejats jornalejau jornalejava jornalejaven jornalejaves jornalejo jornalejà jornalejàrem jornalejàreu jornalejàs jornalejàssem jornalejàsseu jornalejàssim jornalejàssiu jornalejàvem jornalejàveu occ sept val v
jornal

jornaler /d͡ʒor.naˈɫe/ /d͡ʒoɾ.naˈɫeɾ/ /ʒoɾ.nəˈɫe/ /ʒur.nəˈɫe/ n masc
jornalero

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ n fem
jota

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
yugo
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

joule /ˈd͡ʒuɫ/ /ˈʒuɫ/ n masc
joule

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
angaria
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
hacendera
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ jóvens adj
joven
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
joven
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

jovenalla /d͡ʒo.veˈna.ʎa/ /d͡ʒo.βeˈna.ʎa/ /ʒo.vəˈna.ʎə/ /ʒu.vəˈna.jə/ /ʒu.βəˈna.ʎə/ n fem
mocerío

jovent /d͡ʒoˈvent/ /d͡ʒoˈβen/ /d͡ʒoˈβent/ /ʒoˈvent/ /ʒuˈvent/ /ʒuˈβen/ n masc
juventud

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
juventud adolescencia

jovençà /d͡ʒo.venˈsa/ /d͡ʒo.βenˈsa/ /ʒo.vənˈsa/ /ʒu.vənˈsa/ /ʒu.βənˈsa/ n masc
recién casado

jubilació n fem
jubilación

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jubil jubila jubilada jubilades jubilam jubilant jubilar jubilara jubilaran jubilarem jubilaren jubilares jubilareu jubilaria jubilarien jubilaries jubilarà jubilaràs jubilaré jubilaríem jubilaríeu jubilassen jubilasses jubilassin jubilassis jubilat jubilats jubilau jubilava jubilaven jubilaves jubile jubilem jubilen jubiles jubilessen jubilesses jubilessin jubilessis jubileu jubili jubilin jubilis jubilo jubilà jubilàrem jubilàreu jubilàs jubilàssem jubilàsseu jubilàssim jubilàssiu jubilàvem jubilàveu jubilés jubiléssem jubilésseu jubiléssim jubiléssiu jubilí occ sept val v
jubilar

jubileu /d͡ʒu.biˈɫɛw/ /ʒu.βiˈɫɛw/ n masc
jubileo

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
judaísmo

judaïtzar /d͡ʒu.ða.iˈd͡za/ /d͡ʒu.ða.iˈza/ /d͡ʒu.ða.iˈzaɾ/ /ʒu.ðə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) judaïtz judaïtza judaïtzada judaïtzades judaïtzam judaïtzant judaïtzar judaïtzara judaïtzaran judaïtzarem judaïtzaren judaïtzares judaïtzareu judaïtzaria judaïtzarien judaïtzaries judaïtzarà judaïtzaràs judaïtzaré judaïtzaríem judaïtzaríeu judaïtzassen judaïtzasses judaïtzassin judaïtzassis judaïtzat judaïtzats judaïtzau judaïtzava judaïtzaven judaïtzaves judaïtze judaïtzem judaïtzen judaïtzes judaïtzessen judaïtzesses judaïtzessin judaïtzessis judaïtzeu judaïtzi judaïtzin judaïtzis judaïtzo judaïtzà judaïtzàrem judaïtzàreu judaïtzàs judaïtzàssem judaïtzàsseu judaïtzàssim judaïtzàssiu judaïtzàvem judaïtzàveu judaïtzés judaïtzéssem judaïtzésseu judaïtzéssim judaïtzéssiu judaïtzí occ sept val v
judaizar

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
judas

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
juicio
Acte de jutjar.
Sessió on es determina la culpabilitat o innocència d'una persona per part d'un jutge.
Valoració, opinió.

judici de valor n masc
juicio de valor

judici impossible n masc
juicio imposible

judicialitzar /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈd͡za/ /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈza/ /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈzaɾ/ /ʒu.ði.si.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) judicialitz judicialitza judicialitzada judicialitzades judicialitzam judicialitzant judicialitzar judicialitzara judicialitzaran judicialitzarem judicialitzaren judicialitzares judicialitzareu judicialitzaria judicialitzarien judicialitzaries judicialitzarà judicialitzaràs judicialitzaré judicialitzaríem judicialitzaríeu judicialitzassen judicialitzasses judicialitzassin judicialitzassis judicialitzat judicialitzats judicialitzau judicialitzava judicialitzaven judicialitzaves judicialitze judicialitzem judicialitzen judicialitzes judicialitzessen judicialitzesses judicialitzessin judicialitzessis judicialitzeu judicialitzi judicialitzin judicialitzis judicialitzo judicialitzà judicialitzàrem judicialitzàreu judicialitzàs judicialitzàssem judicialitzàsseu judicialitzàssim judicialitzàssiu judicialitzàvem judicialitzàveu judicialitzés judicialitzéssem judicialitzésseu judicialitzéssim judicialitzéssiu judicialitzí occ sept val v
judicializar

judicialment /d͡ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /d͡ʒu.ði.siˌaɫˈment/ /ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ʒu.ði.siˌaɫˈment/ adv
judicialmente

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
yudo judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ jueva adj masc
judío

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
judío
Seguidor de la religió del judaisme.

jugabilitat n fem
jugabilidad

jugada /d͡ʒuˈɣa.ða/ /ʒuˈɣa.ðə/ n fem
jugada
Acció d’un jugador en un joc.
(futbol americà) Conjunt d'una o més accions executades per un o diversos jugadors d'un mateix equip entre dues interrupcions consecutives del joc.
(petanca, botxes) Cadascuna de les fases d'una partida compreses entre el llançament del bolig i el llançament de l'última bola, corresponents al llançament de totes les boles de tots els jugadors.

jugada addicional n fem
jugada adicional

jugada d'elecció n fem
jugada de elección

jugada d'engany n fem
amago

jugada forçada n fem
jugada forzada

jugada individual n fem
jugada individual

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
jugador

jugador central n masc
jugador centro

jugador complet n masc
jugador completo

jugador d'atac n masc
jugador de ataque

jugador d'esquaix n masc
jugador de squash

jugador d'handbol n masc
balonmanista

jugador d'handicap 0 n masc
scratch

jugador d'hoquei sobre gel n masc
jugador de hockey sobre hielo

jugador d'hoquei sobre herba n masc
hockeísta

jugador d'hoquei sobre patins n masc
jugador de hockey sobre patines

jugador de basquetbol n masc
baloncestista

jugador de beisbol n masc
beisbolista

jugador de billar n masc
billarista

jugador de bitlles n masc
jugador de bolos

jugador de botxes n masc
bochador

jugador de bàdminton n masc
jugador de bádminton

jugador de camp n masc
jugador de campo
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors d'una alineació, a excepció del porter.
(beisbol) Cadascun dels jugadors que ocupen una posició defensiva, a excepció del llançador i el receptor.

jugador de cesta punta n masc
puntista

jugador de corfbol n masc
jugador de korfball

jugador de dobles n masc
doblista

jugador de fons n masc
jugador de fondo

jugador de frontennis n masc
frontenista

jugador de futbol n masc
futbolista

jugador de futbol americà n masc
jugador de fútbol americano

jugador de golf n masc
golfista

jugador de mà n masc
manista

jugador de mà individual n masc
manomanista

jugador de pala n masc
palista

jugador de paleta n masc
paletista

jugador de petanca n masc
jugador de petanca

jugador de pilota n masc
jugador de pelota

jugador de pàdel n masc
jugador de pádel

jugador de remunta n masc
remontista

jugador de rugbi n masc
jugador de rugby rugbista

jugador de tennis n masc
jugador de tenis

jugador de tennis de taula n masc
jugador de tenis de mesa

jugador de trinquet n masc
trinquetista

jugador de volea n masc
jugador de volea

jugador de voleibol n masc
jugador de voleibol

jugador de xare n masc
jugador de sare

jugador de xarxa n masc
jugador de red

jugador defensiu n masc
jugador defensivo

jugador dret n masc
jugador derecho

jugador esquerre n masc
jugador izquierdo

jugador expert n masc
jugador extremo

jugador més valuós n masc
jugador más valioso

jugador ocasional n masc
jugador casual

jugador potent n masc
jugador potente

jugador tot terreny n masc
jugador todo terreno

jugador tècnic n masc
jugador de toque

juganer /d͡ʒu.ɣaˈne/ /d͡ʒu.ɣaˈneɾ/ adj masc
juguetón

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jug juga jugada jugades jugam jugant jugar jugara jugaran jugarem jugaren jugares jugareu jugaria jugarien jugaries jugarà jugaràs jugaré jugaríem jugaríeu jugassen jugasses jugassin jugassis jugat jugats jugau jugava jugaven jugaves jugo jugue juguem juguen jugues juguessen juguesses juguessin juguessis jugueu jugui juguin juguis jugués juguéssem juguésseu juguéssim juguéssiu juguí jugà jugàrem jugàreu jugàs jugàssem jugàsseu jugàssim jugàssiu jugàvem jugàveu occ sept val v
jugar
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.
Fer broma, provocar.
Apostar sobre alguna cosa en concret.
(esports de pilota) Disputar una prova o un encontre d'un esport de pilota, dos o més esportistes o equips, per determinar-ne el guanyador.
(esports de pilota) Mantenir la pilota, la bola o el disc de manera reglamentària dintre el camp de joc fent passades, llançaments, recepcions, etc.
(habitualment jugar a) Practicar, un esportista o un equip, un determinat esport de pilota.
(habitualment jugar de) Intervenir en un encontre d'una manera determinada o ocupant una determinada posició.

jugar al fora de joc v
jugar al fuera de juego

jugar curt v
jugar corto

jugar llarg v
jugar en largo

jugueu Interjection
juego

juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ n masc
tocino
Joc de saltar a corda.

julioclaudi /ˌd͡ʒu.ɫi.oˈkɫaw.ði/ /ˌʒu.ɫi.oˈkɫaw.ði/ /ˌʒu.ɫi.uˈkɫaw.ði/ julioclàudia adj masc
julioclaudio

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
julio
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
perejil

jull /ˈd͡ʒuʎ/ /ˈʒuj/ /ˈʒuʎ/ n masc
joyo

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
jungla selva

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
junto
Situat proper a un altre.
juntos
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
junto

junta /ˈd͡ʒun.ta/ /ˈʒun.tə/ n fem
junta
Congrés, concurrència de persones.
añadidura
Addició, augment, afegidura.

junta de dilatació /ˌd͡ʒun.ta.ðe.ði.ɫa.ta.siˈo/ /ˌʒun.tə.ðə.ði.ɫə.tə.siˈo/ n fem
junta de dilatación

juntament /ˌd͡ʒun.taˈmen/ /ˌd͡ʒun.taˈment/ /ˌʒun.təˈmen/ /ˌʒun.təˈment/ adv
junto

junts /ˈd͡ʒuns/ /ˈʒuns/ Interjection
entren

juntura /d͡ʒunˈtu.ɾa/ /ʒunˈtu.ɾə/ n fem
juntura
Lloc on es connecten dues coses.

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
junio
Sisè mes de l'any.

junyir /d͡ʒuˈɲi/ /d͡ʒuˈɲiɾ/ /ʒuˈɲi/ bal junyeix junyeixen junyeixes junyeixi junyeixin junyeixis junyeixo junyesc junyesqui junyesquin junyesquis junyia junyida junyides junyien junyies junyiguem junyigueu junyim junyint junyir junyira junyiran junyirem junyiren junyires junyireu junyiria junyirien junyiries junyirà junyiràs junyiré junyiríem junyiríeu junyisc junyisca junyisquen junyisques junyissen junyisses junyissin junyissis junyit junyits junyiu junyix junyixen junyixes junyixo junyí junyíem junyíeu junyírem junyíreu junyís junyíssem junyísseu junyíssim junyíssiu n-occ occ sept val v
uncir
(transitiu) Unir i lligar el jou els bous o altres bèsties.

jupa /ˈd͡ʒu.pa/ /ˈʒu.pə/ n fem
chupa

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
juramento

juramentar /d͡ʒu.ɾa.menˈta/ /d͡ʒu.ɾa.menˈtaɾ/ /ʒu.ɾə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) jurament juramenta juramentada juramentades juramentam juramentant juramentar juramentara juramentaran juramentarem juramentaren juramentares juramentareu juramentaria juramentarien juramentaries juramentarà juramentaràs juramentaré juramentaríem juramentaríeu juramentassen juramentasses juramentassin juramentassis juramentat juramentats juramentau juramentava juramentaven juramentaves juramente juramentem juramenten juramentes juramentessen juramentesses juramentessin juramentessis juramenteu juramenti juramentin juramentis juramento juramentà juramentàrem juramentàreu juramentàs juramentàssem juramentàsseu juramentàssim juramentàssiu juramentàvem juramentàveu juramentés juramentéssem juramentésseu juramentéssim juramentéssiu juramentí occ sept val v
juramentar

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jur jura jurada jurades juram jurant jurar jurara juraran jurarem juraren jurares jurareu juraria jurarien juraries jurarà juraràs juraré juraríem juraríeu jurassen jurasses jurassin jurassis jurat jurats jurau jurava juraven juraves jure jurem juren jures juressen juresses juressin juressis jureu juri jurin juris juro jurà juràrem juràreu juràs juràssem juràsseu juràssim juràssiu juràvem juràveu jurés juréssem jurésseu juréssim juréssiu jurí occ sept val v
jurar

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
jurado

jurisdiccional /d͡ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.dik.si.uˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.uˈnaɫ/ adj
jurisdiccional

jurisdicció /d͡ʒu.ɾiz.ðik.siˈo/ /ʒu.ɾiz.dik.siˈo/ n fem
jurisdicción

jurídic /d͡ʒuˈɾi.ðik/ /ʒuˈɾi.ðik/ adj masc
jurídico

jurídicament /d͡ʒuˌɾi.ði.kaˈmen/ /d͡ʒuˌɾi.ði.kaˈment/ /ʒuˌɾi.ði.kəˈmen/ /ʒuˌɾi.ði.kəˈment/ adv
jurídicamente

jussà /d͡ʒuˈsa/ /ʒuˈsa/ adj masc
yusero

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
justo
Conforme segons justícia i raó.
Ajustat a una altra cosa, igual en pes, mida o mesura.

just /ˈd͡ʒust/ adv
justo

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ n fem
justa

justament /ˌd͡ʒus.taˈmen/ /ˌd͡ʒus.taˈment/ /ˌʒus.təˈmen/ /ˌʒus.təˈment/ adv
justamente

justar /d͡ʒusˈta/ /d͡ʒusˈtaɾ/ /ʒusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) just justa justada justades justam justant justar justara justaran justarem justaren justares justareu justaria justarien justaries justarà justaràs justaré justaríem justaríeu justassen justasses justassin justassis justat justats justau justava justaven justaves juste justem justen justes justessen justesses justessin justessis justeu justi justin justis justo justà justàrem justàreu justàs justàssem justàsseu justàssim justàssiu justàvem justàveu justés justéssem justésseu justéssim justéssiu justí occ sept val v
justar

justejar /d͡ʒus.teˈd͡ʒa/ /d͡ʒus.teˈd͡ʒaɾ/ /d͡ʒus.teˈʒa/ /ʒus.təˈd͡ʒa/ /ʒus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) justege justegem justegen justeges justegessen justegesses justegessin justegessis justegeu justegi justegin justegis justegés justegéssem justegésseu justegéssim justegéssiu justegí justeig justeja justejada justejades justejam justejant justejar justejara justejaran justejarem justejaren justejares justejareu justejaria justejarien justejaries justejarà justejaràs justejaré justejaríem justejaríeu justejassen justejasses justejassin justejassis justejat justejats justejau justejava justejaven justejaves justejo justejà justejàrem justejàreu justejàs justejàssem justejàsseu justejàssim justejàssiu justejàvem justejàveu occ sept val v
andar justo

justificablement /d͡ʒus.ti.fiˌka.bɫeˈment/ /d͡ʒus.ti.fiˌka.βɫeˈmen/ /d͡ʒus.ti.fiˌkab.bɫeˈmen/ /ʒus.ti.fiˌka.βɫəˈmen/ /ʒus.ti.fiˌkab.bɫəˈmen/ /ʒus.ti.fiˌkab.bɫəˈment/ adv
justificablemente

justificadament /d͡ʒus.ti.fiˌka.ðaˈmen/ /d͡ʒus.ti.fiˌka.ðaˈment/ /ʒus.ti.fiˌka.ðəˈmen/ /ʒus.ti.fiˌka.ðəˈment/ adv
justificadamente

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) justific justifica justificada justificades justificam justificant justificar justificara justificaran justificarem justificaren justificares justificareu justificaria justificarien justificaries justificarà justificaràs justificaré justificaríem justificaríeu justificassen justificasses justificassin justificassis justificat justificats justificau justificava justificaven justificaves justifico justificà justificàrem justificàreu justificàs justificàssem justificàsseu justificàssim justificàssiu justificàvem justificàveu justifique justifiquem justifiquen justifiques justifiquessen justifiquesses justifiquessin justifiquessis justifiqueu justifiqui justifiquin justifiquis justifiqués justifiquéssem justifiquésseu justifiquéssim justifiquéssiu justifiquí occ sept val v
justificar
Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.
(religió) Donar Déu la gràcia, fer just a l'home.
(impremta) Igualar les ratlles de una plana segons la mida exacta.

justificatiu /d͡ʒus.ti.fi.kaˈtiw/ /ʒus.ti.fi.kəˈtiw/ adj masc
justificativo

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
justicia

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
juez jueza

jutge de cadira n masc
árbitro de silla

jutge de centre n masc
juez de cancha

jutge de falta n masc
juez de falta
(pilota basca) Àrbitre situat a la contracanxa, prop de la línia de falta.
(bowling) Àrbitre encarregat de controlar que no es traspassi la línia de falta en l'execució d'un llançament, en cas d'inexistència o avaria del detector de faltes.

jutge de falta de peu n masc
juez de falta de pie

jutge de gol n masc
banderillero

jutge de la zona d'assaig n masc
juez de la zona de marca

jutge de línia central n masc
juez de línea central

jutge de línia de fons n masc
juez de línea de fondo

jutge de línia de servei n masc
juez de línea de servicio

jutge de passa n masc
juez de pasa

jutge de servei n masc
juez de línea de saque

jutge de televisió n masc
juez de televisión

jutge de toc n masc
juez de lateral

jutge de xarxa n masc
juez de red

jutge àrbitre adjunt n masc
juez árbitro adjunto

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jutge jutgem jutgen jutges jutgessen jutgesses jutgessin jutgessis jutgeu jutgi jutgin jutgis jutgés jutgéssem jutgésseu jutgéssim jutgéssiu jutgí jutj jutja jutjada jutjades jutjam jutjant jutjar jutjara jutjaran jutjarem jutjaren jutjares jutjareu jutjaria jutjarien jutjaries jutjarà jutjaràs jutjaré jutjaríem jutjaríeu jutjassen jutjasses jutjassin jutjassis jutjat jutjats jutjau jutjava jutjaven jutjaves jutjo jutjà jutjàrem jutjàreu jutjàs jutjàssem jutjàsseu jutjàssim jutjàssiu jutjàvem jutjàveu occ sept val v
juzgar

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
juzgado

juvenil /d͡ʒu.veˈniɫ/ /d͡ʒu.βeˈniɫ/ /ʒu.vəˈniɫ/ /ʒu.βəˈniɫ/ adj
juvenil

juxtaposar /d͡ʒuks.ta.poˈza/ /d͡ʒuks.ta.poˈzaɾ/ /ʒuks.tə.poˈza/ /ʒuks.tə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) juxtaposa juxtaposada juxtaposades juxtaposam juxtaposant juxtaposar juxtaposara juxtaposaran juxtaposarem juxtaposaren juxtaposares juxtaposareu juxtaposaria juxtaposarien juxtaposaries juxtaposarà juxtaposaràs juxtaposaré juxtaposaríem juxtaposaríeu juxtaposassen juxtaposasses juxtaposassin juxtaposassis juxtaposat juxtaposats juxtaposau juxtaposava juxtaposaven juxtaposaves juxtapose juxtaposem juxtaposen juxtaposes juxtaposessen juxtaposesses juxtaposessin juxtaposessis juxtaposeu juxtaposi juxtaposin juxtaposis juxtaposo juxtaposà juxtaposàrem juxtaposàreu juxtaposàs juxtaposàssem juxtaposàsseu juxtaposàssim juxtaposàssiu juxtaposàvem juxtaposàveu juxtaposés juxtaposéssem juxtaposésseu juxtaposéssim juxtaposéssiu juxtaposí juxtapòs occ sept val v
yuxtaponer

juxtaposició /d͡ʒuks.ta.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.pu.zi.siˈo/ n fem
yuxtaposición

juí /d͡ʒuˈi/ /ʒuˈi/ n masc
juicio

jàssera /ˈd͡ʒa.se.ɾa/ /ˈʒa.sə.ɾə/ n fem
jácena
En construcció tradicional, biga molt grossa situada horitzontalment entre dues parets d'una construcció, travessant pel mig un espai sense columnes, i que suporta bigues més fines sobre les quals descansa un sostre.

jònic /ˈd͡ʒɔ.nik/ /ˈʒɔ.nik/ adj masc
jónico
Relatiu a, o de Jònia o els jonis.

jònic /ˈd͡ʒɔ.nik/ /ˈʒɔ.nik/ n masc
jónico
Dialecte del grec antic originari de l’antiga Jònia.

jòquer /ˈd͡ʒɔ.keɾ/ /ˈʒɔ.kər/ n masc
comodín
En les baralles de cartes, aquella que no pertany a cap coll, que en alguns jocs pot prendre un valor qualsevol i que sovint és representada per un bufó o pel segell de l'empresa editora de les cartes.

jóc /ˈʒok/ n masc
palo de gallinero

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
kafkiano
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

kamikaze /ka.miˈka.ze/ /kə.miˈka.zə/ n neut
kamikaze
Tripulant dels avions japonesos suïcides de la Segona Guerra Mundial.
Persona que ataca al seu enemic de forma suïcida, especialment quan dirigeix un vehicle o duu explosius o qualsevol altre element que n’augmenti la destrucció.
Persona que realitza accions temeràries arriscant la vida pròpia i la d'altres, especialment quan condueix vehicles.

kana /ˈka.na/ /ˈka.nə/ n masc
kana

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ adj masc
canarés
Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ n masc
canarés
Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
(només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

kanji /ˈkaɲ.d͡ʒi/ /ˈkaɲ.ʒi/ n masc
kanji

kantià /kan.tiˈa/ /kən.tiˈa/ adj masc
kantiano

kappa n fem
cappa

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
kárate

karateka /ka.ɾaˈte.ka/ /kə.ɾəˈtɛ.kə/ n neut
karateca

karbovanets n masc
karbovanets

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ n masc
karma

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
katakana

kayagum /ka.jaˈɣum/ /kə.jəˈɣum/ n masc
gayageum

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ kazakhs adj neut
kazajo
Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ n neut
kazajo
Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
(només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

kaó n masc
kaón

kebab /keˈbap/ /kəˈβap/ n masc
kebab

kenyà /keˈɲa/ /kə.niˈa/ /kəˈɲa/ adj masc
keniata
Originari, pertanyent o relatiu a Kenya.

kenyà /keˈɲa/ /kə.niˈa/ /kəˈɲa/ n masc
keniata
Natural de Kenya.

khan /ˈkan/ n masc
kan

khanat /kaˈnat/ /kəˈnat/ n masc
kanato

khanjira n masc
kanjira

kharja /ˈhar.ʒə/ /ˈhaɾ.d͡ʒa/ n fem
jarcha

khi n fem
ji

kina /ˈki.na/ /ˈki.nə/ n masc
kina

kirguís /kirˈɡis/ adj
kirguís
Relatiu o pertanyent al Kirguizstan o la seva llengua.

kirguís /kirˈɡis/ n neut
kirguís
Persona que habita o és originària del Kirguizstan.
(masculí) Llengua altaica parlada al Kirguizstan.

kirsch /ˈkirʃ/ n masc
kirsch

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
kiwi

koiné /kojˈne/ n fem
koiné

korenització /ko.ɾe.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɾe.ni.za.siˈo/ /ko.ɾə.ni.d͡zə.siˈo/ /ku.ɾə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
korenización

kosovar /ko.zoˈvaɾ/ /ko.zoˈvaɾ/ /ko.zoˈβar/ /ko.zoˈβaɾ/ adj neut
kosovar
Relatiu o pertanyent a Kosovo.

kosovar /ko.zoˈvaɾ/ /ko.zoˈvaɾ/ /ko.zoˈβar/ /ko.zoˈβaɾ/ n neut
kosovar
Persona que habita o és originària de Kosovo.

koto n masc
koto

ksi /ˈksi/ n fem
xi

kuna /ˈku.na/ /ˈku.nə/ n fem
kuna

kurd adj masc
kurdo
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
kurdo
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

kurus /ˈku.ɾus/ n masc
kurus

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ adj masc
kuwaití
Relatiu o pertanyent a Kuwait.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ n masc
kuwaití
Persona que habita o és originària de Kuwait.

kyrieleison /ki.ɾi.e.ɫejˈzon/ /ki.ɾi.eˈɫej.zon/ /ki.ɾi.ə.ɫəjˈzon/ /ki.ɾi.əˈɫej.zon/ n masc
kirieeleisón

kàiser /ˈkaj.zeɾ/ /ˈkaj.zər/ n masc
káiser

l'Havana /laˈva.na/ /laˈβa.na/ /ləˈva.nə/ /ləˈβa.nə/ pn
la Habana

la /ɫa/ article
la
Article determinat femení singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya. També és el femení de la forma dialectal i la forma arcaica lo.

la /ɫa/ n masc
la
Sisena veu de l'escala musical; el sisè punt de solfa.

la /ɫa/ pronoun
la
Acusatiu del singular del pronom personal "ella".

la venjança és un plat que se serveix fred idiom
la venganza es un plato que se sirve frío

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
laberinto
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Per extensió, camí o circuit intricat.
Per extensió i en general, bolic o desordre.
En mecànica, certa juntura complexa per a fluids entre un element mòbil i un altre de fix o dos de mòbils.
laberinto laberinto vestibular
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
laberinto laberinto [[etmoidal|m laberinto acuático de Morris laberinto anterior laberinto antirradiación laberinto cortical
Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.
laberinto antirradiación
Composició poètica on els versos poden llegir-se en diferents ordres mantenint la coherència i la cadència.

laberíntic /ɫa.beˈɾin.tik/ /ɫə.βəˈɾin.tik/ adj masc
laberíntico
Que té forma de laberint.
Que és molt complicat.

laberínticament /ɫa.beˌɾin.ti.kaˈment/ /ɫa.βeˌɾin.ti.kaˈmen/ /ɫə.bəˌɾin.ti.kəˈmen/ /ɫə.bəˌɾin.ti.kəˈment/ /ɫə.βəˌɾin.ti.kəˈmen/ adv
laberínticamente

labialització /ɫa.bi.a.ɫi.za.siˈo/ /ɫa.βi.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫə.βi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
labialización

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labialitz labialitza labialitzada labialitzades labialitzam labialitzant labialitzar labialitzara labialitzaran labialitzarem labialitzaren labialitzares labialitzareu labialitzaria labialitzarien labialitzaries labialitzarà labialitzaràs labialitzaré labialitzaríem labialitzaríeu labialitzassen labialitzasses labialitzassin labialitzassis labialitzat labialitzats labialitzau labialitzava labialitzaven labialitzaves labialitze labialitzem labialitzen labialitzes labialitzessen labialitzesses labialitzessin labialitzessis labialitzeu labialitzi labialitzin labialitzis labialitzo labialitzà labialitzàrem labialitzàreu labialitzàs labialitzàssem labialitzàsseu labialitzàssim labialitzàssiu labialitzàvem labialitzàveu labialitzés labialitzéssem labialitzésseu labialitzéssim labialitzéssiu labialitzí occ sept val v
labializar

labiodental /ˌɫa.bi.o.ðenˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.o.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.u.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.βi.u.ðənˈtaɫ/ adj
labiodental
(fonètica) Articulat amb el llavi inferior i les incisives superiors.

labiovelaritzar /ɫa.bi.o.ve.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /ɫa.βi.o.βe.ɫa.ɾiˈd͡za/ /ɫa.βi.o.βe.ɫa.ɾiˈza/ /ɫə.bi.o.və.ɫə.ɾiˈd͡za/ /ɫə.bi.u.və.ɫə.ɾiˈd͡za/ /ɫə.βi.u.βə.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labiovelaritz labiovelaritza labiovelaritzada labiovelaritzades labiovelaritzam labiovelaritzant labiovelaritzar labiovelaritzara labiovelaritzaran labiovelaritzarem labiovelaritzaren labiovelaritzares labiovelaritzareu labiovelaritzaria labiovelaritzarien labiovelaritzaries labiovelaritzarà labiovelaritzaràs labiovelaritzaré labiovelaritzaríem labiovelaritzaríeu labiovelaritzassen labiovelaritzasses labiovelaritzassin labiovelaritzassis labiovelaritzat labiovelaritzats labiovelaritzau labiovelaritzava labiovelaritzaven labiovelaritzaves labiovelaritze labiovelaritzem labiovelaritzen labiovelaritzes labiovelaritzessen labiovelaritzesses labiovelaritzessin labiovelaritzessis labiovelaritzeu labiovelaritzi labiovelaritzin labiovelaritzis labiovelaritzo labiovelaritzà labiovelaritzàrem labiovelaritzàreu labiovelaritzàs labiovelaritzàssem labiovelaritzàsseu labiovelaritzàssim labiovelaritzàssiu labiovelaritzàvem labiovelaritzàveu labiovelaritzés labiovelaritzéssem labiovelaritzésseu labiovelaritzéssim labiovelaritzéssiu labiovelaritzí occ sept val v
labiovelarizar

labirintitis /ɫa.bi.ɾinˈti.tis/ /ɫə.βi.ɾinˈti.tis/ n masc
laberintitis laberintitis circunscrita laberintitis difusa laberintitis purulenta laberintitis reactiva laberintitis supurativa
Malaltia de l'oïda interna en la qual s'inflama el laberint i que té com a principal símptoma el vertigen.

labirintodont n masc
laberintodonte
Individu pertanyent a la subclasse dels labirintodonts.

labirintodonts /ɫa.bi.ɾin.toˈðons/ /ɫə.bi.ɾin.toˈðons/ /ɫə.bi.ɾin.tuˈðons/ /ɫə.βi.ɾin.tuˈðons/ n masc
laberintodontes
Subclasse que agrupa amfibis quadrúpedes extints de grans dimensions. Es caracteritza pels seus dents, que formen plecs que recorden un laberint.

labirintúlids n masc
laberintúlidos
Regne que pertany als heteroconts, dins del domini dels eucaris. Els seus membres es caracteritzen per formar colònies transparents amb els seus llargs filaments sobre el seu aliment (que descomponen o parasiten). Són majoritàriament marins, però també n'hi en el terra i en aigua dolça.

labor /ɫaˈboɾ/ /ɫəˈbo/ /ɫəˈboɾ/ /ɫəˈβor/ n fem
labor
Treball continuat.
Obra domèstica de teixits, costura, brodat.

laboral /ɫa.βoˈɾaɫ/ /ɫə.βuˈɾaɫ/ adj
laboral
Pertanyent o relacionat amb el treball.

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labor labora laborada laborades laboram laborant laborar laborara laboraran laborarem laboraren laborares laborareu laboraria laborarien laboraries laborarà laboraràs laboraré laboraríem laboraríeu laborassen laborasses laborassin laborassis laborat laborats laborau laborava laboraven laboraves labore laborem laboren labores laboressen laboresses laboressin laboressis laboreu labori laborin laboris laboro laborà laboràrem laboràreu laboràs laboràssem laboràsseu laboràssim laboràssiu laboràvem laboràveu laborés laboréssem laborésseu laboréssim laboréssiu laborí occ sept val v
laborar

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
laboratorio

laboratori d'idiomes n masc
laboratorio de idiomas

laca /ˈɫa.ka/ /ˈɫa.kə/ n fem
laca

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lac laca lacada lacades lacam lacant lacar lacara lacaran lacarem lacaren lacares lacareu lacaria lacarien lacaries lacarà lacaràs lacaré lacaríem lacaríeu lacassen lacasses lacassin lacassis lacat lacats lacau lacava lacaven lacaves laco lacà lacàrem lacàreu lacàs lacàssem lacàsseu lacàssim lacàssiu lacàvem lacàveu laque laquem laquen laques laquessen laquesses laquessin laquessis laqueu laqui laquin laquis laqués laquéssem laquésseu laquéssim laquéssiu laquí occ sept val v
lacar

laceració /ɫa.se.ɾa.siˈo/ /ɫə.sə.ɾə.siˈo/ n fem
laceración

lacerar /ɫa.seˈɾa/ /ɫa.seˈɾaɾ/ /ɫə.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lacer lacera lacerada lacerades laceram lacerant lacerar lacerara laceraran lacerarem laceraren lacerares lacerareu laceraria lacerarien laceraries lacerarà laceraràs laceraré laceraríem laceraríeu lacerassen lacerasses lacerassin lacerassis lacerat lacerats lacerau lacerava laceraven laceraves lacere lacerem laceren laceres laceressen laceresses laceressin laceressis lacereu laceri lacerin laceris lacero lacerà laceràrem laceràreu laceràs laceràssem laceràsseu laceràssim laceràssiu laceràvem laceràveu lacerés laceréssem lacerésseu laceréssim laceréssiu lacerí occ sept val v
rasgar

laci /ˈɫa.si/ adj masc
lacial
Relatiu o pertanyent al Laci.

laci /ˈɫa.si/ n masc
lacial
Persona que habita o és originària del Laci.

lacrar /ɫaˈkɾa/ /ɫaˈkɾaɾ/ /ɫəˈkɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lacr lacra lacrada lacrades lacram lacrant lacrar lacrara lacraran lacrarem lacraren lacrares lacrareu lacraria lacrarien lacraries lacrarà lacraràs lacraré lacraríem lacraríeu lacrassen lacrasses lacrassin lacrassis lacrat lacrats lacrau lacrava lacraven lacraves lacre lacrem lacren lacres lacressen lacresses lacressin lacressis lacreu lacri lacrin lacris lacro lacrà lacràrem lacràreu lacràs lacràssem lacràsseu lacràssim lacràssiu lacràvem lacràveu lacrés lacréssem lacrésseu lacréssim lacréssiu lacrí occ sept val v
lacrar

lacrosse n masc
lacrosse

lactant /ɫakˈtan/ /ɫakˈtant/ /ɫəkˈtan/ /ɫəkˈtant/ n neut
lactante

lactància /ɫakˈtan.si.a/ /ɫəkˈtan.si.ə/ n fem
lactancia

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
lacónico

laic /ˈɫajk/ adj masc
laico

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
lama

lambda /ˈlam.da/ /ˈlam.də/ n fem
lambda

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ n masc
lamento

lamentablement /ɫam.menˌta.bɫeˈment/ /ɫam.menˌta.βɫeˈmen/ /ɫam.menˌtab.bɫeˈmen/ /ɫəm.mənˌta.βɫəˈmen/ /ɫəm.mənˌtab.bɫəˈmen/ /ɫəm.mənˌtab.bɫəˈment/ adv
lamentablemente

lamentació /ɫa.men.ta.siˈo/ /ɫə.mən.tə.siˈo/ n fem
lamentación

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lament lamenta lamentada lamentades lamentam lamentant lamentar lamentara lamentaran lamentarem lamentaren lamentares lamentareu lamentaria lamentarien lamentaries lamentarà lamentaràs lamentaré lamentaríem lamentaríeu lamentassen lamentasses lamentassin lamentassis lamentat lamentats lamentau lamentava lamentaven lamentaves lamente lamentem lamenten lamentes lamentessen lamentesses lamentessin lamentessis lamenteu lamenti lamentin lamentis lamento lamentà lamentàrem lamentàreu lamentàs lamentàssem lamentàsseu lamentàssim lamentàssiu lamentàvem lamentàveu lamentés lamentéssem lamentésseu lamentéssim lamentéssiu lamentí occ sept val v
lamentar

laminar /ɫa.miˈna/ /ɫa.miˈnaɾ/ /ɫə.miˈna/ /ɫə.miˈnar/ adj
laminar
Format de làmines.

laminar /ɫa.miˈna/ /ɫa.miˈnaɾ/ /ɫə.miˈna/ /ɫə.miˈnar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lamina laminada laminades laminam laminant laminar laminara laminaran laminarem laminaren laminares laminareu laminaria laminarien laminaries laminarà laminaràs laminaré laminaríem laminaríeu laminassen laminasses laminassin laminassis laminat laminats laminau laminava laminaven laminaves lamine laminem laminen lamines laminessen laminesses laminessin laminessis lamineu lamini laminin laminis lamino laminà laminàrem laminàreu laminàs laminàssem laminàsseu laminàssim laminàssiu laminàvem laminàveu laminés laminéssem laminésseu laminéssim laminéssiu laminí lamín occ sept val v
laminar
Reduir a làmines.

lampista /ɫamˈpis.ta/ n neut
electricista

lanceolat /ɫan.se.oˈɫat/ /ɫən.sə.uˈɫat/ adj masc
lanceolado
Amb aspecte de ferro de llança.

landa /ˈɫan.da/ /ˈɫan.də/ n fem
landa

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lantano

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ adj masc
laosiano
Relatiu o pertanyent a Laos, la seva ètnia o la seva llengua.

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ n masc
laosiano
Persona que habita o és originària de Laos.
Persona que pertany a l'ètnia lao, majoritària a Laos.
(només singular) Llengua tai-kadai parlada principalment a Laos.

lapidació /ɫa.pi.ða.siˈo/ /ɫə.pi.ðə.siˈo/ n fem
lapidación

lapidar /ɫa.piˈða/ /ɫa.piˈðaɾ/ /ɫə.piˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lapid lapida lapidada lapidades lapidam lapidant lapidar lapidara lapidaran lapidarem lapidaren lapidares lapidareu lapidaria lapidarien lapidaries lapidarà lapidaràs lapidaré lapidaríem lapidaríeu lapidassen lapidasses lapidassin lapidassis lapidat lapidats lapidau lapidava lapidaven lapidaves lapide lapidem lapiden lapides lapidessen lapidesses lapidessin lapidessis lapideu lapidi lapidin lapidis lapido lapidà lapidàrem lapidàreu lapidàs lapidàssem lapidàsseu lapidàssim lapidàssiu lapidàvem lapidàveu lapidés lapidéssem lapidésseu lapidéssim lapidéssiu lapidí occ sept val v
lapidar

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lapislázuli

laplacià /ɫa.pɫa.siˈa/ /ɫə.pɫə.siˈa/ adj masc
laplaciano
Relatiu o pertanyent a les teories de Pierre-Simon de Laplace.

laplacià /ɫa.pɫa.siˈa/ /ɫə.pɫə.siˈa/ n masc
laplaciano

lapsus /ˈɫap.sus/ n masc
lapsus

lapó /ɫaˈpo/ /ɫəˈpo/ adj masc
lapón
Relatiu o pertanyent a Lapònia.

lapó /ɫaˈpo/ /ɫəˈpo/ n masc
lapón
Persona que habita o és originària de Lapònia.
Llengua baltofinesa pròpia de Lapònia.

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
laringe

laringitis /ɫa.ɾiɲˈd͡ʒi.tis/ /ɫə.ɾiɲˈʒi.tis/ n fem
laringitis

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
larva

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
lasaña

lascar /ɫasˈka/ /ɫasˈkaɾ/ /ɫəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lasc lasca lascada lascades lascam lascant lascar lascara lascaran lascarem lascaren lascares lascareu lascaria lascarien lascaries lascarà lascaràs lascaré lascaríem lascaríeu lascassen lascasses lascassin lascassis lascat lascats lascau lascava lascaven lascaves lasco lascà lascàrem lascàreu lascàs lascàssem lascàsseu lascàssim lascàssiu lascàvem lascàveu lasque lasquem lasquen lasques lasquessen lasquesses lasquessin lasquessis lasqueu lasqui lasquin lasquis lasqués lasquéssem lasquésseu lasquéssim lasquéssiu lasquí occ sept val v
lascar

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
lascivo

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ adj
lateral

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
lateral
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

lateralitat /ɫa.te.ɾa.ɫiˈtat/ /ɫə.tə.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
lateralidad

lateralitzar /ɫa.te.ɾa.ɫiˈd͡za/ /ɫa.te.ɾa.ɫiˈza/ /ɫa.te.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /ɫə.tə.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lateralitz lateralitza lateralitzada lateralitzades lateralitzam lateralitzant lateralitzar lateralitzara lateralitzaran lateralitzarem lateralitzaren lateralitzares lateralitzareu lateralitzaria lateralitzarien lateralitzaries lateralitzarà lateralitzaràs lateralitzaré lateralitzaríem lateralitzaríeu lateralitzassen lateralitzasses lateralitzassin lateralitzassis lateralitzat lateralitzats lateralitzau lateralitzava lateralitzaven lateralitzaves lateralitze lateralitzem lateralitzen lateralitzes lateralitzessen lateralitzesses lateralitzessin lateralitzessis lateralitzeu lateralitzi lateralitzin lateralitzis lateralitzo lateralitzà lateralitzàrem lateralitzàreu lateralitzàs lateralitzàssem lateralitzàsseu lateralitzàssim lateralitzàssiu lateralitzàvem lateralitzàveu lateralitzés lateralitzéssem lateralitzésseu lateralitzéssim lateralitzéssiu lateralitzí occ sept val v
lateralizar

latifundi /ɫa.tiˈfun.di/ /ɫə.tiˈfun.di/ n masc
latifundio

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
latitud

latosòl /ɫa.toˈsɔɫ/ /ɫə.toˈsɔɫ/ /ɫə.tuˈsɔɫ/ n masc
latosol

latrina /laˈtɾi.na/ /ləˈtɾi.nə/ n fem
letrina

lats /ˈɫats/ n masc
lats

laude /ˈɫaw.ðe/ /ˈɫaw.ðə/ n masc
laudo

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
lava

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
lavabo
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
lavanda

lawrenci n masc
laurencio

laxar /ɫakˈsa/ /ɫakˈsaɾ/ /ɫəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lax laxa laxada laxades laxam laxant laxar laxara laxaran laxarem laxaren laxares laxareu laxaria laxarien laxaries laxarà laxaràs laxaré laxaríem laxaríeu laxassen laxasses laxassin laxassis laxat laxats laxau laxava laxaven laxaves laxe laxem laxen laxes laxessen laxesses laxessin laxessis laxeu laxi laxin laxis laxo laxà laxàrem laxàreu laxàs laxàssem laxàsseu laxàssim laxàssiu laxàvem laxàveu laxés laxéssem laxésseu laxéssim laxéssiu laxí occ sept val v
laxar

lay-up n masc
lay up

laïcal /ɫa.iˈkaɫ/ /ɫə.iˈkaɫ/ adj
laical

laïcitat /ɫa.i.siˈtat/ /ɫə.i.siˈtat/ n fem
laicismo

laïcitzar /ɫa.i.siˈd͡za/ /ɫa.i.siˈza/ /ɫa.i.siˈzaɾ/ /ɫə.i.siˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) laïcitz laïcitza laïcitzada laïcitzades laïcitzam laïcitzant laïcitzar laïcitzara laïcitzaran laïcitzarem laïcitzaren laïcitzares laïcitzareu laïcitzaria laïcitzarien laïcitzaries laïcitzarà laïcitzaràs laïcitzaré laïcitzaríem laïcitzaríeu laïcitzassen laïcitzasses laïcitzassin laïcitzassis laïcitzat laïcitzats laïcitzau laïcitzava laïcitzaven laïcitzaves laïcitze laïcitzem laïcitzen laïcitzes laïcitzessen laïcitzesses laïcitzessin laïcitzessis laïcitzeu laïcitzi laïcitzin laïcitzis laïcitzo laïcitzà laïcitzàrem laïcitzàreu laïcitzàs laïcitzàssem laïcitzàsseu laïcitzàssim laïcitzàssiu laïcitzàvem laïcitzàveu laïcitzés laïcitzéssem laïcitzésseu laïcitzéssim laïcitzéssiu laïcitzí occ sept val v
laicizar

lecte /ˈɫɛk.te/ /ˈɫɛk.tə/ n masc
lecto

lectiu /ɫekˈtiw/ /ɫəkˈtiw/ adj masc
lectivo

lectoescriptura /ˌɫek.to.es.kɾipˈtu.ɾa/ /ˌɫɛk.tos.kɾipˈtu.ɾə/ /ˌɫɛk.tus.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
lecto-escritura

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
lector

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
lector
Persona que llegeix tot sol en silenci.
Professor de llengua estrangera, que és nadiu de la llengua que ensenya.

lectorat n masc
lectorado

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
lectura

lectura eficaç n fem
lectura eficaz

lectura labial n fem
lectura labial

lectura lletrejada n fem
deletreo
Acció de dir el nom de cada lletra d’una paraula.

lectura primerenca n fem
lectura precoz

lectura tàctil n fem
lectura táctil

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
legal

legalitzar /ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /ɫe.ɣa.ɫiˈza/ /ɫe.ɣa.ɫiˈzaɾ/ /ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) legalitz legalitza legalitzada legalitzades legalitzam legalitzant legalitzar legalitzara legalitzaran legalitzarem legalitzaren legalitzares legalitzareu legalitzaria legalitzarien legalitzaries legalitzarà legalitzaràs legalitzaré legalitzaríem legalitzaríeu legalitzassen legalitzasses legalitzassin legalitzassis legalitzat legalitzats legalitzau legalitzava legalitzaven legalitzaves legalitze legalitzem legalitzen legalitzes legalitzessen legalitzesses legalitzessin legalitzessis legalitzeu legalitzi legalitzin legalitzis legalitzo legalitzà legalitzàrem legalitzàreu legalitzàs legalitzàssem legalitzàsseu legalitzàssim legalitzàssiu legalitzàvem legalitzàveu legalitzés legalitzéssem legalitzésseu legalitzéssim legalitzéssiu legalitzí occ sept val v
legalizar

legalment /ɫeˌɣaɫˈmen/ /ɫeˌɣaɫˈment/ /ɫəˌɣaɫˈmen/ /ɫəˌɣaɫˈment/ adv
legalmente

legionari /ɫe.d͡ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫe.ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫə.ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫə.ʒi.uˈna.ɾi/ adj masc
legionario
Relatiu o pertanyent a una legió.

legionari /ɫe.d͡ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫe.ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫə.ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫə.ʒi.uˈna.ɾi/ n masc
legionario
Integrant d'una legió.

legislació educativa n fem
legislación educativa

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) legisl legisla legislada legislades legislam legislant legislar legislara legislaran legislarem legislaren legislares legislareu legislaria legislarien legislaries legislarà legislaràs legislaré legislaríem legislaríeu legislassen legislasses legislassin legislassis legislat legislats legislau legislava legislaven legislaves legisle legislem legislen legisles legislessen legislesses legislessin legislessis legisleu legisli legislin legislis legislo legislà legislàrem legislàreu legislàs legislàssem legislàsseu legislàssim legislàssiu legislàvem legislàveu legislés legisléssem legislésseu legisléssim legisléssiu legislí occ sept val v
legislar

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
legislativo

legislatura /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtu.ɾa/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtu.ɾa/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtu.ɾə/ n masc
legislatura

legitimar /ɫe.d͡ʒi.tiˈma/ /ɫe.d͡ʒi.tiˈmaɾ/ /ɫe.ʒi.tiˈma/ /ɫə.ʒi.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) legitim legitima legitimada legitimades legitimam legitimant legitimar legitimara legitimaran legitimarem legitimaren legitimares legitimareu legitimaria legitimarien legitimaries legitimarà legitimaràs legitimaré legitimaríem legitimaríeu legitimassen legitimasses legitimassin legitimassis legitimat legitimats legitimau legitimava legitimaven legitimaves legitime legitimem legitimen legitimes legitimessen legitimesses legitimessin legitimessis legitimeu legitimi legitimin legitimis legitimo legitimà legitimàrem legitimàreu legitimàs legitimàssem legitimàsseu legitimàssim legitimàssiu legitimàvem legitimàveu legitimés legitiméssem legitimésseu legitiméssim legitiméssiu legitimí occ sept val v
legitimar
Fer legítim allò que no ho era.
Justificar alguna cosa conforme a les lleis.

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
legión

legítim /ɫeˈd͡ʒi.tim/ /ɫeˈʒi.tim/ /ɫəˈʒi.tim/ adj masc
legítimo

lek /ˈɫɛk/ n masc
lek

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
lema
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.
(filologia) Unitat lèxica de l'entrada d'un diccionari representada per la forma canònica del lexema.
(filosofia, matemàtiques) Proposició prèvia per a demostrar una altra proposició o teorema.

lematitzar /ɫe.ma.tiˈd͡za/ /ɫe.ma.tiˈza/ /ɫe.ma.tiˈzaɾ/ /ɫə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lematitz lematitza lematitzada lematitzades lematitzam lematitzant lematitzar lematitzara lematitzaran lematitzarem lematitzaren lematitzares lematitzareu lematitzaria lematitzarien lematitzaries lematitzarà lematitzaràs lematitzaré lematitzaríem lematitzaríeu lematitzassen lematitzasses lematitzassin lematitzassis lematitzat lematitzats lematitzau lematitzava lematitzaven lematitzaves lematitze lematitzem lematitzen lematitzes lematitzessen lematitzesses lematitzessin lematitzessis lematitzeu lematitzi lematitzin lematitzis lematitzo lematitzà lematitzàrem lematitzàreu lematitzàs lematitzàssem lematitzàsseu lematitzàssim lematitzàssiu lematitzàvem lematitzàveu lematitzés lematitzéssem lematitzésseu lematitzéssim lematitzéssiu lematitzí occ sept val v
lematizar

lempira /ɫemˈpi.ɾa/ /ɫəmˈpi.ɾə/ n masc
lempira

lenificar /ɫe.ni.fiˈka/ /ɫe.ni.fiˈkaɾ/ /ɫə.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lenific lenifica lenificada lenificades lenificam lenificant lenificar lenificara lenificaran lenificarem lenificaren lenificares lenificareu lenificaria lenificarien lenificaries lenificarà lenificaràs lenificaré lenificaríem lenificaríeu lenificassen lenificasses lenificassin lenificassis lenificat lenificats lenificau lenificava lenificaven lenificaves lenifico lenificà lenificàrem lenificàreu lenificàs lenificàssem lenificàsseu lenificàssim lenificàssiu lenificàvem lenificàveu lenifique lenifiquem lenifiquen lenifiques lenifiquessen lenifiquesses lenifiquessin lenifiquessis lenifiqueu lenifiqui lenifiquin lenifiquis lenifiqués lenifiquéssem lenifiquésseu lenifiquéssim lenifiquéssiu lenifiquí occ sept val v
lenificar

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
lento
Que es mou molt a poc a poc.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ n fem
lente
Vidre polit que altera la visió a través d'ell.

lent de contacte n fem
lente de contacto

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
lentamente despacio

lenticel·la /ɫen.tiˈsɛɫ.ɫa/ /ɫən.tiˈsɛɫ.ɫə/ n fem
lenticela
Òrgan que permet l'intercanvi gasos entre la atmosfera i els teixits interns de les plantes.

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
lentitud

leotards /ɫe.oˈtars/ /ɫe.oˈtaɾts/ /ɫə.oˈtaɾs/ /ɫə.uˈtars/ n masc
leotardos

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
lepra

leprós /ɫeˈpɾos/ /ɫəˈpɾos/ adj masc
leproso

leptorí /ɫep.toˈri/ /ɫəp.toˈri/ /ɫəp.tuˈri/ adj masc
leptorrino

leptosòl /ɫep.toˈsɔɫ/ /ɫəp.toˈsɔɫ/ /ɫəp.tuˈsɔɫ/ n masc
leptosol

leri-leri /ˌɫɛ.ɾiˈɫɛ.ɾi/ adv
a punto de
Molt pròxim, a punt d’esdevenir.
en un tris
(tarragoní, penedesenc) En perill de mort.

les /las/ /ɫes/ /ɫəs/ /ˈɫes/ /ˈɫəs/ /ˈɫɛs/ lesos adj
leso
(dret) Que ha rebut alguna mena d'insult o deshonor.
(dret) Que ha estat ferit.

les /las/ /ɫes/ /ɫəs/ /ˈɫes/ /ˈɫəs/ /ˈɫɛs/ article
las
Article determinat femení plural que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

les /las/ /ɫes/ /ɫəs/ /ˈɫes/ /ˈɫəs/ /ˈɫɛs/ pronoun
las
Acusatiu del femení plural del pronom personal elles.

lesbi /ˈɫɛz.bi/ lèsbia adj masc
lesbio

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
lesbiana

lesbianisme /ɫez.bi.aˈniz.me/ /ɫəz.bi.əˈniz.mə/ n masc
lesbianismo

lesbianitzar /ɫez.bi.a.niˈzaɾ/ /ɫez.βi.a.niˈd͡za/ /ɫez.βi.a.niˈza/ /ɫəz.bi.ə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lesbianitz lesbianitza lesbianitzada lesbianitzades lesbianitzam lesbianitzant lesbianitzar lesbianitzara lesbianitzaran lesbianitzarem lesbianitzaren lesbianitzares lesbianitzareu lesbianitzaria lesbianitzarien lesbianitzaries lesbianitzarà lesbianitzaràs lesbianitzaré lesbianitzaríem lesbianitzaríeu lesbianitzassen lesbianitzasses lesbianitzassin lesbianitzassis lesbianitzat lesbianitzats lesbianitzau lesbianitzava lesbianitzaven lesbianitzaves lesbianitze lesbianitzem lesbianitzen lesbianitzes lesbianitzessen lesbianitzesses lesbianitzessin lesbianitzessis lesbianitzeu lesbianitzi lesbianitzin lesbianitzis lesbianitzo lesbianitzà lesbianitzàrem lesbianitzàreu lesbianitzàs lesbianitzàssem lesbianitzàsseu lesbianitzàssim lesbianitzàssiu lesbianitzàvem lesbianitzàveu lesbianitzés lesbianitzéssem lesbianitzésseu lesbianitzéssim lesbianitzéssiu lesbianitzí occ sept val v
lesbianizar

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
lesbiano

lesbofòbia /ɫez.boˈfɔ.bi.a/ /ɫəz.boˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.βi.ə/ n fem
lesbofobia

lesionar /ɫe.si.oˈna/ /ɫe.si.oˈnaɾ/ /ɫə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lesion lesiona lesionada lesionades lesionam lesionant lesionar lesionara lesionaran lesionarem lesionaren lesionares lesionareu lesionaria lesionarien lesionaries lesionarà lesionaràs lesionaré lesionaríem lesionaríeu lesionassen lesionasses lesionassin lesionassis lesionat lesionats lesionau lesionava lesionaven lesionaves lesione lesionem lesionen lesiones lesionessen lesionesses lesionessin lesionessis lesioneu lesioni lesionin lesionis lesiono lesionà lesionàrem lesionàreu lesionàs lesionàssem lesionàsseu lesionàssim lesionàssiu lesionàvem lesionàveu lesionés lesionéssem lesionésseu lesionéssim lesionéssiu lesioní occ sept val v
lesionar

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
lesión

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
letal

letalitat /ɫe.ta.ɫiˈtat/ /ɫə.tə.ɫiˈtat/ n fem
letalidad
(neologisme, medicina) Qualitat de letal.

letalment /ɫeˌtaɫˈmen/ /ɫeˌtaɫˈment/ /ɫəˌtaɫˈmen/ /ɫəˌtaɫˈment/ adv
letalmente

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
letargia letargo

letó /ɫəˈto/ adj masc
letón
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
letón
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leu /ˈɫɛw/ n masc
leu

leucorrea /ɫew.koˈre.a/ /ɫəw.koˈre.ə/ /ɫəw.kuˈre.ə/ n fem
leucorrea

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
leucemia

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
leucocito

lev /ˈɫɛf/ n masc
lev

levigar /ɫe.viˈɣaɾ/ /ɫe.βiˈɣa/ /ɫə.viˈɣa/ /ɫə.βiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) levig leviga levigada levigades levigam levigant levigar levigara levigaran levigarem levigaren levigares levigareu levigaria levigarien levigaries levigarà levigaràs levigaré levigaríem levigaríeu levigassen levigasses levigassin levigassis levigat levigats levigau levigava levigaven levigaves levigo levigue leviguem leviguen levigues leviguessen leviguesses leviguessin leviguessis levigueu levigui leviguin leviguis levigués leviguéssem leviguésseu leviguéssim leviguéssiu leviguí levigà levigàrem levigàreu levigàs levigàssem levigàsseu levigàssim levigàssiu levigàvem levigàveu occ sept val v
levigar

levitar /ɫe.viˈtaɾ/ /ɫe.βiˈta/ /ɫə.viˈta/ /ɫə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) levit levita levitada levitades levitam levitant levitar levitara levitaran levitarem levitaren levitares levitareu levitaria levitarien levitaries levitarà levitaràs levitaré levitaríem levitaríeu levitassen levitasses levitassin levitassis levitat levitats levitau levitava levitaven levitaves levite levitem leviten levites levitessen levitesses levitessin levitessis leviteu leviti levitin levitis levito levità levitàrem levitàreu levitàs levitàssem levitàsseu levitàssim levitàssiu levitàvem levitàveu levités levitéssem levitésseu levitéssim levitéssiu levití occ sept val v
levitar

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
lexema

lexicalització /ɫek.si.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫek.si.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫək.si.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
lexicalización

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
lexicografía

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ adj masc
lexicográfico

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
lexicología

lexicó /ɫek.siˈko/ /ɫək.siˈko/ n masc
lexicón

li /ɫi/ pronoun
le

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
libación

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ adj masc
libanés
Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ n masc
libanés
Persona que habita o és originària del Líban.

libel /ɫiˈβɛɫ/ n masc
libelo
La certificació que presentaven els libel·làtics.
Petició, pediment, memorial.

libel·lista /ɫi.beɫˈɫis.ta/ /ɫi.beɫˈɫis.te/ /ɫi.bəɫˈɫis.tə/ /ɫi.βeˈɫis.ta/ /ɫi.βeˈɫis.te/ /ɫi.βəɫˈɫis.tə/ /ɫi.βəˈɫis.tə/ n neut
libelista

libel·làtic /ɫi.βeɫˈɫa.tik/ /ɫi.βəɫˈɫa.tik/ adj masc
libelático
S'aplicava als cristians que per deslliurar-se de les persecucions, treien certificats d'haver obeït els decrets dels emperadors.

liberal /ɫi.beˈɾaɫ/ /ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
liberal

liberalitzar /ɫi.be.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.βe.ɾa.ɫiˈd͡za/ /ɫi.βe.ɾa.ɫiˈza/ /ɫi.βə.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) liberalitz liberalitza liberalitzada liberalitzades liberalitzam liberalitzant liberalitzar liberalitzara liberalitzaran liberalitzarem liberalitzaren liberalitzares liberalitzareu liberalitzaria liberalitzarien liberalitzaries liberalitzarà liberalitzaràs liberalitzaré liberalitzaríem liberalitzaríeu liberalitzassen liberalitzasses liberalitzassin liberalitzassis liberalitzat liberalitzats liberalitzau liberalitzava liberalitzaven liberalitzaves liberalitze liberalitzem liberalitzen liberalitzes liberalitzessen liberalitzesses liberalitzessin liberalitzessis liberalitzeu liberalitzi liberalitzin liberalitzis liberalitzo liberalitzà liberalitzàrem liberalitzàreu liberalitzàs liberalitzàssem liberalitzàsseu liberalitzàssim liberalitzàssiu liberalitzàvem liberalitzàveu liberalitzés liberalitzéssem liberalitzésseu liberalitzéssim liberalitzéssiu liberalitzí occ sept val v
liberalizar

liberalment /ɫi.beˌɾaɫˈment/ /ɫi.bəˌɾaɫˈmen/ /ɫi.bəˌɾaɫˈment/ /ɫi.βeˌɾaɫˈmen/ /ɫi.βəˌɾaɫˈmen/ adv
liberalmente

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ adj masc
liberiano
Relatiu o pertanyent a Libèria.

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ n masc
liberiano
Persona que habita o és originària de Libèria.

libi adj masc
libio
Relatiu o pertanyent a Líbia o la seva llengua.

libi n masc
libio
Persona que habita o és originària de Líbia.

libidinosament /ɫi.bi.ðiˌno.zaˈment/ /ɫi.bi.ðiˌno.zəˈmen/ /ɫi.bi.ðiˌno.zəˈment/ /ɫi.βi.ðiˌno.zaˈmen/ /ɫi.βi.ðiˌno.zəˈmen/ adv
libidinosamente

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
libélula

licitador /ɫi.si.taˈðo/ /ɫi.si.taˈðoɾ/ /ɫi.si.təˈðo/ n masc
licitador

licitar /ɫi.siˈta/ /ɫi.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) licit licita licitada licitades licitam licitant licitar licitara licitaran licitarem licitaren licitares licitareu licitaria licitarien licitaries licitarà licitaràs licitaré licitaríem licitaríeu licitassen licitasses licitassin licitassis licitat licitats licitau licitava licitaven licitaves licite licitem liciten licites licitessen licitesses licitessin licitessis liciteu liciti licitin licitis licito licità licitàrem licitàreu licitàs licitàssem licitàsseu licitàssim licitàssiu licitàvem licitàveu licités licitéssem licitésseu licitéssim licitéssiu licití occ sept val v
licitar

licor /ɫiˈkor/ n masc
licor

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
liderato

liftar /ɫifˈta/ /ɫifˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lift lifta liftada liftades liftam liftant liftar liftara liftaran liftarem liftaren liftares liftareu liftaria liftarien liftaries liftarà liftaràs liftaré liftaríem liftaríeu liftassen liftasses liftassin liftassis liftat liftats liftau liftava liftaven liftaves lifte liftem liften liftes liftessen liftesses liftessin liftessis lifteu lifti liftin liftis lifto liftà liftàrem liftàreu liftàs liftàssem liftàsseu liftàssim liftàssiu liftàvem liftàveu liftés liftéssem liftésseu liftéssim liftéssiu liftí occ sept val v
liftar

liftat /lifˈtat/ adj masc
liftado

lignificar /ɫiŋ.ni.fiˈka/ /ɫiɡ.ni.fiˈka/ /ɫiɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lignific lignifica lignificada lignificades lignificam lignificant lignificar lignificara lignificaran lignificarem lignificaren lignificares lignificareu lignificaria lignificarien lignificaries lignificarà lignificaràs lignificaré lignificaríem lignificaríeu lignificassen lignificasses lignificassin lignificassis lignificat lignificats lignificau lignificava lignificaven lignificaves lignifico lignificà lignificàrem lignificàreu lignificàs lignificàssem lignificàsseu lignificàssim lignificàssiu lignificàvem lignificàveu lignifique lignifiquem lignifiquen lignifiques lignifiquessen lignifiquesses lignifiquessin lignifiquessis lignifiqueu lignifiqui lignifiquin lignifiquis lignifiqués lignifiquéssem lignifiquésseu lignifiquéssim lignifiquéssiu lignifiquí occ sept val v
lignificar

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
lila

lilaina /ɫiˈɫaj.na/ /ɫiˈɫaj.nə/ n fem
lilaila

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
lila

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
linfa

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
linfoma

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
linfocito

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
limitación

limitació en l'activitat n fem
limitación en la actividad

limitadament /ɫi.miˌta.ðaˈmen/ /ɫi.miˌta.ðaˈment/ /ɫi.miˌta.ðəˈmen/ /ɫi.miˌta.ðəˈment/ adv
limitadamente

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) limit limita limitada limitades limitam limitant limitar limitara limitaran limitarem limitaren limitares limitareu limitaria limitarien limitaries limitarà limitaràs limitaré limitaríem limitaríeu limitassen limitasses limitassin limitassis limitat limitats limitau limitava limitaven limitaves limite limitem limiten limites limitessen limitesses limitessin limitessis limiteu limiti limitin limitis limito limità limitàrem limitàreu limitàs limitàssem limitàsseu limitàssim limitàssiu limitàvem limitàveu limités limitéssem limitésseu limitéssim limitéssiu limití occ sept val v
limitar
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.
(metafòricament) Cenyir, abreviar, coartar.

limitat /li.miˈtat/ adj masc
limitado
que té uns límits

limítrof /ɫiˈmi.tɾof/ /ɫiˈmi.tɾuf/ adj masc
limítrofe

lineal /ɫi.neˈaɫ/ adj
lineal

linear /ɫi.neˈa/ /ɫi.neˈar/ /ɫi.neˈaɾ/ adj
linear
(botànica) De fulla llarga i estreta.

linebacker n neut
apoyador

linebacker exterior n neut
apoyador exterior

linebacker interior n neut
apoyador interior

lingala /liŋˈɡa.la/ /liŋˈɡa.ɫə/ n masc
lingala

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
lingote

lingüicidi /ɫiŋ.ɡwiˈsi.ði/ n masc
lingüicidio

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
lingüístico

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
lingüística
Disciplina que estudia el llenguatge.

lingüísticament /ɫiŋˌɡwis.ti.kaˈmen/ /ɫiŋˌɡwis.ti.kaˈment/ /ɫiŋˌɡwis.ti.kəˈmen/ /ɫiŋˌɡwis.ti.kəˈment/ adv
lingüísticamente

links n masc
links

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
lince

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) linx linxa linxada linxades linxam linxant linxar linxara linxaran linxarem linxaren linxares linxareu linxaria linxarien linxaries linxarà linxaràs linxaré linxaríem linxaríeu linxassen linxasses linxassin linxassis linxat linxats linxau linxava linxaven linxaves linxe linxem linxen linxes linxessen linxesses linxessin linxessis linxeu linxi linxin linxis linxo linxà linxàrem linxàreu linxàs linxàssem linxàsseu linxàssim linxàssiu linxàvem linxàveu linxés linxéssem linxésseu linxéssim linxéssiu linxí occ sept val v
linchar

linòleum /ɫiˈnɔ.ɫe.um/ /ɫiˈnɔ.ɫə.um/ n masc
linóleo

liofilitzar /ɫi.o.fi.ɫiˈd͡za/ /ɫi.o.fi.ɫiˈza/ /ɫi.o.fi.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.u.fi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) liofilitz liofilitza liofilitzada liofilitzades liofilitzam liofilitzant liofilitzar liofilitzara liofilitzaran liofilitzarem liofilitzaren liofilitzares liofilitzareu liofilitzaria liofilitzarien liofilitzaries liofilitzarà liofilitzaràs liofilitzaré liofilitzaríem liofilitzaríeu liofilitzassen liofilitzasses liofilitzassin liofilitzassis liofilitzat liofilitzats liofilitzau liofilitzava liofilitzaven liofilitzaves liofilitze liofilitzem liofilitzen liofilitzes liofilitzessen liofilitzesses liofilitzessin liofilitzessis liofilitzeu liofilitzi liofilitzin liofilitzis liofilitzo liofilitzà liofilitzàrem liofilitzàreu liofilitzàs liofilitzàssem liofilitzàsseu liofilitzàssim liofilitzàssiu liofilitzàvem liofilitzàveu liofilitzés liofilitzéssem liofilitzésseu liofilitzéssim liofilitzéssiu liofilitzí occ sept val v
liofilizar

lionès /ɫi.oˈnes/ /ɫi.oˈnəs/ /ɫi.uˈnɛs/ adj masc
lionés
Relatiu o pertanyent a Lió.

lionès /ɫi.oˈnes/ /ɫi.oˈnəs/ /ɫi.uˈnɛs/ n masc
lionés
Persona que habita o és originària de Lió.

lipoma /ɫiˈpo.ma/ /ɫiˈpo.mə/ n masc
lipoma

lipòtids /ɫiˈpɔ.tits/ n masc
lipótidos

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
liquen

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) liquid liquida liquidada liquidades liquidam liquidant liquidar liquidara liquidaran liquidarem liquidaren liquidares liquidareu liquidaria liquidarien liquidaries liquidarà liquidaràs liquidaré liquidaríem liquidaríeu liquidassen liquidasses liquidassin liquidassis liquidat liquidats liquidau liquidava liquidaven liquidaves liquide liquidem liquiden liquides liquidessen liquidesses liquidessin liquidessis liquideu liquidi liquidin liquidis liquido liquidà liquidàrem liquidàreu liquidàs liquidàssem liquidàsseu liquidàssim liquidàssiu liquidàvem liquidàveu liquidés liquidéssem liquidésseu liquidéssim liquidéssiu liquidí occ sept val v
liquidar
Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
Tancar un compte, referit en especial als comptes bancaris.
Resoldre un deute pendent.
(figuradament) Resoldre una qüestió pendent.

liqüefacció /li.kwe.fak.siˈo/ /li.kwə.fək.siˈo/ n fem
licuefacción

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
lira
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

liró /ɫiˈɾo/ n masc
lirón

lis /ˈɫis/ n masc
lis
Flor de lis, en heràldica, representació de la flor de lliri.

lisboeta /ɫiz.boˈe.ta/ /ɫiz.boˈə.tə/ /ɫiz.buˈɛ.tə/ adj neut
lisboeta
Relatiu o pertanyent a Lisboa.

lisboeta /ɫiz.boˈe.ta/ /ɫiz.boˈə.tə/ /ɫiz.buˈɛ.tə/ n neut
lisboeta
Persona que habita o és originària de Lisboa.

lisosoma /ɫi.zoˈzo.ma/ /ɫi.zoˈzo.mə/ /ɫi.zuˈzo.mə/ n masc
lisosoma

litas /ˈɫi.tas/ n masc
litas

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
literal

literalment /ɫi.teˌɾaɫˈmen/ /ɫi.teˌɾaɫˈment/ /ɫi.təˌɾaɫˈmen/ /ɫi.təˌɾaɫˈment/ adv
literalmente

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
literario

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
literatura

literatura infantil i juvenil n fem
literatura infantil y juvenil

literatura popular /ɫi.tə.ɾəˌtu.ɾə n fem
literatura popular

literàriament /ɫi.teˌɾa.ɾi.aˈmen/ /ɫi.teˌɾa.ɾi.aˈment/ /ɫi.təˌɾa.ɾi.əˈmen/ /ɫi.təˌɾa.ɾi.əˈment/ adv
literariamente

liti n masc
litio

litigar /ɫi.tiˈɣa/ /ɫi.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) litig litiga litigada litigades litigam litigant litigar litigara litigaran litigarem litigaren litigares litigareu litigaria litigarien litigaries litigarà litigaràs litigaré litigaríem litigaríeu litigassen litigasses litigassin litigassis litigat litigats litigau litigava litigaven litigaves litigo litigue litiguem litiguen litigues litiguessen litiguesses litiguessin litiguessis litigueu litigui litiguin litiguis litigués litiguéssem litiguésseu litiguéssim litiguéssiu litiguí litigà litigàrem litigàreu litigàs litigàssem litigàsseu litigàssim litigàssiu litigàvem litigàveu occ sept val v
litigar

litigi /ɫiˈti.d͡ʒi/ /ɫiˈti.ʒi/ n masc
litigio

litigiosament /ɫi.ti.d͡ʒiˌo.zaˈmen/ /ɫi.ti.d͡ʒiˌo.zaˈment/ /ɫi.ti.ʒiˌo.zaˈmen/ /ɫi.ti.ʒiˌo.zəˈmen/ /ɫi.ti.ʒiˌo.zəˈment/ adv
litigiosamente

litografiar /ɫi.to.ɣɾa.fiˈa/ /ɫi.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ɫi.to.ɣɾə.fiˈa/ /ɫi.tu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) litografia litografiada litografiades litografiam litografiant litografiar litografiara litografiaran litografiarem litografiaren litografiares litografiareu litografiaria litografiarien litografiaries litografiarà litografiaràs litografiaré litografiaríem litografiaríeu litografiassen litografiasses litografiassin litografiassis litografiat litografiats litografiau litografiava litografiaven litografiaves litografie litografiem litografien litografies litografiessen litografiesses litografiessin litografiessis litografieu litografii litografio litografià litografiàrem litografiàreu litografiàs litografiàssem litografiàsseu litografiàssim litografiàssiu litografiàvem litografiàveu litografiés litografiéssem litografiésseu litografiéssim litografiéssiu litografií litografiï litografiïn litografiïs occ sept val v
litografiar

litogràficament /ɫi.toˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /ɫi.toˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ɫi.toˌɣɾa.fi.kəˈment/ /ɫi.tuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
litograficamente

litoral /li.toˈɾaɫ/ /ɫi.tuˈɾaɫ/ adj
litoral

litosòl /ɫi.toˈsɔɫ/ /ɫi.tuˈsɔɫ/ n masc
litosol

lituà adj masc
lituano
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
lituano
Individu de Lituània.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
liturgia

litúrgic /ɫiˈtur.ʒik/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒik/ adj masc
litúrgico

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livermorio

lixisòl /ɫik.siˈsɔɫ/ n masc
lixisol

lixiviar /ɫik.si.viˈa/ /ɫik.si.viˈaɾ/ /ɫik.si.βiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lixivia lixiviada lixiviades lixiviam lixiviant lixiviar lixiviara lixiviaran lixiviarem lixiviaren lixiviares lixiviareu lixiviaria lixiviarien lixiviaries lixiviarà lixiviaràs lixiviaré lixiviaríem lixiviaríeu lixiviassen lixiviasses lixiviassin lixiviassis lixiviat lixiviats lixiviau lixiviava lixiviaven lixiviaves lixivie lixiviem lixivien lixivies lixiviessen lixiviesses lixiviessin lixiviessis lixivieu lixivii lixivio lixivià lixiviàrem lixiviàreu lixiviàs lixiviàssem lixiviàsseu lixiviàssim lixiviàssiu lixiviàvem lixiviàveu lixiviés lixiviéssem lixiviésseu lixiviéssim lixiviéssiu lixivií lixiviï lixiviïn lixiviïs occ sept val v
lixiviar

llac n masc
lago

llacor /ʎaˈko/ /ʎaˈkoɾ/ /ʎəˈko/ n fem
légamo
Llot enganxós.

llacuna /ʎaˈku.na/ /ʎəˈku.nə/ n fem
laguna

lladradissa /ʎa.ðɾaˈði.sa/ /ʎə.ðɾəˈði.sə/ n fem
ladridos

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladr lladra lladrada lladrades lladram lladrant lladrar lladrara lladraran lladrarem lladraren lladrares lladrareu lladraria lladrarien lladraries lladrarà lladraràs lladraré lladraríem lladraríeu lladrassen lladrasses lladrassin lladrassis lladrat lladrats lladrau lladrava lladraven lladraves lladre lladrem lladren lladres lladressen lladresses lladressin lladressis lladreu lladri lladrin lladris lladro lladrà lladràrem lladràreu lladràs lladràssem lladràsseu lladràssim lladràssiu lladràvem lladràveu lladrés lladréssem lladrésseu lladréssim lladréssiu lladrí occ sept val v
ladrar
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
ladrón

lladregada /ʎa.ðɾeˈɣa.ða/ /ʎə.ðɾəˈɣa.ðə/ n fem
ladronesca
(despectiu) Conjunt, grup de lladres.
latrocinio
(col·loquial) Acció pròpia d’un lladre.

lladreguejar /ʎa.ðɾe.ɣeˈd͡ʒa/ /ʎa.ðɾe.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.ðɾe.ɣeˈʒa/ /ʎə.ðɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /ʎə.ðɾə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladreguege lladreguegem lladreguegen lladregueges lladreguegessen lladreguegesses lladreguegessin lladreguegessis lladreguegeu lladreguegi lladreguegin lladreguegis lladreguegés lladreguegéssem lladreguegésseu lladreguegéssim lladreguegéssiu lladreguegí lladregueig lladregueja lladreguejada lladreguejades lladreguejam lladreguejant lladreguejar lladreguejara lladreguejaran lladreguejarem lladreguejaren lladreguejares lladreguejareu lladreguejaria lladreguejarien lladreguejaries lladreguejarà lladreguejaràs lladreguejaré lladreguejaríem lladreguejaríeu lladreguejassen lladreguejasses lladreguejassin lladreguejassis lladreguejat lladreguejats lladreguejau lladreguejava lladreguejaven lladreguejaves lladreguejo lladreguejà lladreguejàrem lladreguejàreu lladreguejàs lladreguejàssem lladreguejàsseu lladreguejàssim lladreguejàssiu lladreguejàvem lladreguejàveu occ sept val v
ladronear

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
ladrido

lladró /ʎaˈðɾo/ /ʎəˈðɾo/ n masc
sifón

llaga /ˈʎa.ɣa/ /ˈʎa.ɣə/ n fem
llaga

llagar /ʎaˈɣa/ /ʎaˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llag llaga llagada llagades llagam llagant llagar llagara llagaran llagarem llagaren llagares llagareu llagaria llagarien llagaries llagarà llagaràs llagaré llagaríem llagaríeu llagassen llagasses llagassin llagassis llagat llagats llagau llagava llagaven llagaves llago llague llaguem llaguen llagues llaguessen llaguesses llaguessin llaguessis llagueu llagui llaguin llaguis llagués llaguéssem llaguésseu llaguéssim llaguéssiu llaguí llagà llagàrem llagàreu llagàs llagàssem llagàsseu llagàssim llagàssiu llagàvem llagàveu occ sept val v
llagar

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
langosta
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).
Crustaci marí de l’ordre dels decàpodes, d’antenes llargues i fortes, molt apreciat en gastronomia (Palinurus elephas).

llagoter /ʎa.ɣoˈte/ /ʎa.ɣoˈteɾ/ /ʎə.ɣoˈte/ /ʎə.ɣuˈte/ adj masc
lisonjeador

llagrimejar /ʎa.ɣɾi.meˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.ɣɾi.meˈʒa/ /ʎə.ɣɾi.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llagrimege llagrimegem llagrimegen llagrimeges llagrimegessen llagrimegesses llagrimegessin llagrimegessis llagrimegeu llagrimegi llagrimegin llagrimegis llagrimegés llagrimegéssem llagrimegésseu llagrimegéssim llagrimegéssiu llagrimegí llagrimeig llagrimeja llagrimejada llagrimejades llagrimejam llagrimejant llagrimejar llagrimejara llagrimejaran llagrimejarem llagrimejaren llagrimejares llagrimejareu llagrimejaria llagrimejarien llagrimejaries llagrimejarà llagrimejaràs llagrimejaré llagrimejaríem llagrimejaríeu llagrimejassen llagrimejasses llagrimejassin llagrimejassis llagrimejat llagrimejats llagrimejau llagrimejava llagrimejaven llagrimejaves llagrimejo llagrimejà llagrimejàrem llagrimejàreu llagrimejàs llagrimejàssem llagrimejàsseu llagrimejàssim llagrimejàssiu llagrimejàvem llagrimejàveu occ sept val v
lagrimear

llagut /ʎəˈɣut/ n masc
chalupa

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
llama
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamborda /ʎamˈboɾ.ða/ /ʎəmˈbor.də/ n fem
adoquín
Llosa quadrilonga per lligar els empedrats.
venora
Filada de distància en distància en els recs per a que serveixi de senyal als qui hagin d'escurar.

llambregar /ʎam.bɾeˈɣa/ /ʎam.bɾeˈɣaɾ/ /ʎəm.bɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llambreg llambrega llambregada llambregades llambregam llambregant llambregar llambregara llambregaran llambregarem llambregaren llambregares llambregareu llambregaria llambregarien llambregaries llambregarà llambregaràs llambregaré llambregaríem llambregaríeu llambregassen llambregasses llambregassin llambregassis llambregat llambregats llambregau llambregava llambregaven llambregaves llambrego llambregue llambreguem llambreguen llambregues llambreguessen llambreguesses llambreguessin llambreguessis llambregueu llambregui llambreguin llambreguis llambregués llambreguéssem llambreguésseu llambreguéssim llambreguéssiu llambreguí llambregà llambregàrem llambregàreu llambregàs llambregàssem llambregàsseu llambregàssim llambregàssiu llambregàvem llambregàveu occ sept val v
ojear

llambrejar /ʎam.bɾeˈd͡ʒa/ /ʎam.bɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎam.bɾeˈʒa/ /ʎəm.bɾəˈd͡ʒa/ /ʎəm.bɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llambrege llambregem llambregen llambreges llambregessen llambregesses llambregessin llambregessis llambregeu llambregi llambregin llambregis llambregés llambregéssem llambregésseu llambregéssim llambregéssiu llambregí llambreig llambreja llambrejada llambrejades llambrejam llambrejant llambrejar llambrejara llambrejaran llambrejarem llambrejaren llambrejares llambrejareu llambrejaria llambrejarien llambrejaries llambrejarà llambrejaràs llambrejaré llambrejaríem llambrejaríeu llambrejassen llambrejasses llambrejassin llambrejassis llambrejat llambrejats llambrejau llambrejava llambrejaven llambrejaves llambrejo llambrejà llambrejàrem llambrejàreu llambrejàs llambrejàssem llambrejàsseu llambrejàssim llambrejàssiu llambrejàvem llambrejàveu occ val v
reverberar

llambrenc /ʎamˈbɾeŋ/ /ʎamˈbɾeŋk/ /ʎəmˈbɾəŋk/ /ʎəmˈbɾɛŋ/ /ʎəmˈbɾɛŋk/ adj masc
espabilado

llambroixar /ʎam.bɾojˈʃa/ /ʎam.bɾojˈʃaɾ/ /ʎam.bɾoˈʃa/ /ʎəm.bɾoˈʃa/ /ʎəm.bɾuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llambroix llambroixa llambroixada llambroixades llambroixam llambroixant llambroixar llambroixara llambroixaran llambroixarem llambroixaren llambroixares llambroixareu llambroixaria llambroixarien llambroixaries llambroixarà llambroixaràs llambroixaré llambroixaríem llambroixaríeu llambroixassen llambroixasses llambroixassin llambroixassis llambroixat llambroixats llambroixau llambroixava llambroixaven llambroixaves llambroixe llambroixem llambroixen llambroixes llambroixessen llambroixesses llambroixessin llambroixessis llambroixeu llambroixi llambroixin llambroixis llambroixo llambroixà llambroixàrem llambroixàreu llambroixàs llambroixàssem llambroixàsseu llambroixàssim llambroixàssiu llambroixàvem llambroixàveu llambroixés llambroixéssem llambroixésseu llambroixéssim llambroixéssiu llambroixí occ val v
rebajar

llamia porquina n fem
cazón

llaminejar /ʎa.mi.neˈd͡ʒa/ /ʎa.mi.neˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.mi.neˈʒa/ /ʎə.mi.nəˈd͡ʒa/ /ʎə.mi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llaminege llaminegem llaminegen llamineges llaminegessen llaminegesses llaminegessin llaminegessis llaminegeu llaminegi llaminegin llaminegis llaminegés llaminegéssem llaminegésseu llaminegéssim llaminegéssiu llaminegí llamineig llamineja llaminejada llaminejades llaminejam llaminejant llaminejar llaminejara llaminejaran llaminejarem llaminejaren llaminejares llaminejareu llaminejaria llaminejarien llaminejaries llaminejarà llaminejaràs llaminejaré llaminejaríem llaminejaríeu llaminejassen llaminejasses llaminejassin llaminejassis llaminejat llaminejats llaminejau llaminejava llaminejaven llaminejaves llaminejo llaminejà llaminejàrem llaminejàreu llaminejàs llaminejàssem llaminejàsseu llaminejàssim llaminejàssiu llaminejàvem llaminejàveu occ sept val v
golosinear

llaminer /ʎa.miˈne/ /ʎa.miˈneɾ/ /ʎə.miˈne/ adj masc
goloso
Que li agraden les llaminadures.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
relámpago rayo

llampar /ʎamˈpa/ /ʎamˈpaɾ/ /ʎəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llamp llampa llampada llampades llampam llampant llampar llampara llamparan llamparem llamparen llampares llampareu llamparia llamparien llamparies llamparà llamparàs llamparé llamparíem llamparíeu llampassen llampasses llampassin llampassis llampat llampats llampau llampava llampaven llampaves llampe llampem llampen llampes llampessen llampesses llampessin llampessis llampeu llampi llampin llampis llampo llampà llampàrem llampàreu llampàs llampàssem llampàsseu llampàssim llampàssiu llampàvem llampàveu llampés llampéssem llampésseu llampéssim llampéssiu llampí occ sept val v
fulminar
(transitiu) Caure un llamp sobre alguna cosa.
agostarse
(intransitiu, pronominal) Un vegetal, agafar una malura per la calor, l’aire.

llampec /ʎamˈpek/ /ʎəmˈpək/ /ʎəmˈpɛk/ n masc
destello
Resplendor intensa de durada breu, que es pot produir en qualsevol lloc.

llampegadissa /ʎam.pe.ɣaˈði.sa/ /ʎəm.pə.ɣəˈði.sə/ n fem
relampagueo

llampegar /ʎam.peˈɣa/ /ʎam.peˈɣaɾ/ /ʎəm.pəˈɣa/ v
relampaguear

llampegueig /ʎam.peˈɣet͡ʃ/ /ʎəm.pəˈɣət͡ʃ/ /ʎəm.pəˈɣɛt͡ʃ/ n masc
relampagueo

llamperó /ʎam.peˈɾo/ /ʎəm.pəˈɾo/ n masc
zumbel

llamprea /ʎamˈpɾe.a/ /ʎəmˈpɾɛ.ə/ n fem
lamprea de río
Espècie d’àgnats de color gris fosc al dors, amb dues aletes dorsals i una aleta caudal (Lampetra fluviatilis).

llampresa /ʎamˈpɾe.za/ /ʎəmˈpɾɛ.zə/ n fem
lamprea
Espècie d’àgnat de la família dels petromizòntids de color grisenc amb el dors marbrejat de negre (Petromyzon marinus).

llampuga /ʎamˈpu.ɣa/ /ʎəmˈpu.ɣə/ n fem
dorado

llampuga borda n fem
dorado

llampuga reial n fem
luna real

llampurnejar /ʎam.pur.neˈʒa/ /ʎam.puɾ.neˈd͡ʒa/ /ʎam.puɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /ʎəm.pur.nəˈʒa/ /ʎəm.puɾ.nəˈd͡ʒa/ llampurnege llampurnegem llampurnegen llampurneges llampurnegessen llampurnegesses llampurnegessin llampurnegessis llampurnegeu llampurnegi llampurnegin llampurnegis llampurnegés llampurnegéssem llampurnegésseu llampurnegéssim llampurnegéssiu llampurnegí llampurneja llampurnejada llampurnejades llampurnejant llampurnejar llampurnejaran llampurnejarem llampurnejaren llampurnejares llampurnejareu llampurnejaria llampurnejarien llampurnejaries llampurnejarà llampurnejaràs llampurnejaré llampurnejaríem llampurnejaríeu llampurnejat llampurnejats llampurnejava llampurnejaven llampurnejaves llampurnejo llampurnejà llampurnejàrem llampurnejàreu llampurnejàvem llampurnejàveu occ v
parpadear
(nord-occidental) fer pampallugues

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
bogavante

llana /ˈʎa.na/ n fem
lana
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.
llana de yesero
Eina per repartir el guix sobre una paret quan s'està construint.

llancejar /ʎan.seˈd͡ʒa/ /ʎan.seˈd͡ʒaɾ/ /ʎan.seˈʒa/ /ʎən.səˈd͡ʒa/ /ʎən.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llancege llancegem llancegen llanceges llancegessen llancegesses llancegessin llancegessis llancegeu llancegi llancegin llancegis llancegés llancegéssem llancegésseu llancegéssim llancegéssiu llancegí llanceig llanceja llancejada llancejades llancejam llancejant llancejar llancejara llancejaran llancejarem llancejaren llancejares llancejareu llancejaria llancejarien llancejaries llancejarà llancejaràs llancejaré llancejaríem llancejaríeu llancejassen llancejasses llancejassin llancejassis llancejat llancejats llancejau llancejava llancejaven llancejaves llancejo llancejà llancejàrem llancejàreu llancejàs llancejàssem llancejàsseu llancejàssim llancejàssiu llancejàvem llancejàveu occ sept val v
alancear

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
llanta
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llanejar /ʎa.neˈd͡ʒa/ /ʎa.neˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.neˈʒa/ /ʎə.nəˈd͡ʒa/ /ʎə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llanege llanegem llanegen llaneges llanegessen llanegesses llanegessin llanegessis llanegeu llanegi llanegin llanegis llanegés llanegéssem llanegésseu llanegéssim llanegéssiu llanegí llaneig llaneja llanejada llanejades llanejam llanejant llanejar llanejara llanejaran llanejarem llanejaren llanejares llanejareu llanejaria llanejarien llanejaries llanejarà llanejaràs llanejaré llanejaríem llanejaríeu llanejassen llanejasses llanejassin llanejassis llanejat llanejats llanejau llanejava llanejaven llanejaves llanejo llanejà llanejàrem llanejàreu llanejàs llanejàssem llanejàsseu llanejàssim llanejàssiu llanejàvem llanejàveu occ sept val v
saber a lana

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
lagarto

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
linterna
Llum elèctric portàtil.

llanterner /ʎan.terˈne/ /ʎan.teɾˈne/ /ʎan.teɾˈneɾ/ /ʎən.tərˈne/ n masc
linternero
Fabricant o venedor de llanternes.

llanxa canonera n fem
cañonera

llança /ˈʎan.sa/ n fem
lanza
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançada /ʎanˈsa.ða/ /ʎənˈsa.ðə/ n fem
lanzada

llançador /ʎan.saˈðo/ /ʎan.saˈðoɾ/ /ʎən.səˈðo/ n masc
chutador
(esports de pilota) Jugador que impulsa la pilota o la bola cap a la porteria o la cistella contrària en el transcurs del joc, amb l'objectiu de puntuar.
lanzador
(beisbol) Defensor situat al monticle del llançador, que s'encarrega d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançador de relleu n masc
lanzador de relevo

llançador guanyador n masc
lanzador ganador

llançador obridor n masc
lanzador abridor

llançador perdedor n masc
lanzador perdedor

llançament /ʎan.saˈmen/ /ʎan.saˈment/ /ʎən.səˈmen/ /ʎən.səˈment/ n masc
lanzamiento
(esports de pilota) Acció i efecte d'impulsar una pilota, una bola, un volant o un disc aturat o pràcticament aturat.
(esports de pilota, dards) Acció i efecte d'impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.
(esports de pilota) Acció d'executar un servei amb la mà o amb el peu.
(beisbol) Acció del llançador d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament a distància n masc
lanzamiento a distancia

llançament amb bot n masc
lanzamiento picado

llançament amb caiguda n masc
tiro en caída

llançament amb canvi n masc
cambio

llançament amb suport n masc
lanzamiento en apoyo

llançament creuat n masc
lanzamiento cruzado

llançament de cargol n masc
lanzamiento tornillo

llançament de corba n masc
curva

llançament de cullera n masc
resto de cuchara

llançament de dos punts n masc
lanzamiento de dos puntos

llançament de l'estic n masc
lanzamiento del stick

llançament de maluc n masc
lanzamiento de cadera

llançament de nus n masc
nudillo

llançament de palmell n masc
lanzamiento palma

llançament de revés n masc
lanzamiento de revés

llançament de revés a dues mans n masc
revés a dos manos

llançament de rosca n masc
lanzamiento de muñeca

llançament de tres punts n masc
lanzamiento de tres puntos

llançament de vaselina n masc
tiro de vaselina

llançament directe n masc
lanzamiento directo

llançament dolent n masc
lanzamiento malo

llançament en fase aèria n masc
lanzamiento en fase aérea

llançament en suspensió n masc
lanzamiento con salto

llançament il·legal n masc
lanzamiento ilegal

llançament lateral n masc
lanzamiento lateral

llançament lent n masc
lanzamiento lento

llançament lliscat n masc
slider

llançament rectificat n masc
lanzamiento rectificado

llançament ràpid n masc
lanzamiento rápido

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llance llancem llancen llances llancessen llancesses llancessin llancessis llanceu llanci llancin llancis llancés llancéssem llancésseu llancéssim llancéssiu llancí llanç llança llançada llançades llançam llançant llançar llançara llançaran llançarem llançaren llançares llançareu llançaria llançarien llançaries llançarà llançaràs llançaré llançaríem llançaríeu llançassen llançasses llançassin llançassis llançat llançats llançau llançava llançaven llançaves llanço llançà llançàrem llançàreu llançàs llançàssem llançàsseu llançàssim llançàssiu llançàvem llançàveu occ sept val v
lanzar
Tirar una cosa amb impuls.
Difondre, donar a conèixer.
(esports de pilota) Impulsar una pilota, una bola, un volant o un disc aturat o pràcticament aturat en el transcurs d'una acció de joc.
(esports de pilota, dards) Impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.
botar
(esports de pilota) Executar un servei amb la mà o amb el peu.
lanzar echar
(beisbol) Impulsar la pilota, el llançador, en direcció al receptor.

llapis n masc
lápiz
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llapis aquarel·lable n masc
lápiz acuarelable

llar /ˈʎar/ n fem
hogar
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llar d'infants n fem
guardería
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
manteca

llarder /ʎarˈðe/ /ʎaɾˈðeɾ/ /ʎərˈde/ adj masc
lardero

llarg /ˈʎark/ adj masc
largo
Que té una llargada superior a la normal.

llargada /ʎaɾˈɣa.ða/ /ʎərˈɡa.ðə/ n fem
largura

llarguejar /ʎar.ɣeˈʒa/ /ʎaɾ.ɣeˈd͡ʒa/ /ʎaɾ.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ʎər.ɡəˈʒa/ /ʎər.ɣəˈʒa/ /ʎəɾ.ɣəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llarguege llarguegem llarguegen llargueges llarguegessen llarguegesses llarguegessin llarguegessis llarguegeu llarguegi llarguegin llarguegis llarguegés llarguegéssem llarguegésseu llarguegéssim llarguegéssiu llarguegí llargueig llargueja llarguejada llarguejades llarguejam llarguejant llarguejar llarguejara llarguejaran llarguejarem llarguejaren llarguejares llarguejareu llarguejaria llarguejarien llarguejaries llarguejarà llarguejaràs llarguejaré llarguejaríem llarguejaríeu llarguejassen llarguejasses llarguejassin llarguejassis llarguejat llarguejats llarguejau llarguejava llarguejaven llarguejaves llarguejo llarguejà llarguejàrem llarguejàreu llarguejàs llarguejàssem llarguejàsseu llarguejàssim llarguejàssiu llarguejàvem llarguejàveu occ sept val v
ser más bien largo

llargues /ˈʎar.ɡəs/ /ˈʎaɾ.ɣes/ n fem
largas

llast /ˈʎast/ n masc
lastre

llastar /ʎasˈta/ /ʎasˈtaɾ/ /ʎəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llast llasta llastada llastades llastam llastant llastar llastara llastaran llastarem llastaren llastares llastareu llastaria llastarien llastaries llastarà llastaràs llastaré llastaríem llastaríeu llastassen llastasses llastassin llastassis llastat llastats llastau llastava llastaven llastaves llaste llastem llasten llastes llastessen llastesses llastessin llastessis llasteu llasti llastin llastis llasto llastà llastàrem llastàreu llastàs llastàssem llastàsseu llastàssim llastàssiu llastàvem llastàveu llastés llastéssem llastésseu llastéssim llastéssiu llastí occ sept val v
lastrar

llastimar /ʎas.tiˈma/ /ʎas.tiˈmaɾ/ /ʎəs.tiˈma/ /ʎəs.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llastim llastima llastimada llastimades llastimam llastimant llastimar llastimara llastimaran llastimarem llastimaren llastimares llastimareu llastimaria llastimarien llastimaries llastimarà llastimaràs llastimaré llastimaríem llastimaríeu llastimassen llastimasses llastimassin llastimassis llastimat llastimats llastimau llastimava llastimaven llastimaves llastime llastimem llastimen llastimes llastimessen llastimesses llastimessin llastimessis llastimeu llastimi llastimin llastimis llastimo llastimà llastimàrem llastimàreu llastimàs llastimàssem llastimàsseu llastimàssim llastimàssiu llastimàvem llastimàveu llastimés llastiméssem llastimésseu llastiméssim llastiméssiu llastimí occ val v
lastimar
(valencià) Fer-se o prendre mal.
compadecer
(balear, alguerès) Manifestar pena o llàstima.

llastimosament /ʎas.tiˌmo.zaˈmen/ /ʎas.tiˌmo.zaˈment/ /ʎəs.tiˌmo.zəˈmen/ /ʎəs.tiˌmo.zəˈment/ adv
lastimosamente

llatinisme /ʎa.tiˈniz.me/ /ʎə.tiˈniz.mə/ n masc
latinismo
Paraula o expressió llatina utilitzada en una altra llengua.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
latinización

llatinitzar /ʎa.ti.niˈd͡za/ /ʎa.ti.niˈza/ /ʎa.ti.niˈzaɾ/ /ʎə.ti.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llatinitz llatinitza llatinitzada llatinitzades llatinitzam llatinitzant llatinitzar llatinitzara llatinitzaran llatinitzarem llatinitzaren llatinitzares llatinitzareu llatinitzaria llatinitzarien llatinitzaries llatinitzarà llatinitzaràs llatinitzaré llatinitzaríem llatinitzaríeu llatinitzassen llatinitzasses llatinitzassin llatinitzassis llatinitzat llatinitzats llatinitzau llatinitzava llatinitzaven llatinitzaves llatinitze llatinitzem llatinitzen llatinitzes llatinitzessen llatinitzesses llatinitzessin llatinitzessis llatinitzeu llatinitzi llatinitzin llatinitzis llatinitzo llatinitzà llatinitzàrem llatinitzàreu llatinitzàs llatinitzàssem llatinitzàsseu llatinitzàssim llatinitzàssiu llatinitzàvem llatinitzàveu llatinitzés llatinitzéssem llatinitzésseu llatinitzéssim llatinitzéssiu llatinitzí occ sept val v
latinizar

llatzeret /ʎa.d͡zeˈɾet/ /ʎə.d͡zəˈɾət/ /ʎə.d͡zəˈɾɛt/ n masc
lazareto

llatí /ʎaˈti/ adj masc
latino latín
Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ n masc
latín latino
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.
latino
Abreviació per llatinoamericà.

llatí clàssic n masc
latín clásico

llatí tardà n masc
latín tardío

llatí vulgar n masc
latín vulgar

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
hojalata
Làmina d’acer amb una capa d’estany.
lata
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.
Cosa molesta per pesada i avorrida.

llaunar /ʎawˈna/ /ʎawˈnaɾ/ /ʎəwˈna/ llauna llaunada llaunades llaunant llaunar llaunaran llaunarem llaunaren llaunares llaunareu llaunaria llaunarien llaunaries llaunarà llaunaràs llaunaré llaunaríem llaunaríeu llaunat llaunats llaunava llaunaven llaunaves llaunem llaunen llaunes llaunessen llaunesses llaunessin llaunessis llauneu llauni llaunin llaunis llauno llaunà llaunàrem llaunàreu llaunàvem llaunàveu llaunés llaunéssem llaunésseu llaunéssim llaunéssiu llauní v
afinar

llaurador /ʎaw.ɾaˈðo/ /ʎaw.ɾaˈðoɾ/ /ʎəw.ɾəˈðo/ n masc
labrador
Qui llaura la terra.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llaur llaura llaurada llaurades llauram llaurant llaurar llaurara llauraran llaurarem llauraren llaurares llaurareu llauraria llaurarien llauraries llaurarà llauraràs llauraré llauraríem llauraríeu llaurassen llaurasses llaurassin llaurassis llaurat llaurats llaurau llaurava llauraven llauraves llaure llaurem llauren llaures llauressen llauresses llauressin llauressis llaureu llauri llaurin llauris llauro llaurà llauràrem llauràreu llauràs llauràssem llauràsseu llauràssim llauràssiu llauràvem llauràveu llaurés llauréssem llaurésseu llauréssim llauréssiu llaurí occ sept val v
arar
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.
garrear
(nàutica) Desplaçar-se un vaixell arrossegant l’àncora mal fixada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
labio

llavió /ʎa.viˈo/ /ʎa.βiˈo/ /ʎə.viˈo/ /ʎə.βiˈo/ n masc
bodión

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
semilla
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavorar /ʎa.voˈɾaɾ/ /ʎa.βoˈɾa/ /ʎə.voˈɾa/ /ʎə.vuˈɾa/ /ʎə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llavor llavora llavorada llavorades llavoram llavorant llavorar llavorara llavoraran llavorarem llavoraren llavorares llavorareu llavoraria llavorarien llavoraries llavorarà llavoraràs llavoraré llavoraríem llavoraríeu llavorassen llavorasses llavorassin llavorassis llavorat llavorats llavorau llavorava llavoraven llavoraves llavore llavorem llavoren llavores llavoressen llavoresses llavoressin llavoressis llavoreu llavori llavorin llavoris llavoro llavorà llavoràrem llavoràreu llavoràs llavoràssem llavoràsseu llavoràssim llavoràssiu llavoràvem llavoràveu llavorés llavoréssem llavorésseu llavoréssim llavoréssiu llavorí occ sept val v
labrar

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
entonces
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
lazo

llaçar /ʎaˈsa/ /ʎaˈsaɾ/ /ʎəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llace llacem llacen llaces llacessen llacesses llacessin llacessis llaceu llaci llacin llacis llacés llacéssem llacésseu llacéssim llacéssiu llací llaç llaça llaçada llaçades llaçam llaçant llaçar llaçara llaçaran llaçarem llaçaren llaçares llaçareu llaçaria llaçarien llaçaries llaçarà llaçaràs llaçaré llaçaríem llaçaríeu llaçassen llaçasses llaçassin llaçassis llaçat llaçats llaçau llaçava llaçaven llaçaves llaço llaçà llaçàrem llaçàreu llaçàs llaçàssem llaçàsseu llaçàssim llaçàssiu llaçàvem llaçàveu occ sept val v
lazar

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
laúd
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebeig /ʎeˈbet͡ʃ/ /ʎəˈbət͡ʃ/ /ʎəˈbɛt͡ʃ/ /ʎəˈβɛt͡ʃ/ n masc
ábrego

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
liebre
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llebretó /ʎe.bɾeˈto/ /ʎə.βɾəˈto/ n masc
lebrato

llec /ˈʎek/ llega adj masc
lego

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ n masc
almez

lledó /ʎeˈðo/ /ʎəˈðo/ n masc
almeza

llefardar /ʎe.farˈða/ /ʎe.faɾˈða/ /ʎe.faɾˈðaɾ/ /ʎə.fərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llefard llefarda llefardada llefardades llefardam llefardant llefardar llefardara llefardaran llefardarem llefardaren llefardares llefardareu llefardaria llefardarien llefardaries llefardarà llefardaràs llefardaré llefardaríem llefardaríeu llefardassen llefardasses llefardassin llefardassis llefardat llefardats llefardau llefardava llefardaven llefardaves llefarde llefardem llefarden llefardes llefardessen llefardesses llefardessin llefardessis llefardeu llefardi llefardin llefardis llefardo llefardà llefardàrem llefardàreu llefardàs llefardàssem llefardàsseu llefardàssim llefardàssiu llefardàvem llefardàveu llefardés llefardéssem llefardésseu llefardéssim llefardéssiu llefardí occ sept val v
engrasar

llefre /ˈʎe.fɾe/ /ˈʎe.fɾə/ adj
grasiento
Brut d'una substància greixosa.

llegar /ʎeˈɣa/ /ʎeˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lleg llega llegada llegades llegam llegant llegar llegara llegaran llegarem llegaren llegares llegareu llegaria llegarien llegaries llegarà llegaràs llegaré llegaríem llegaríeu llegassen llegasses llegassin llegassis llegat llegats llegau llegava llegaven llegaves llego llegue lleguem lleguen llegues lleguessen lleguesses lleguessin lleguessis llegueu llegui lleguin lleguis llegués lleguéssem lleguésseu lleguéssim lleguéssiu lleguí llegà llegàrem llegàreu llegàs llegàssem llegàsseu llegàssim llegàssiu llegàvem llegàveu occ sept val v
legar

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
legado

llegenda n fem
leyenda

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
legendario

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ alg bal llegeix llegeixen llegeixes llegeixi llegeixin llegeixis llegeixo llegesc llegesqui llegesquin llegesquis llegia llegida llegides llegien llegies llegiguem llegigueu llegim llegint llegir llegira llegiran llegirem llegiren llegires llegireu llegiria llegirien llegiries llegirà llegiràs llegiré llegiríem llegiríeu llegisc llegisca llegisquen llegisques llegissen llegisses llegissin llegissis llegit llegits llegiu llegix llegixen llegixes llegixo llegí llegíem llegíeu llegírem llegíreu llegís llegíssem llegísseu llegíssim llegíssiu llig lligen lliges lligi lligin lligis llija n-occ occ sept val v
leer

llegir el green v
leer el green

llegit /ʎeˈd͡ʒit/ /ʎeˈʒit/ /ʎəˈʒit/ adj masc
leído

llegum /ʎeˈɣum/ /ʎəˈɣum/ n masc
legumbre

lleguminoses n fem
Leguminosae
Família o ordre botànic de plantes amb fruits en llegum

llegítima /ʎeˈd͡ʒi.ti.ma/ /ʎeˈʒi.ti.ma/ /ʎəˈʒi.ti.mə/ n fem
legítima

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
ley
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.
Relació d'un metall preciós respecte altres additius o impureses.

llei d'educació n fem
ley de educación

llei de l'avantatge n fem
ley de la ventaja

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
leal

lleialment /ʎeˌjaɫˈmen/ /ʎeˌjaɫˈment/ /ʎəˌjaɫˈmen/ /ʎəˌjaɫˈment/ adv
lealmente

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
lealtad

lleidatà /ʎej.ðaˈta/ /ʎəj.ðəˈta/ adj masc
leridano
Relatiu o pertanyent a Lleida.

lleidatà /ʎej.ðaˈta/ /ʎəj.ðəˈta/ n masc
leridano
Persona que habita o és originària de Lleida.

lleig /ˈʎet͡ʃ/ lletja lletjos adj masc
feo

lleixa /ˈʎe.ʃə/ /ˈʎej.ʃa/ n fem
anaquel

lleixivar /ʎe.ʃiˈβa/ /ʎej.ʃiˈvaɾ/ /ʎej.ʃiˈβa/ /ʎə.ʃiˈva/ /ʎə.ʃiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lleixiu lleixiv lleixiva lleixivada lleixivades lleixivam lleixivant lleixivar lleixivara lleixivaran lleixivarem lleixivaren lleixivares lleixivareu lleixivaria lleixivarien lleixivaries lleixivarà lleixivaràs lleixivaré lleixivaríem lleixivaríeu lleixivassen lleixivasses lleixivassin lleixivassis lleixivat lleixivats lleixivau lleixivava lleixivaven lleixivaves lleixive lleixivem lleixiven lleixives lleixivessen lleixivesses lleixivessin lleixivessis lleixiveu lleixivi lleixivin lleixivis lleixivo lleixivà lleixivàrem lleixivàreu lleixivàs lleixivàssem lleixivàsseu lleixivàssim lleixivàssiu lleixivàvem lleixivàveu lleixivés lleixivéssem lleixivésseu lleixivéssim lleixivéssiu lleixiví occ sept val v
enlejiar

llema /ˈʎe.ma/ /ˈʎe.mə/ n fem
liendre

llemosí /ʎe.moˈzi/ /ʎə.moˈzi/ /ʎə.muˈzi/ adj masc
lemosín
Relatiu o pertanyent a Llemotges.
Relatiu o pertanyent al dialecte llemosí.

llemosí /ʎe.moˈzi/ /ʎə.moˈzi/ /ʎə.muˈzi/ n masc
lemosín
Persona que habita o és originària de Llemotges.

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ n fem
lencería
Conjunt de roba d’ús domèstic: de llit, de bany, de taula.
Lloc on es desa la roba d’ús domèstic.

llenega /ʎeˈne.ɣa/ /ʎəˈnə.ɣə/ /ʎəˈnɛ.ɣə/ n fem
higróforo

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
lengua idioma
Llenguatge (ús impropi).
lengua
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.
Entrada allargada.
Peix pleuronectiforme de la família dels cinoglòssids (Symphurus ligulatus).

llengua artificial n fem
conlang

llengua comuna n fem
lengua común

llengua de Sant Pau n fem
lenguado

llengua de bacallà n fem
maruca
Peix d’aigües profundes de la família dels gàdids, de cos allargat, de color bru verdós (Molva molva).

llengua de gat n fem
pelada

llengua de signes n fem
lengua de signos lengua de señas

llengua de signes catalana n fem
lengua de signos catalana

llengua de signes francesa n fem
lengua de signos francesa

llengua estrangera n fem
idioma moderno

llengua materna /ˌʎeŋ.ɡwa /ˌʎeŋ.ɡwə n fem
lengua materna

llengua minoritzada n fem
lengua minorizada

llengua oficial n fem
idioma oficial

llengua pròpia n fem
lengua propia

llengua vehicular n fem
lengua de enseñanza
(educació) Llengua que s'utilitza per a transmetre els coneixements de les diferents matèries en un centre educatiu.

llenguada /ʎeŋˈɡwa.ða/ /ʎəŋˈɡwa.ðə/ n fem
pegusa

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
lenguado
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).
lenguado de arena
Peix de la família dels soleids de cos ovalat lleugerament arrodonit (Pegusa lascaris).
peluda
Peix de la família dels bòtids (Arnoglossus kessleri).
suela del Mar Egeo
Peix de la família dels soleids d’uns 20 cm. de longitud (Pegusa nasuta).

llenguado d'arena n masc
golleta

llenguado de fonera n masc
soldado

llenguado menut n masc
lenguado

llenguado portuguès n masc
lenguado portugués

llenguado senegalès n masc
lenguado senegalés

llenguado tasconer n masc
acedía

llenguadocià /ˌʎeŋ.ɡwa.ðo.siˈa/ /ˌʎeŋ.ɡwə.ðo.siˈa/ /ˌʎeŋ.ɡwə.ðu.siˈa/ adj masc
languedociano
Relatiu o pertanyent a Llenguadoc o la seva parla.

llenguadocià /ˌʎeŋ.ɡwa.ðo.siˈa/ /ˌʎeŋ.ɡwə.ðo.siˈa/ /ˌʎeŋ.ɡwə.ðu.siˈa/ n masc
languedociano
Persona que habita o és originària de Llenguadoc.

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
lenguaje
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Manera d’expressar-se.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llenguatge corporal n masc
lenguaje corporal

llenguatge d'alt nivell /ʎeŋˌɡwa.d͡ʒe /ʎəŋˌɡwa.d͡ʒə n masc
lenguaje de alto nivel

llenguatge d'autors n masc
lenguaje autor

llenguatge de baix nivell n masc
lenguaje de bajo nivel

llenguatge de signes n masc
lenguaje de signos

llenguatge script n masc
lenguaje de secuencia de comandos

llengüeta /ʎeŋˈɡwe.ta/ /ʎəŋˈɡwə.tə/ /ʎəŋˈɡwɛ.tə/ n fem
lengüeta
Punta en angle agut d’una fletxa, d’un ham, que evita que es pugui extreure fàcilment.
(pilota basca) Tros de pell adobada de be o d'ovella de l'equip d'un jugador de cesta punta per a protegir-se el canell del fregament amb la cinta de la cesta.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
lenteja

lleny /ˈʎeɲ/ n masc
leño

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
leña
Fusta que es destina a fer foc.

llenyam /ʎeˈɲam/ /ʎəˈɲam/ n masc
maderamen
Conjunt de bigues de fusta.

llenyar /ʎeˈɲa/ /ʎeˈɲaɾ/ /ʎəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lleny llenya llenyada llenyades llenyam llenyant llenyar llenyara llenyaran llenyarem llenyaren llenyares llenyareu llenyaria llenyarien llenyaries llenyarà llenyaràs llenyaré llenyaríem llenyaríeu llenyassen llenyasses llenyassin llenyassis llenyat llenyats llenyau llenyava llenyaven llenyaves llenye llenyem llenyen llenyes llenyessen llenyesses llenyessin llenyessis llenyeu llenyi llenyin llenyis llenyo llenyà llenyàrem llenyàreu llenyàs llenyàssem llenyàsseu llenyàssim llenyàssiu llenyàvem llenyàveu llenyés llenyéssem llenyésseu llenyéssim llenyéssiu llenyí occ sept val v
hacer leña

llenyataire /ʎe.ɲaˈtaj.ɾe/ /ʎə.ɲəˈtaj.ɾə/ n neut
leñador

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ adj masc
leñoso
Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
lienzo

llença /ˈʎen.sa/ /ˈʎən.sə/ /ˈʎɛn.sə/ n fem
tendel
(construcció) Cordill posat recte com a guia per les filades de maons o pedres.
lienza
Ormeig de pescar amb un o més hams en un cordill calat i subjectat en la part superior.

llençar /ʎenˈsa/ /ʎenˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llence llencem llencen llences llencessen llencesses llencessin llencessis llenceu llenci llencin llencis llencés llencéssem llencésseu llencéssim llencéssiu llencí llenç llença llençada llençades llençam llençant llençar llençara llençaran llençarem llençaren llençares llençareu llençaria llençarien llençaries llençarà llençaràs llençaré llençaríem llençaríeu llençassen llençasses llençassin llençassis llençat llençats llençau llençava llençaven llençaves llenço llençà llençàrem llençàreu llençàs llençàssem llençàsseu llençàssim llençàssiu llençàvem llençàveu occ sept val v
tirar

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
sábana

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
leopardo pantera

llepaciris /ˌʎe.paˈsi.ɾis/ /ˌʎe.pəˈsi.ɾis/ n neut
meapilas

llepafils /ˌʎe.paˈfiɫs/ llepafils adj
esquilimoso
(també substantivat) Aquell qui és massa escrupolós amb el menjar.
quisquilloso
El qui és massa crític i busca tots els possibles defectes en qualsevol cosa.

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llep llepa llepada llepades llepam llepant llepar llepara lleparan lleparem lleparen llepares llepareu lleparia lleparien lleparies lleparà lleparàs lleparé lleparíem lleparíeu llepassen llepasses llepassin llepassis llepat llepats llepau llepava llepaven llepaves llepe llepem llepen llepes llepessen llepesses llepessin llepessis llepeu llepi llepin llepis llepo llepà llepàrem llepàreu llepàs llepàssem llepàsseu llepàssim llepàssiu llepàvem llepàveu llepés llepéssem llepésseu llepéssim llepéssiu llepí occ sept val v
lamer lamber
Passar la llengua per una superfície.

llepolia /ʎe.poˈɫi.a/ /ʎə.poˈɫi.ə/ /ʎə.puˈɫi.ə/ n fem
golosina
Menjar, generalment dolç, que es pren pel seu gust més que per nodrir.
golosinería
Qualitat de llépol.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
rebanada
Tros tallat de pa de gruix uniforme.
(pilota basca) Jugada ofensiva pròpia de la modalitat de frontennis consistent a llançar la pilota contra la paret esquerra amb un cop diagonal inferior, de manera que a continuació toqui el frontis just per sobre la xapa inferior, boti a la canxa i s'obri cap a l'ample.

llescador /ʎes.kaˈðo/ /ʎes.kaˈðoɾ/ /ʎəs.kəˈðo/ n masc
rebanador

llescadora /ʎes.kaˈðo.ɾa/ /ʎəs.kəˈðo.ɾə/ n fem
rebanadora

llescar /ʎesˈka/ /ʎesˈkaɾ/ /ʎəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llesc llesca llescada llescades llescam llescant llescar llescara llescaran llescarem llescaren llescares llescareu llescaria llescarien llescaries llescarà llescaràs llescaré llescaríem llescaríeu llescassen llescasses llescassin llescassis llescat llescats llescau llescava llescaven llescaves llesco llescà llescàrem llescàreu llescàs llescàssem llescàsseu llescàssim llescàssiu llescàvem llescàveu llesque llesquem llesquen llesques llesquessen llesquesses llesquessin llesquessis llesqueu llesqui llesquin llesquis llesqués llesquéssem llesquésseu llesquéssim llesquéssiu llesquí occ sept val v
rebanar

llest /ˈʎest/ adj masc
listo
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.
Preparat, acabat, a punt.

llet n fem
leche

lletjura /ʎeˈd͡ʒu.ɾa/ /ʎəˈd͡ʒu.ɾə/ n fem
fealdad

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
letra
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet
pagaré, document econòmic de deute
escriptura, cal·ligrafia
Text que acompanya qualsevol tipus de música, en especial les cançons, i, sovint, també les indicacions musicals associades.
carta
carta, missiva

lletraferit /ˌʎe.tɾa.feˈɾit/ /ˌʎə.tɾə.fəˈɾit/ /ˌʎɛ.tɾə.fəˈɾit/ adj masc
literato
Que li atrau molt la literatura.
letrado
Que té una bona cultura, especialment quan és gràcies a les seves lectures.

lletraferit /ˌʎe.tɾa.feˈɾit/ /ˌʎə.tɾə.fəˈɾit/ /ˌʎɛ.tɾə.fəˈɾit/ n masc
literato
Aquell que li atrau molt la literatura.

lletrat /ʎeˈtɾat/ /ʎəˈtɾat/ adj masc
letrado

lletrat de l'estat n masc
letrado del Estado

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lletrege lletregem lletregen lletreges lletregessen lletregesses lletregessin lletregessis lletregeu lletregi lletregin lletregis lletregés lletregéssem lletregésseu lletregéssim lletregéssiu lletregí lletreig lletreja lletrejada lletrejades lletrejam lletrejant lletrejar lletrejara lletrejaran lletrejarem lletrejaren lletrejares lletrejareu lletrejaria lletrejarien lletrejaries lletrejarà lletrejaràs lletrejaré lletrejaríem lletrejaríeu lletrejassen lletrejasses lletrejassin lletrejassis lletrejat lletrejats lletrejau lletrejava lletrejaven lletrejaves lletrejo lletrejà lletrejàrem lletrejàreu lletrejàs lletrejàssem lletrejàsseu lletrejàssim lletrejàssiu lletrejàvem lletrejàveu occ sept val v
deletrear
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lletrut /ʎeˈtɾut/ /ʎəˈtɾut/ adj masc
letrado

lletxa /ˈʎe.t͡ʃa/ /ˈʎe.t͡ʃə/ n fem
lirio

lleu /ˈʎew/ adj
leve
De poca importància.

lleuda /ˈʎew.ða/ /ˈʎɛw.ðə/ n fem
lezda
Tribut molt antic de Catalunya, especialment aquell que es pagava per les mercaderies.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
ligero liviano
De poc pes.

lleugerament /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈmen/ /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈment/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈmen/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈment/ adv
ligeramente

lleugeresa /ʎew.d͡ʒeˈɾe.za/ /ʎəw.ʒəˈɾə.zə/ /ʎəw.ʒəˈɾɛ.zə/ n fem
ligereza

lleument /ˌʎewˈmen/ /ˌʎewˈment/ adv
levemente

lleure /ˈʎew.ɾe/ /ˈʎəw.ɾə/ /ˈʎɛw.ɾə/ n masc
ocio

lleure /ˈʎew.ɾe/ /ˈʎəw.ɾə/ /ˈʎɛw.ɾə/ bal llec llega lleguem lleguen lleguera llegueren llegueres llegues lleguessen lleguesses lleguessin lleguessis llegueu llegui lleguin lleguis llegut llegué lleguérem lleguéreu llegués lleguéssem lleguésseu lleguéssim lleguéssiu lleguí lleim lleis lleu lleuen lleuran lleure lleurem lleureu lleuria lleurien lleuries lleurà lleuràs lleuré lleuríem lleuríeu lleus llevem llevent lleveu llevia llevien llevies llevíem llevíeu occ val v
tener tiempo

lleva /ˈʎe.va/ /ˈʎe.və/ /ˈʎe.βa/ /ˈʎe.βə/ n fem
leva

llevador /ʎe.vaˈðoɾ/ /ʎe.βaˈðo/ /ʎe.βaˈðoɾ/ /ʎə.vəˈðo/ /ʎə.βəˈðo/ n masc
comadrón
(habitualment femení) Tècnic sanitari que assisteix professionalment a una partera.

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
quitanieves

llevant /ʎeˈvant/ /ʎeˈβan/ /ʎeˈβant/ /ʎəˈvant/ /ʎəˈβan/ n masc
levante
Part de l'horitzó per on surt el sol.
Vent que ve de llevant del sol.

llevar /ʎeˈvaɾ/ /ʎeˈβa/ /ʎəˈva/ /ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lleu llev lleva llevada llevades llevam llevant llevar llevara llevaran llevarem llevaren llevares llevareu llevaria llevarien llevaries llevarà llevaràs llevaré llevaríem llevaríeu llevassen llevasses llevassin llevassis llevat llevats llevau llevava llevaven llevaves lleve llevem lleven lleves llevessen llevesses llevessin llevessis lleveu llevi llevin llevis llevo llevà llevàrem llevàreu llevàs llevàssem llevàsseu llevàssim llevàssiu llevàvem llevàveu llevés llevéssem llevésseu llevéssim llevéssiu lleví occ sept val v
quitar
Separar alguna cosa del lloc on estava.
Prendre una cosa d'entre altres o del lloc on estava, recollir.
levantar
(pronominal) Eixir del llit.
partear
Assistir la llevadora als parts.
dar
Produir fruit.
quitar venirse
Estufar-se el pa, una massa que fermenta.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
levadura
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
excepto
exceptuant

llevat que conjunction
a menos que

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
sacacorchos

lleó /ʎəˈo/ n masc
león
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lleó /ʎəˈo/ n neut
leo
Persona del signe zodiacal de Lleó.

lleó marí australià n masc
lobo marino de Australia

lleó marí de Califòrnia n masc
lobo marino de California

lleó marí de Nova Zelanda n masc
léon marino de Nueva Zelandia

lleó marí de Steller n masc
lobo marino de Steller

lleó marí sud-americà n masc
lobo común

lli /ˈʎi/ n masc
lino
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibant /ʎiˈban/ /ʎiˈbant/ /ʎiˈβan/ n masc
maroma

llibertar /ʎi.beɾˈtaɾ/ /ʎi.βerˈta/ /ʎi.βeɾˈta/ /ʎi.βərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llibert lliberta llibertada llibertades llibertam llibertant llibertar llibertara llibertaran llibertarem llibertaren llibertares llibertareu llibertaria llibertarien llibertaries llibertarà llibertaràs llibertaré llibertaríem llibertaríeu llibertassen llibertasses llibertassin llibertassis llibertat llibertats llibertau llibertava llibertaven llibertaves lliberte llibertem lliberten llibertes llibertessen llibertesses llibertessin llibertessis lliberteu lliberti llibertin llibertis lliberto llibertà llibertàrem llibertàreu llibertàs llibertàssem llibertàsseu llibertàssim llibertàssiu llibertàvem llibertàveu llibertés llibertéssem llibertésseu llibertéssim llibertéssiu llibertí occ sept val v
libertar

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
libertad
Estat o qualitat de ser lliure.

llibertat d'aprenentatge n fem
libertad de aprendizaje

llibertat d'ensenyament n fem
libertad de enseñanza

llibertat de càtedra n fem
libertad de cátedra

llibertat de recerca n fem
libertad de investigación

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
libro
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibre de text n masc
libro de clase

llibre electrònic n masc
libro digital

llibre programat n masc
libro programado

llibre ramificat n masc
libro ramificado

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
librería
Botiga on es poden comprar llibres.

llibresc /ʎiˈbɾesk/ /ʎiˈbɾəsk/ /ʎiˈbɾɛsk/ /ʎiˈβɾɛsk/ adj masc
libresco

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
libreta
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llibreter /ʎi.bɾeˈteɾ/ /ʎi.βɾeˈte/ /ʎi.βɾəˈte/ n masc
librero

llicenciar /ʎi.sen.siˈa/ /ʎi.sen.siˈaɾ/ /ʎi.sən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llicencia llicenciada llicenciades llicenciam llicenciant llicenciar llicenciara llicenciaran llicenciarem llicenciaren llicenciares llicenciareu llicenciaria llicenciarien llicenciaries llicenciarà llicenciaràs llicenciaré llicenciaríem llicenciaríeu llicenciassen llicenciasses llicenciassin llicenciassis llicenciat llicenciats llicenciau llicenciava llicenciaven llicenciaves llicencie llicenciem llicencien llicencies llicenciessen llicenciesses llicenciessin llicenciessis llicencieu llicencii llicencio llicencià llicenciàrem llicenciàreu llicenciàs llicenciàssem llicenciàsseu llicenciàssim llicenciàssiu llicenciàvem llicenciàveu llicenciés llicenciéssem llicenciésseu llicenciéssim llicenciéssiu llicencií llicenciï llicenciïn llicenciïs occ sept val v
licenciar
Donar algun tipus de permís, llicència.
Aconseguir la titulació de llicenciat.
Atorgar a una persona o grup (un curs, una promoció, etc.) la titulació de llicenciat.
Lliurar d'un servei o obligació, especialment referit a l'exèrcit.
Acomiadar a algú, fer-lo fora d'alguna organització (empresa, organisme públic, etc.)

llicenciat /ʎi.sen.siˈat/ /ʎi.sən.siˈat/ n masc
licenciado

llicenciatura /ʎi.sen.si.aˈtu.ɾa/ /ʎi.sən.si.əˈtu.ɾə/ n fem
licenciatura
Estudis universitaris de cicle llarg, generalment quatre o cinc cursos acadèmics, mitjançant els quals, un cop superats, s'obté el títol de llicenciat.

llicenciós /ʎi.sen.siˈos/ /ʎi.sən.siˈos/ adj masc
licencioso

llicorella /ʎi.koˈɾe.ʎa/ /ʎi.koˈɾe.ʎə/ /ʎi.kuˈɾe.ʎə/ n fem
pizarra

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
licencia permiso

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
liga
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligacama /ˌʎi.ɣaˈka.ma/ /ˌʎi.ɣəˈka.mə/ n fem
liga
Complement del vestit (cinta o cordill) que rodeja la cama i prem contra ella el mitjó o mitja per tal de subjectar-lo i evitar que caigui.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ n fem
tocado
Peça de vestir que es posa al cap.
ligadura
(música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligams /ʎiˈɣams/ n masc
ataduras

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llig lliga lligada lligades lligam lligant lligar lligara lligaran lligarem lligaren lligares lligareu lligaria lligarien lligaries lligarà lligaràs lligaré lligaríem lligaríeu lligassen lligasses lligassin lligassis lligat lligats lligau lligava lligaven lligaves lligo lligue lliguem lliguen lligues lliguessen lliguesses lliguessin lliguessis lligueu lligui lliguin lliguis lligués lliguéssem lliguésseu lliguéssim lliguéssiu lliguí lligà lligàrem lligàreu lligàs lligàssem lligàsseu lligàssim lligàssiu lligàvem lligàveu occ sept val v
atar anudar
Assegurar amb una corda o similar.
ligar
Flirtejar
Relacionar amb algun fet o causa.

lligar caps v
atar cabos

llim /ˈʎim/ n masc
limo
Tipus de terreny format per la unió d'aigua i terra, barrejat amb restes orgàniques vegetals.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
lima
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.
escolar
(peixos) Peix de la família dels gempílids, de color marró amb aletes negres, de pell rugosa amb escuts tèrmics (Ruvettus pretiosus).

llimac /ʎiˈmak/ n masc
babosa limaza

llimada /ʎiˈma.ða/ /ʎiˈma.ðə/ n fem
limado
Acció de llimar.
(billar) Moviment de preparació d'un cop consistent a fer anar el tac endavant i enrere en la direcció escollida abans d'arribar a colpejar la bola.

llimadura /ʎi.maˈðu.ɾa/ /ʎi.məˈðu.ɾə/ n fem
limadura
Fet de llimar.
limaduras
(plural) Conjunt de partícules despreses per una llima.

llimar /ʎiˈma/ /ʎiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llim llima llimada llimades llimam llimant llimar llimara llimaran llimarem llimaren llimares llimareu llimaria llimarien llimaries llimarà llimaràs llimaré llimaríem llimaríeu llimassen llimasses llimassin llimassis llimat llimats llimau llimava llimaven llimaves llime llimem llimen llimes llimessen llimesses llimessin llimessis llimeu llimi llimin llimis llimo llimà llimàrem llimàreu llimàs llimàssem llimàsseu llimàssim llimàssiu llimàvem llimàveu llimés lliméssem llimésseu lliméssim lliméssiu llimí occ sept val v
limar
Treballar amb la llima.
Polir o retocar alguna obra.
(billar) Fer anar el tac endavant i enrere en la direcció escollida abans d'arribar a colpejar la bola, com a moviment de preparació d'un cop.

llimbs /ˈʎims/ n masc
limbo

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
limón citrón
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
limonada

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ n masc
linaje

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
dintel

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
umbral
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

llinya /ˈʎi.ɲa/ /ˈʎi.ɲə/ n fem
sedal

lliri n masc
lirio

llis /ˈʎis/ adj masc
liso

llisament /ˌʎi.zaˈmen/ /ˌʎi.zaˈment/ /ˌʎi.zəˈmen/ /ˌʎi.zəˈment/ adv
lisamente

lliscada /ʎisˈka.ða/ /ʎisˈka.ðə/ n fem
deslizamiento
(handbol) Acció defensiva de dos defensors consistent a mantenir el marcatge dels atacants respectius després d'un encreuament.
(beisbol) Acció d'un corredor de deixar-se caure relliscant sobre la superfície del camp de joc a la vora d'una base, amb l'objectiu d'evitar ser tocat per un defensor en el moment d'entrar en contacte amb el coixí.

lliscada amb la cama flexionada n fem
deslizamiento con la pierna en flexión

lliscada de cap n fem
deslizamiento de cabeza

lliscada de ganxo n fem
deslizamiento de gancho

lliscament /ʎis.kaˈmen/ /ʎis.kaˈment/ /ʎis.kəˈmen/ /ʎis.kəˈment/ n masc
deslizamiento

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llisc llisca lliscada lliscades lliscam lliscant lliscar lliscara lliscaran lliscarem lliscaren lliscares lliscareu lliscaria lliscarien lliscaries lliscarà lliscaràs lliscaré lliscaríem lliscaríeu lliscassen lliscasses lliscassin lliscassis lliscat lliscats lliscau lliscava lliscaven lliscaves llisco lliscà lliscàrem lliscàreu lliscàs lliscàssem lliscàsseu lliscàssim lliscàssiu lliscàvem lliscàveu llisque llisquem llisquen llisques llisquessen llisquesses llisquessin llisquessis llisqueu llisqui llisquin llisquis llisqués llisquéssem llisquésseu llisquéssim llisquéssiu llisquí occ sept val v
deslizarse
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.
(beisbol) Deixar-se caure relliscant sobre la superfície del camp de joc a la vora d'una base, un corredor, amb l'objectiu d'evitar ser tocat per un defensor en el moment d'entrar en contacte amb el coixí.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
resbaladizo

llissa capplà n fem
cabezuda

llissa fusany n fem
capitón

llissa galta-roja n fem
galupe

llissa llobarrera n fem
budión

llissa morruda n fem
caluga

llissa vera n fem
albur

llista /ˈʎis.ta/ n fem
lista
Tira o ratlla diferent en una tela.
Registre o full de paper amb una enumeració o compilació d'un conjunt d'elements.
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llistar /ʎisˈta/ /ʎisˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llist llista llistada llistades llistam llistant llistar llistara llistaran llistarem llistaren llistares llistareu llistaria llistarien llistaries llistarà llistaràs llistaré llistaríem llistaríeu llistassen llistasses llistassin llistassis llistat llistats llistau llistava llistaven llistaves lliste llistem llisten llistes llistessen llistesses llistessin llistessis llisteu llisti llistin llistis llisto llistà llistàrem llistàreu llistàs llistàssem llistàsseu llistàssim llistàssiu llistàvem llistàveu llistés llistéssem llistésseu llistéssim llistéssiu llistí occ sept val v
gayar
Adornar alguna cosa amb llistes.

llistat /ʎisˈtat/ adj masc
listado
Que té llistes o ratlles, decorat o amb marques de diferents colors.

llistat /ʎisˈtat/ n masc
listado
(informàtica) Còpia impresa d'un programa o conjunt de dades.

llistó /ʎisˈto/ n masc
listón

llisèria /ʎiˈzɛ.ɾi.a/ /ʎiˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
peluda

llit n masc
cama lecho
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.
cauce lecho
Camí per on corren les aigües fluvials.

llit familiar n masc
colecho

llit fluvial n masc
cauce

llitar /ʎiˈta/ /ʎiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llit llita llitada llitades llitam llitant llitar llitara llitaran llitarem llitaren llitares llitareu llitaria llitarien llitaries llitarà llitaràs llitaré llitaríem llitaríeu llitassen llitasses llitassin llitassis llitat llitats llitau llitava llitaven llitaves llite llitem lliten llites llitessen llitesses llitessin llitessis lliteu lliti llitin llitis llito llità llitàrem llitàreu llitàs llitàssem llitàsseu llitàssim llitàssiu llitàvem llitàveu llités llitéssem llitésseu llitéssim llitéssiu llití occ sept val v
solar

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
camilla
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.
litera
Llit fix en una cabina d’una embarcació, un tren.
Conjunt de dos o tres llits, l'un damunt de l'altre.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
libra

lliurada /ʎiwˈɾa.ða/ /ʎiwˈɾa.ðə/ n fem
entregada

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
entrega

lliurar /ʎiwˈɾa/ /ʎiwˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lliur lliura lliurada lliurades lliuram lliurant lliurar lliurara lliuraran lliurarem lliuraren lliurares lliurareu lliuraria lliurarien lliuraries lliurarà lliuraràs lliuraré lliuraríem lliuraríeu lliurassen lliurasses lliurassin lliurassis lliurat lliurats lliurau lliurava lliuraven lliuraves lliure lliurem lliuren lliures lliuressen lliuresses lliuressin lliuressis lliureu lliuri lliurin lliuris lliuro lliurà lliuràrem lliuràreu lliuràs lliuràssem lliuràsseu lliuràssim lliuràssiu lliuràvem lliuràveu lliurés lliuréssem lliurésseu lliuréssim lliuréssiu lliurí occ sept val v
librar
Donar, entregar.
(arcaisme) Tenir lloc un conflicte.

lliure /ˈʎiw.ɾe/ Interjection
libre
(pilota basca) Expressió amb què un jugador indica a un company d'equip que té prou espai per a jugar.

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
libre
Que no depèn d'altri.

lliure /ˈʎiw.ɾe/ n neut
líbero
(hoquei sobre herba) Defensor encarregat principalment de fer d'enllaç amb la línia de mitjos.

lliurecanvisme /ʎiw.ɾe.kamˈbiz.me/ /ʎiw.ɾe.kaɱˈviz.me/ /ʎiw.ɾə.kəmˈbiz.mə/ /ʎiw.ɾə.kəɱˈviz.mə/ n masc
librecambismo

lliurement /ˌʎiw.ɾeˈmen/ /ˌʎiw.ɾeˈment/ /ˌʎiw.ɾəˈmen/ /ˌʎiw.ɾəˈment/ adv
libremente

lliurepensador /ˌʎiw.ɾe.pen.saˈðo/ /ˌʎiw.ɾe.pen.saˈðoɾ/ /ˌʎiw.ɾə.pən.səˈðo/ adj masc
librepensador

lliçó n fem
lección
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
alabanza

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lloa lloada lloades lloam lloant lloar lloara lloaran lloarem lloaren lloares lloareu lloaria lloarien lloaries lloarà lloaràs lloaré lloaríem lloaríeu lloassen lloasses lloassin lloassis lloat lloats lloau lloava lloaven lloaves lloe lloem lloen lloes lloessen lloesses lloessin lloessis lloeu lloo llou lloà lloàrem lloàreu lloàs lloàssem lloàsseu lloàssim lloàssiu lloàvem lloàveu lloés lloéssem lloésseu lloéssim lloéssiu lloí lloï lloïn lloïs occ sept val v
alabar

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
loba

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
lobarro lubina

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ n masc
lobezno

llobera /ʎoˈβe.ɾa/ /ʎuˈβe.ɾə/ n fem
lobera

llobí /ʎoˈbi/ /ʎoˈβi/ /ʎuˈbi/ /ʎuˈβi/ n masc
altramuz

lloc n masc
lugar

lloc de sortida n masc
lugar de salida

lloc de treball /ˌʎɔɡ.de.tɾeˈbaʎ/ n masc
puesto de trabajo

lloc específic n masc
puesto específico

lloc web n masc
sitio web

lloc web educatiu /ˌʎɔk n masc
sitio web educativo

lloca /ˈʎɔ.ka/ /ˈʎɔ.kə/ n fem
clueca
Gallina que cova i cria pollets.

lloctinent /ʎok.tiˈnent/ /ˌʎɔk.tiˈnen/ /ˌʎɔk.tiˈnent/ n masc
lugarteniente

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llog lloga llogada llogades llogam llogant llogar llogara llogaran llogarem llogaren llogares llogareu llogaria llogarien llogaries llogarà llogaràs llogaré llogaríem llogaríeu llogassen llogasses llogassin llogassis llogat llogats llogau llogava llogaven llogaves llogo llogue lloguem lloguen llogues lloguessen lloguesses lloguessin lloguessis llogueu llogui lloguin lloguis llogués lloguéssem lloguésseu lloguéssim lloguéssiu lloguí llogà llogàrem llogàreu llogàs llogàssem llogàsseu llogàssim llogàssiu llogàvem llogàveu occ sept val v
arrendar
Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
alquilar arrendar
Prendre a lloguer.
alquilar
Treballar per cert preu.

llogaret /ʎo.ɣaˈɾet/ /ʎo.ɣəˈɾət/ /ʎu.ɣəˈɾɛt/ n masc
aldea

llogater /ʎo.ɣaˈte/ /ʎo.ɣaˈteɾ/ /ʎo.ɣəˈte/ /ʎu.ɣəˈte/ n masc
inquilino

lloguer /ʎoˈɣe/ /ʎoˈɣeɾ/ /ʎuˈɣe/ n masc
alquiler

llom /ˈʎom/ n masc
lomo

llombard /ʎomˈbaɾt/ /ʎumˈbart/ adj masc
lombardo
Tot el que pertany a la regió italiana de la Llombardia.

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
ombligo

llonganissa /ʎoŋ.ɡaˈni.sa/ /ʎoŋ.ɡəˈni.sə/ /ʎuŋ.ɡəˈni.sə/ n fem
longaniza

llonguet /ʎoŋˈget/ /ʎuŋˈgɛt/ n masc
mollete
Pa petit, llargarut i estret amb un solc gran.

llop n masc
lobo
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llopada /ʎoˈpa.ða/ /ʎoˈpa.ðə/ /ʎuˈpa.ðə/ n fem
manada

llord /ˈʎort/ adj masc
horrendo
molt lleig, espantós
brut, desendreçat

lloreda /ʎoˈɾe.ða/ /ʎuˈɾɛ.ðə/ n fem
lauredal

llorejar /ʎo.ɾeˈd͡ʒa/ /ʎo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎo.ɾeˈʒa/ /ʎo.ɾəˈd͡ʒa/ /ʎu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llorege lloregem lloregen lloreges lloregessen lloregesses lloregessin lloregessis lloregeu lloregi lloregin lloregis lloregés lloregéssem lloregésseu lloregéssim lloregéssiu lloregí lloreig lloreja llorejada llorejades llorejam llorejant llorejar llorejara llorejaran llorejarem llorejaren llorejares llorejareu llorejaria llorejarien llorejaries llorejarà llorejaràs llorejaré llorejaríem llorejaríeu llorejassen llorejasses llorejassin llorejassis llorejat llorejats llorejau llorejava llorejaven llorejaves llorejo llorejà llorejàrem llorejàreu llorejàs llorejàssem llorejàsseu llorejàssim llorejàssiu llorejàvem llorejàveu occ sept val v
laurear

llorejat /ʎo.ɾeˈd͡ʒat/ /ʎo.ɾeˈʒat/ /ʎo.ɾəˈd͡ʒat/ /ʎu.ɾəˈʒat/ adj masc
laureado

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
laurel laurocerazo
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

llorer-cirer n masc
lauroceraso
(botànica) Arbret perennifoli de la família de les rosàcies, cultivat com a ornamental i medicinal

lloretenc /ʎo.ɾeˈteŋk/ /ʎu.ɾəˈtɛŋ/ adj masc
lloretense
Originari, pertanyent o relatiu a Lloret de Mar (la Selva).

lloretenc /ʎo.ɾeˈteŋk/ /ʎu.ɾəˈtɛŋ/ n masc
lloretense
Natural de Lloret de Mar (la Selva).

lloriga /ʎoˈɾi.ɣa/ /ʎoˈɾi.ɣə/ /ʎuˈɾi.ɣə/ n fem
loriga
Cota de malla.
Armadura de cavall per a ús en la guerra.

llorigada /ʎo.ɾiˈɣa.ða/ /ʎo.ɾiˈɣa.ðə/ /ʎu.ɾiˈɣa.ðə/ n fem
hatajo
Colla de gent de mala vida.

lloriguera /ʎo.ɾiˈɣe.ɾa/ /ʎo.ɾiˈɣe.ɾə/ /ʎu.ɾiˈɣe.ɾə/ n fem
gazapera

llorigó /ʎo.ɾiˈɣo/ /ʎu.ɾiˈɣo/ n masc
gazapo

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
loro papagayo
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llosat /ʎoˈzat/ /ʎuˈzat/ n masc
empizarrado

llosc /ˈʎosk/ adj masc
cegato
Qui mira malament, o no hi veu molt.

llossar /ʎoˈsa/ /ʎoˈsaɾ/ /ʎuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llos llossa llossada llossades llossam llossant llossar llossara llossaran llossarem llossaren llossares llossareu llossaria llossarien llossaries llossarà llossaràs llossaré llossaríem llossaríeu llossassen llossasses llossassin llossassis llossat llossats llossau llossava llossaven llossaves llosse llossem llossen llosses llossessen llossesses llossessin llossessis llosseu llossi llossin llossis llosso llossà llossàrem llossàreu llossàs llossàssem llossàsseu llossàssim llossàssiu llossàvem llossàveu llossés llosséssem llossésseu llosséssim llosséssiu llossí occ sept val v
aguzar

llostrejar /ʎos.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎos.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎos.tɾeˈʒa/ /ʎos.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎus.tɾəˈʒa/ v
alborear

llotgeta /ʎoˈd͡ʒe.ta/ /ʎoˈd͡ʒə.tə/ /ʎuˈd͡ʒɛ.tə/ n fem
palco

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
lonja
Part d'un edifici oberta per un o més costats amb arcs sostinguts per pilars o columnes.
palco
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

llotós /ʎoˈtos/ /ʎuˈtos/ adj masc
fangoso
Fangós.

llucar /ʎuˈka/ /ʎuˈkaɾ/ lluca llucada llucades llucant llucar llucaran llucarem llucaren llucares llucareu llucaria llucarien llucaries llucarà llucaràs llucaré llucaríem llucaríeu llucat llucats llucava llucaven llucaves lluco llucà llucàrem llucàreu llucàvem llucàveu lluque lluquem lluquen lluques lluquessen lluquesses lluquessin lluquessis lluqueu lluqui lluquin lluquis lluqués lluquéssem lluquésseu lluquéssim lluquéssiu lluquí occ v
atisbar
Mirar, observar amb atenció.

lluentejar /ʎu.en.teˈd͡ʒa/ /ʎu.en.teˈd͡ʒaɾ/ /ʎu.en.teˈʒa/ /ʎu.ən.təˈd͡ʒa/ /ʎu.ən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. lluentege lluentegem lluentegen lluenteges lluentegessen lluentegesses lluentegessin lluentegessis lluentegeu lluentegi lluentegin lluentegis lluentegés lluentegéssem lluentegésseu lluentegéssim lluentegéssiu lluentegí lluenteja lluentejada lluentejades lluentejant lluentejar lluentejara lluentejaran lluentejarem lluentejaren lluentejares lluentejareu lluentejaria lluentejarien lluentejaries lluentejarà lluentejaràs lluentejaré lluentejaríem lluentejaríeu lluentejassen lluentejasses lluentejat lluentejats lluentejava lluentejaven lluentejaves lluentejo lluentejà lluentejàrem lluentejàreu lluentejàssem lluentejàsseu lluentejàvem lluentejàveu occ sept val val (1) v
brillar

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
lugano

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ n fem
luciérnaga
Cuca de llum.

lluerna fosca n fem
arete alerón

lluerna roja n fem
arete

lluerna vera n fem
alfondega

lluert /ʎuˈɛrt/ n masc
lagarto real
Peix de la família dels aulòpids de color terrós amb taques fosques (Aulopus filamentosus).

lluertejar /ʎu.er.teˈʒa/ /ʎu.eɾ.teˈd͡ʒa/ /ʎu.eɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /ʎu.ər.təˈʒa/ /ʎu.əɾ.təˈd͡ʒa/ lluertegem lluertegen lluerteges lluertegessen lluertegesses lluertegessin lluertegessis lluertegeu lluertegi lluertegin lluertegis lluertegés lluertegéssem lluertegésseu lluertegéssim lluertegéssiu lluertegí lluerteja lluertejada lluertejades lluertejant lluertejar lluertejaran lluertejarem lluertejaren lluertejares lluertejareu lluertejaria lluertejarien lluertejaries lluertejarà lluertejaràs lluertejaré lluertejaríem lluertejaríeu lluertejat lluertejats lluertejava lluertejaven lluertejaves lluertejo lluertejà lluertejàrem lluertejàreu lluertejàvem lluertejàveu v
atisbar

llufa /ˈʎu.fa/ /ˈʎu.fə/ n fem
follón
Ventositat expel·lida sense soroll.
maza
Cua, drapot o cosa semblant que es posa amb una agulla als vestits dels homes o dones per a burlar-se d'ells.

llufar-se /ʎu.fərˈsə/ /ʎuˈfar.sə/ /ʎuˈfaɾ.se/ /ʎuˈfaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lluf llufa llufada llufades llufam llufant llufar llufara llufaran llufarem llufaren llufares llufareu llufaria llufarien llufaries llufarà llufaràs llufaré llufaríem llufaríeu llufassen llufasses llufassin llufassis llufat llufats llufau llufava llufaven llufaves llufe llufem llufen llufes llufessen llufesses llufessin llufessis llufeu llufi llufin llufis llufo llufà llufàrem llufàreu llufàs llufàssem llufàsseu llufàssim llufàssiu llufàvem llufàveu llufés lluféssem llufésseu lluféssim lluféssiu llufí occ sept val v
ventosear

lluir /ʎuˈi/ /ʎuˈiɾ/ bal llu llua llueix llueixen llueixes llueixi llueixin llueixis llueixo lluen llues lluesc lluesqui lluesquin lluesquis lluint lluir lluiran lluirem lluireu lluiria lluirien lluiries lluirà lluiràs lluiré lluiríem lluiríeu lluo llus lluu lluus lluí lluíem lluíeu lluírem lluíreu lluís lluíssem lluísseu lluíssim lluíssiu lluï lluïa lluïda lluïdes lluïen lluïes lluïguem lluïgueu lluïm lluïn lluïra lluïren lluïres lluïs lluïsca lluïsquen lluïsques lluïssen lluïsses lluïssin lluïssis lluït lluïts lluïu lluïxo n-occ occ sept val v
lucir
Resplendir, brillar, emetre llum.
(figuradament) Sobreeixir, distingir-se.
lucirse
(pronominal) Quedar bé en algun assumpte.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
lucha
Acte de lluitar.
balón retenido
(basquetbol) Situació de joc consistent a tenir dos o més adversaris una mà o totes dues sobre la pilota de manera que cap no pot obtenir-ne la possessió sense recórrer a una brusquedat excessiva.

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ adj masc
luchador

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lluit lluita lluitada lluitades lluitam lluitant lluitar lluitara lluitaran lluitarem lluitaren lluitares lluitareu lluitaria lluitarien lluitaries lluitarà lluitaràs lluitaré lluitaríem lluitaríeu lluitassen lluitasses lluitassin lluitassis lluitat lluitats lluitau lluitava lluitaven lluitaves lluite lluitem lluiten lluites lluitessen lluitesses lluitessin lluitessis lluiteu lluiti lluitin lluitis lluito lluità lluitàrem lluitàreu lluitàs lluitàssem lluitàsseu lluitàssim lluitàssiu lluitàvem lluitàveu lluités lluitéssem lluitésseu lluitéssim lluitéssiu lluití occ sept val v
luchar

llum n fem
luz
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.
Electricitat.

llum n masc
luz lámpara
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum ambiental n fem
luz ambiental

llum verd n masc
luz verde
(hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

llum vermell n masc
luz roja

llumener /ʎu.meˈne/ /ʎu.meˈneɾ/ /ʎu.məˈne/ n masc
lucero
Astre lluminós.

llumenera /ʎu.meˈne.ɾa/ /ʎu.məˈne.ɾə/ n fem
velón
Llum d'oli amb un recipient metàl·lic, un peu de base i un agafador.
lumbrera
Persona que destaca per la intel·ligència.

lluminositat /ʎu.mi.no.ziˈtat/ /ʎu.mi.nu.ziˈtat/ n fem
luminosidad

lluminària /ʎu.miˈna.ɾi.a/ /ʎu.miˈna.ɾi.ə/ n masc
luminaria

lluminós /ʎu.miˈnos/ adj masc
luminoso
Molt il·luminat.
Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
luna satélite
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluna plena n fem
luna llena

llunada /ʎuˈna.ða/ /ʎuˈna.ðə/ n fem
alardillo
Peix de la família dels esfírnids, de cap aplanat i allargat en dos lòbuls en forma de mitja lluna, amb els ulls en els extrems (Sphyrna zygaena)
cornuda
Peix de la família dels esfírnids, de cap molt allargat en dos lòbuls, amb ulls petits en els extrems i zones de color daurat brillant (Sphyrna tudes)

llunada fistonada n fem
cornuda común

llunada grossa n fem
cornuda gigante
Peix de la família dels esfírnids, el més gran amb una longitud màxima de 6,1 m, característic pel cap molt pla i ample i per l’aleta dorsal en forma de falç (Sphyrna mokarran).

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
lejos

llunyania /ʎu.ɲaˈni.a/ /ʎu.ɲəˈni.ə/ n fem
lejanía

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
lejano

llunyíssim /ʎuˈɲi.sim/ adv
lejísimos

lluquet /ʎuˈket/ /ʎuˈkət/ /ʎuˈkɛt/ n masc
luquete pajuela
Tros de caramuixa ensofrat per encendre llum.
luquete
Tros de llimona o taronja que es llença al vi.

llur /ˈʎur/ adj
su

lluscositat /ʎus.ko.ziˈtat/ /ʎus.ku.ziˈtat/ n fem
ceguera

llustre /ˈʎus.tɾe/ /ˈʎus.tɾə/ n masc
lustre

lluç /ˈʎus/ n masc
merluza
Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)

lluïdament /ʎuˌi.ðaˈmen/ /ʎuˌi.ðaˈment/ /ʎuˌi.ðəˈmen/ /ʎuˌi.ðəˈment/ adv
lucidamente

lluïsme /ʎuˈiz.me/ /ʎuˈiz.mə/ n masc
laudemio

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
lágrima

llàntia n fem
lamparón lámpara

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
lástima
Allò que inspira pietat.

llòbrec /ˈʎɔ.bɾek/ llòbrega adj masc
lóbrego

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
nutria

llúdria costanera sud-americana n fem
chinchimén

llúdria marina n fem
nutria marina

lobotes de Surinam n masc
berrugato

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
local

localisme /ɫo.kaˈɫiz.me/ /ɫo.kəˈɫiz.mə/ /ɫu.kəˈɫiz.mə/ n masc
localismo

localista /ɫo.kaˈɫis.ta/ /ɫo.kaˈɫis.te/ /ɫo.kəˈɫis.tə/ /ɫu.kəˈɫis.tə/ n neut
localista

localitat /ɫo.ka.ɫiˈtat/ /ɫo.kə.ɫiˈtat/ /ɫu.kə.ɫiˈtat/ n fem
localidad
Lloc habitat per persones que hi resideixen habitualment.
Cadascun dels seients que es venen en una sala d'espectacles.

localització /ɫo.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫo.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫo.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɫu.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
localización

localitzar /ɫo.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫo.ka.ɫiˈza/ /ɫo.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫo.kə.ɫiˈd͡za/ /ɫu.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) localitz localitza localitzada localitzades localitzam localitzant localitzar localitzara localitzaran localitzarem localitzaren localitzares localitzareu localitzaria localitzarien localitzaries localitzarà localitzaràs localitzaré localitzaríem localitzaríeu localitzassen localitzasses localitzassin localitzassis localitzat localitzats localitzau localitzava localitzaven localitzaves localitze localitzem localitzen localitzes localitzessen localitzesses localitzessin localitzessis localitzeu localitzi localitzin localitzis localitzo localitzà localitzàrem localitzàreu localitzàs localitzàssem localitzàsseu localitzàssim localitzàssiu localitzàvem localitzàveu localitzés localitzéssem localitzésseu localitzéssim localitzéssiu localitzí occ sept val v
localizar

localment /ɫoˌkaɫˈmen/ /ɫoˌkaɫˈment/ /ɫuˌkaɫˈmen/ adv
localmente

locomotora /ɫo.ko.moˈto.ɾa/ /ɫo.ko.moˈto.ɾə/ /ɫu.ku.muˈto.ɾə/ n fem
locomotora

locució /ɫo.ku.siˈo/ /ɫu.ku.siˈo/ n fem
locución

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logaritmo

logopeda /ɫo.ɣoˈpe.ða/ /ɫu.ɣuˈpɛ.ðə/ n neut
logopeda

logopèdia /lo.ɣoˈpɛ.ði.a/ /lu.ɣuˈpɛ.ði.ə/ n fem
logopedia

lona /ˈɫo.na/ /ˈɫo.nə/ n fem
lona

londinenc /ɫon.diˈneŋ/ /ɫon.diˈneŋk/ /ɫon.diˈnəŋk/ /ɫun.diˈnɛŋ/ /ɫun.diˈnɛŋk/ adj masc
londinense
Relatiu o pertanyent a Londres.

londinenc /ɫon.diˈneŋ/ /ɫon.diˈneŋk/ /ɫon.diˈnəŋk/ /ɫun.diˈnɛŋ/ /ɫun.diˈnɛŋk/ n masc
londinense
Persona que habita o és originària de Londres.

longa /ˈɫoŋ.ɡa/ /ˈɫoŋ.ɡə/ n fem
longa

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ longeva adj masc
longevo

longitudinalment /ɫoɲ.d͡ʒi.tu.ðiˌnaɫˈmen/ /ɫoɲ.d͡ʒi.tu.ðiˌnaɫˈment/ /ɫoɲ.ʒi.tu.ðiˌnaɫˈment/ /ɫuɲ.ʒi.tu.ðiˌnaɫˈmen/ adv
longitudinalmente

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
locuaz
Que parla molt.

loquaçment /ɫoˌkwazˈmen/ /ɫoˌkwazˈment/ /ɫuˌkwazˈmen/ adv
loquazmente

lorenès /ɫo.ɾeˈnes/ /ɫo.ɾəˈnəs/ /ɫu.ɾəˈnɛs/ adj masc
lorenés
Relatiu o pertanyent a Lorena.

lorenès /ɫo.ɾeˈnes/ /ɫo.ɾəˈnəs/ /ɫu.ɾəˈnɛs/ n masc
lorenés
Persona que habita o és originària de Lorena.

lot /ˈɫɔt/ n masc
lote
Conjunt de coses que s’agrupen amb una determinada finalitat.
pack
(videojocs) Conjunt format per una consola de joc i un videojoc o un perifèric que es comercialitzen conjuntament.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
lotería

loti /ˈɫɔ.ti/ n masc
loti

lubrificar /ɫu.bɾi.fiˈkaɾ/ /ɫu.βɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lubrific lubrifica lubrificada lubrificades lubrificam lubrificant lubrificar lubrificara lubrificaran lubrificarem lubrificaren lubrificares lubrificareu lubrificaria lubrificarien lubrificaries lubrificarà lubrificaràs lubrificaré lubrificaríem lubrificaríeu lubrificassen lubrificasses lubrificassin lubrificassis lubrificat lubrificats lubrificau lubrificava lubrificaven lubrificaves lubrifico lubrificà lubrificàrem lubrificàreu lubrificàs lubrificàssem lubrificàsseu lubrificàssim lubrificàssiu lubrificàvem lubrificàveu lubrifique lubrifiquem lubrifiquen lubrifiques lubrifiquessen lubrifiquesses lubrifiquessin lubrifiquessis lubrifiqueu lubrifiqui lubrifiquin lubrifiquis lubrifiqués lubrifiquéssem lubrifiquésseu lubrifiquéssim lubrifiquéssiu lubrifiquí occ sept val v
lubrificar

luci /ˈɫu.si/ n masc
lucio

lucrar /ɫuˈkɾa/ /ɫuˈkɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lucr lucra lucrada lucrades lucram lucrant lucrar lucrara lucraran lucrarem lucraren lucrares lucrareu lucraria lucrarien lucraries lucrarà lucraràs lucraré lucraríem lucraríeu lucrassen lucrasses lucrassin lucrassis lucrat lucrats lucrau lucrava lucraven lucraves lucre lucrem lucren lucres lucressen lucresses lucressin lucressis lucreu lucri lucrin lucris lucro lucrà lucràrem lucràreu lucràs lucràssem lucràsseu lucràssim lucràssiu lucràvem lucràveu lucrés lucréssem lucrésseu lucréssim lucréssiu lucrí occ sept val v
lucrar

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
lucrativo
Que produeix benefici en diners.

lucrativament /ɫu.kɾaˌti.vaˈment/ /ɫu.kɾaˌti.βaˈmen/ /ɫu.kɾəˌti.vəˈmen/ /ɫu.kɾəˌti.vəˈment/ /ɫu.kɾəˌti.βəˈmen/ adv
lucrativamente

lucre /ˈɫu.kɾe/ /ˈɫu.kɾə/ n masc
lucro

ludolingüístic /ˌɫu.ðo.ɫiŋˈɡwis.tik/ /ˌɫu.ðu.ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
ludicolingüístico

ludologia n fem
ludología

ludopatia n fem
juego patológico

ludoteca /ɫu.ðoˈte.ka/ /ɫu.ðoˈtɛ.kə/ /ɫu.ðuˈtɛ.kə/ n fem
ludoteca

ludotecari n masc
ludotecario

ludoteràpia /ˌɫu.ðo.teˈɾa.pi.a/ /ˌɫu.ðo.təˈɾa.pi.ə/ /ˌɫu.ðu.təˈɾa.pi.ə/ n fem
ludoterapia

lugre /ˈɫu.ɣɾe/ /ˈɫu.ɣɾə/ n masc
lugre
Petit veler o balandra de dos o tres pals aparellada amb veles al terç.

lul·lista /ɫuɫˈɫis.ta/ /ɫuɫˈɫis.te/ /ɫuɫˈɫis.tə/ /ɫuˈɫis.ta/ /ɫuˈɫis.te/ /ɫuˈɫis.tə/ adj
lulista

lul·lià /ɫu.ɫiˈa/ /ɫuɫ.ɫiˈa/ adj
luliano

lumbar /ɫumˈbar/ adj
lumbar

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
lupa

lupus /ˈɫu.pus/ n masc
lupus
(medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

lustre /ˈɫus.tɾe/ /ˈɫus.tɾə/ n masc
lustro

luteci n masc
lutecio

luvar /ɫuˈvaɾ/ /ɫuˈvaɾ/ /ɫuˈβar/ /ɫuˈβaɾ/ n masc
emperador

luvisòl /ɫu.viˈsɔɫ/ /ɫu.viˈsɔɫ/ /ɫu.βiˈsɔɫ/ n masc
luvisol

luxar /ɫukˈsa/ /ɫukˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lux luxa luxada luxades luxam luxant luxar luxara luxaran luxarem luxaren luxares luxareu luxaria luxarien luxaries luxarà luxaràs luxaré luxaríem luxaríeu luxassen luxasses luxassin luxassis luxat luxats luxau luxava luxaven luxaves luxe luxem luxen luxes luxessen luxesses luxessin luxessis luxeu luxi luxin luxis luxo luxà luxàrem luxàreu luxàs luxàssem luxàsseu luxàssim luxàssiu luxàvem luxàveu luxés luxéssem luxésseu luxéssim luxéssiu luxí occ sept val v
luxar

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
luxemburgués
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
lujuria

làmina /ˈɫa.mi.na/ /ˈɫa.mi.nə/ n fem
lámina

lànguid /ˈɫaŋ.ɡit/ adj masc
lánguido

lànguidament /ˌɫaŋ.ɡi.ðaˈmen/ /ˌɫaŋ.ɡi.ðaˈment/ /ˌɫaŋ.ɡi.ðəˈmen/ /ˌɫaŋ.ɡi.ðəˈment/ adv
lánguidamente

làpida /ˈɫa.pi.ða/ /ˈɫa.pi.ðə/ n fem
lápida

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
láser

làtex /ˈɫa.teks/ /ˈɫa.təks/ n masc
látex

làvic /ˈɫa.vik/ /ˈɫa.vik/ /ˈɫa.βik/ adj masc
lávico

lèxic /ˈɫɛk.sik/ n masc
léxico

lícit /ˈɫi.sit/ lícita adj masc
lícito

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
líder

lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ n fem
lidia

lígur /ˈɫi.ɣur/ adj
ligur
Relatiu o pertanyent a Ligúria o la seva parla.

lígur /ˈɫi.ɣur/ n neut
ligur
Persona que habita o és originària de Ligúria.

límit /ˈɫi.mit/ n masc
límite

límpid /ˈɫim.pit/ adj masc
límpido

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
línea
Longitud sense cap altra dimensió.
Límit.
Cordó o trinxera per a destorbar l'entrada en alguna part.
Formació de la tropa en ordre de batalla.
(hoquei sobre gel) Conjunt de cinc jugadors d'un equip que juguen simultàniament en el transcurs d'un partit, generalment compost per dos defensors i tres davanters.
raya
Ratlla.
línea universo
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
línea ecuador espectral mantener
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
linaje
Llinatge, raça, successió de parentiu.
línea tierra comandos salto
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n neut
jugador de línea

línia blava n fem
línea azul

línia central n fem
línea central
(esports de pilota) Línia d'un camp de joc real o imaginària traçada paral·lelament a les línies de fons que el divideix en dues meitats iguals.
(bàdminton) Cadascuna de les dues línies d'una pista de joc, una a cada camp, traçades des del mig de la línia de servei curt fins al mig de la línia de fons.

línia central de servei n fem
línea central de saque

línia curta n fem
línea corta

línia d'abonat digital asimètrica n fem
línea de abonado digital asimétrica

línia d'antijoc n fem
línea de antijuego

línia d'assaig n fem
línea de marca

línia d'atac n fem
línea de ataque
(voleibol) Cadascuna de les dues línies de 5 cm d'amplada d'una pista de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia central, a 3 m de distància.

línia d'avantatge n fem
línea de ventaja

línia d'entrenadors n fem
línea de entrenadores

línia d'àrea n fem
línea de área

línia d'àrea de porteria n fem
línea de área de portería

línia davantera n fem
delantera línea delantera
(esports de pilota) Línia de jugadors formada pels jugadors que actuen a la zona més pròxima a la porteria contrària, amb funcions preferentment ofensives.
línea delantera
(voleibol) Línia de jugadors formada pels jugadors que actuen a la zona d'atac.

línia de 0,5 m n fem
línea de 0,5 m

línia de 10 iardes n fem
línea de 10 yardas

línia de 10 m n fem
línea de 10 m

línia de 15 m n fem
línea de 15 m

línia de 16,5 m n fem
línea de 16,5 m

línia de 2 iardes n fem
línea de 2 yardas

línia de 20 iardes n fem
línea de 20 yardas

línia de 22 m n fem
línea de 22 m

línia de 22,9 m n fem
línea de 22,9 m

línia de 3 iardes n fem
línea de 3 yardas

línia de 30 iardes n fem
línea de 30 yardas

línia de 4 m n fem
línea de 4 m

línia de 40 iardes n fem
línea de 40 yardas

línia de 5 m n fem
línea de 5 m

línia de 5,5 m n fem
línea de 5,5 m

línia de 6,75 n fem
línea de 6,75

línia de 7 m n fem
línea de 7 m

línia de 9 m n fem
línea de 9 m

línia de banda n fem
línea de banda

línia de base n fem
línea de base

línia de defensa n fem
línea de defensa

línia de defensors n fem
línea de atrás

línia de falta n fem
escás de falta
(pilota, esquaix) Línia d'una pista de joc traçada transversalment que indica la distància mínima que ha de superar la pilota procedent d'un servei.
raya de falta
(pilota valenciana) Línia d'una pista de joc de la modalitat de llargues traçada transversalment que la divideix en dues meitats desiguals, corresponents als camps de la banca i del rest.
línea de falta
(bowling) Línia d'una pista de bowling traçada transversalment que indica el límit de la zona d'aproximació o la zona de llançament més pròxim a la zona de plantada.

línia de flotació n fem
línea de flotación

línia de fons n fem
línea de fondo

línia de fora n fem
línea de fuera
(beisbol) Cadascuna de les dues línies de 98 m de llargada d'un camp de joc traçades des de la base de meta que el delimiten pels extrems laterals, passant l'una per la primera base i l'altra per la tercera base.

línia de fora de joc n fem
línea de fuera de juego

línia de fotògrafs n fem
línea de fotógrafos

línia de gol n fem
línea de gol
(esports de pilota) Cadascuna de les dues línies reals o imaginàries d'un camp de joc, una a cada camp, traçades transversalment entre els dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(futbol americà) Cadascuna de les dues línies d'un camp de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia de fons respectiva, a deu iardes de distància.
línea de gol línea de meta
(hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues línies de color vermell d'una pista de joc, una a cada camp, traçades transversalment d'un costat a l'altre de la pista passant pels dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.

línia de iarda n fem
línea de yarda

línia de joc n fem
línea de juego

línia de jugadors n fem
línea de jugadores

línia de límit de canxa n fem
línea escás de límite de cancha

línia de mitjos n fem
línea de medios

línia de paleta de cuir n fem
línea de paleta de cuero

línia de paleta de goma n fem
línea de paleta de goma

línia de passa n fem
escás de pasa

línia de passada n fem
línea de pase

línia de pilota curta en mà n fem
corta mano

línia de pilota morta n fem
línea de balón muerto

línia de placatge n fem
línea de placaje

línia de primera base n fem
línea de fuera derecha

línia de putt n fem
línea de putt

línia de pèrdua n fem
línea de pérdida

línia de recepció n fem
línea de recepción

línia de scrimmage n fem
línea de golpeo

línia de servei n fem
línea de servicio

línia de servei de toc n fem
línea de puesta en juego

línia de servei directe n fem
línea de servicio directo

línia de servei llarg d'individuals n fem
línea de servicio largo de individuales

línia de servei llarg de dobles n fem
línea de servicio largo de dobles

línia de tercera base n fem
línea de fuera izquierda

línia de tirs lliures n fem
línea de tiros libres

línia de toc n fem
línea de lateral

línia de toc d'assaig n fem
línea de lateral de marca

línia defensiu central n masc
guardia defensivo

línia defensiu exterior n masc
defensa exterior

línia defensiu interior n masc
derribador defensivo

línia defensiva n fem
línea de defensa línea defensiva
(futbol americà) Línia de jugadors de l'equip defensor formada pels jugadors que actuen a la zona més allunyada de la zona d'anotació pròpia, amb la funció de superar la línia ofensiva adversària fins a arribar al jugador en possessió de la pilota, de placar els corredors i de provar d'impedir les passades del quarterback.

línia del rest n fem
línea del resto

línia del traure n fem
raya del saque

línia frontal de l'àrea de meta n fem
línea del área de meta

línia frontal de l'àrea de penal n fem
línea del área de penalti

línia inferior n fem
línea inferior

línia interior n fem
línea interior

línia lateral d'individuals n fem
línea lateral de individuales

línia lateral de dobles n fem
línea lateral de dobles

línia lateral de servei n fem
línea lateral de servicio

línia limítrofa n fem
línea de límite

línia mitjana n fem
línea media línea mediana
(rugbi) Línia imaginària d'una àrea de joc traçada passant per les espatlles dels jugadors de la primera línia d'una melé ordenada.
línea media
(esquaix) Línia d'una pista de joc traçada paral·lelament a les parets laterals que divideix l'àrea situada entre la línia de falta i la paret posterior en dues meitats iguals.

línia ofensiva n fem
línea ofensiva

línia pel punt d'assaig n fem
línea que pasa por el punto de ensayo

línia transversal n fem
línea de falta

líquid adj masc
líquido
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
líquido

lívid /ˈɫi.vit/ /ˈɫi.vit/ /ˈɫi.βit/ adj masc
lívido

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
lógica

lògicament /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ adv
lógicamente

lúmel n masc
lumel

mabre /ˈma.bɾe/ /ˈma.βɾə/ n masc
erla

macabeu /ma.kaˈbɛw/ /mə.kəˈβɛw/ n masc
macabeo

macabre /maˈka.bɾe/ /məˈka.βɾə/ adj masc
macabro

macadamitzar /ma.ka.ða.miˈd͡za/ /ma.ka.ða.miˈza/ /ma.ka.ða.miˈzaɾ/ /mə.kə.ðə.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) macadamitz macadamitza macadamitzada macadamitzades macadamitzam macadamitzant macadamitzar macadamitzara macadamitzaran macadamitzarem macadamitzaren macadamitzares macadamitzareu macadamitzaria macadamitzarien macadamitzaries macadamitzarà macadamitzaràs macadamitzaré macadamitzaríem macadamitzaríeu macadamitzassen macadamitzasses macadamitzassin macadamitzassis macadamitzat macadamitzats macadamitzau macadamitzava macadamitzaven macadamitzaves macadamitze macadamitzem macadamitzen macadamitzes macadamitzessen macadamitzesses macadamitzessin macadamitzessis macadamitzeu macadamitzi macadamitzin macadamitzis macadamitzo macadamitzà macadamitzàrem macadamitzàreu macadamitzàs macadamitzàssem macadamitzàsseu macadamitzàssim macadamitzàssiu macadamitzàvem macadamitzàveu macadamitzés macadamitzéssem macadamitzésseu macadamitzéssim macadamitzéssiu macadamitzí occ sept val v
macadamizar

macar /maˈka/ /maˈkaɾ/ /məˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mac maca macada macades macam macant macar macara macaran macarem macaren macares macareu macaria macarien macaries macarà macaràs macaré macaríem macaríeu macassen macasses macassin macassis macat macats macau macava macaven macaves maco macà macàrem macàreu macàs macàssem macàsseu macàssim macàssiu macàvem macàveu maque maquem maquen maques maquessen maquesses maquessin maquessis maqueu maqui maquin maquis maqués maquéssem maquésseu maquéssim maquéssiu maquí occ sept val v
magullar
Danyar un cos amb contusions.

macarró /ma.kaˈro/ /mə.kəˈro/ n masc
macarrón
(normalment en plural) Pasta de farina en forma de tub curt tallat al biaix.
macarra
Home que viu a costa d’una prostituta.
macarrón
Galeta doble i rodona feta d’ametlles, sucre i clara d’ou, típica de la pastisseria francesa.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ macedònia adj masc
macedonio
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
macedonio
Persona que habita o és originària de Macedònia.

macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ n fem
macedonia

maceració /ma.se.ɾa.siˈo/ /mə.sə.ɾə.siˈo/ n fem
maceración

macerar /ma.seˈɾa/ /ma.seˈɾaɾ/ /mə.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) macer macera macerada macerades maceram macerant macerar macerara maceraran macerarem maceraren macerares macerareu maceraria macerarien maceraries macerarà maceraràs maceraré maceraríem maceraríeu macerassen macerasses macerassin macerassis macerat macerats macerau macerava maceraven maceraves macere macerem maceren maceres maceressen maceresses maceressin maceressis macereu maceri macerin maceris macero macerà maceràrem maceràreu maceràs maceràssem maceràsseu maceràssim maceràssiu maceràvem maceràveu macerés maceréssem macerésseu maceréssim maceréssiu macerí occ sept val v
macerar
Estovar una cosa submergint-la en un líquid.

maceta /maˈse.ta/ /məˈsə.tə/ /məˈsɛ.tə/ n fem
maceta
(construcció) Martell robust de secció quadrada usat pels mestres de cases i els picapedrers.
macillo
(forestal) Eina de dos talls per a treure l'escorça dels arbres.

machinima n fem
machinima

macip /maˈsip/ /məˈsip/ n masc
mancebo
Persona, especialment jove, que està al servei d'un altre.
aprendiz
Aprenent d'un ofici.

macroeducació /ˌma.kɾo.e.ðu.ka.siˈo/ /ˌma.kɾo.ðu.kə.siˈo/ /ˌma.kɾu.ðu.kə.siˈo/ n fem
macroeducación

macrogranja /ma.kɾoˈɣɾaɲ.d͡ʒa/ /mə.kɾoˈɣɾaɲ.ʒə/ /mə.kɾuˈɣɾaɲ.ʒə/ n fem
macrogranja

madeira /maˈðej.ɾa/ /məˈðɛj.ɾə/ n masc
maderia

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
madrastra

madrileny /mə.ðɾiˈɫəɲ/ /mə.ðɾiˈɫɛɲ/ adj masc
madrileño

madrilla /maˈðɾi.ʎa/ /məˈðɾi.ʎə/ n fem
madrilla
Peix de la família dels ciprínids, de cos allargat, que es troba en rius entre el Roine i l’Ebre (Parachondrostoma toxostoma).

madrina /maˈðɾi.na/ /məˈðɾi.nə/ n fem
madrina
Corretja que lliga dos animals de tir pels musells perquè marxin junts i no es molestin.

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
fresa frutilla

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
maduro
Crescut, adult.
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

maduració n fem
maduración

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) madur madura madurada madurades maduram madurant madurar madurara maduraran madurarem maduraren madurares madurareu maduraria madurarien maduraries madurarà maduraràs maduraré maduraríem maduraríeu madurassen madurasses madurassin madurassis madurat madurats madurau madurava maduraven maduraves madure madurem maduren madures maduressen maduresses maduressin maduressis madureu maduri madurin maduris maduro madurà maduràrem maduràreu maduràs maduràssem maduràsseu maduràssim maduràssiu maduràvem maduràveu madurés maduréssem madurésseu maduréssim maduréssiu madurí occ sept val v
madurar

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
madurez

maduresa vocacional n fem
madurez vocacional

mag /ˈmak/ n masc
mago
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

maganyar /ma.ɣaˈɲa/ /ma.ɣaˈɲaɾ/ /mə.ɣəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) magany maganya maganyada maganyades maganyam maganyant maganyar maganyara maganyaran maganyarem maganyaren maganyares maganyareu maganyaria maganyarien maganyaries maganyarà maganyaràs maganyaré maganyaríem maganyaríeu maganyassen maganyasses maganyassin maganyassis maganyat maganyats maganyau maganyava maganyaven maganyaves maganye maganyem maganyen maganyes maganyessen maganyesses maganyessin maganyessis maganyeu maganyi maganyin maganyis maganyo maganyà maganyàrem maganyàreu maganyàs maganyàssem maganyàsseu maganyàssim maganyàssiu maganyàvem maganyàveu maganyés maganyéssem maganyésseu maganyéssim maganyéssiu maganyí occ sept val v
magullar

magarrufa /ma.ɣaˈru.fa/ /mə.ɣəˈru.fə/ n fem
marrullería

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
almacén depósito

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
magdalena

magencar /ma.d͡ʒeŋˈka/ /ma.d͡ʒeŋˈkaɾ/ /ma.ʒeŋˈka/ /mə.ʒəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magenc magenca magencada magencades magencam magencant magencar magencara magencaran magencarem magencaren magencares magencareu magencaria magencarien magencaries magencarà magencaràs magencaré magencaríem magencaríeu magencassen magencasses magencassin magencassis magencat magencats magencau magencava magencaven magencaves magenco magencà magencàrem magencàreu magencàs magencàssem magencàsseu magencàssim magencàssiu magencàvem magencàveu magenque magenquem magenquen magenques magenquessen magenquesses magenquessin magenquessis magenqueu magenqui magenquin magenquis magenqués magenquéssem magenquésseu magenquéssim magenquéssiu magenquí occ sept val v
desortijar
Fer el primer treball als sembrats traient les males herbes quan les plantes comencen a créixer.
aparar
Fer la segona cavada a la terra de conreu pel maig, especialment les vinyes.

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
magenta

magisteri /ma.d͡ʒisˈtɛ.ɾi/ /ma.ʒisˈtɛ.ɾi/ /mə.ʒisˈtɛ.ɾi/ n masc
magisterio

magistral /ma.d͡ʒisˈtɾaɫ/ /ma.ʒisˈtɾaɫ/ /mə.ʒisˈtɾaɫ/ adj
magistral

magistralment /ma.d͡ʒisˌtɾaɫˈmen/ /ma.d͡ʒisˌtɾaɫˈment/ /ma.ʒisˌtɾaɫˈmen/ /mə.ʒisˌtɾaɫˈmen/ /mə.ʒisˌtɾaɫˈment/ adv
magistralmente

magistrat /ma.ʒisˈtɾat/ /mə.ʒisˈtɾat/ n masc
magistrado

magistrocentrisme n masc
magistrocentrismo

magnat /maɡˈnat/ /məɡˈnat/ n masc
magnate

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnesio

magnet /maɡˈnet/ /məɡˈnɛt/ n masc
imán

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
magnetismo

magnetitzar /maŋ.ne.tiˈd͡za/ /maɡ.ne.tiˈza/ /maɡ.ne.tiˈzaɾ/ /məŋ.nə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magnetitz magnetitza magnetitzada magnetitzades magnetitzam magnetitzant magnetitzar magnetitzara magnetitzaran magnetitzarem magnetitzaren magnetitzares magnetitzareu magnetitzaria magnetitzarien magnetitzaries magnetitzarà magnetitzaràs magnetitzaré magnetitzaríem magnetitzaríeu magnetitzassen magnetitzasses magnetitzassin magnetitzassis magnetitzat magnetitzats magnetitzau magnetitzava magnetitzaven magnetitzaves magnetitze magnetitzem magnetitzen magnetitzes magnetitzessen magnetitzesses magnetitzessin magnetitzessis magnetitzeu magnetitzi magnetitzin magnetitzis magnetitzo magnetitzà magnetitzàrem magnetitzàreu magnetitzàs magnetitzàssem magnetitzàsseu magnetitzàssim magnetitzàssiu magnetitzàvem magnetitzàveu magnetitzés magnetitzéssem magnetitzésseu magnetitzéssim magnetitzéssiu magnetitzí occ sept val v
magnetizar
Transmetre a un objecte les propietats magnètiques.

magneto- /maŋˈne.to/ /maɡˈne.to/ /məŋˈnɛ.to/ /məŋˈnɛ.tu/ prefix
magneto-

magnetoscopi /maŋˌne.tosˈkɔ.pi/ /maɡˌne.tosˈkɔ.pi/ /məŋˌnə.tosˈkɔ.pi/ /məŋˌnɛ.tusˈkɔ.pi/ n masc
magnetoscopio

magnetostàtic /maŋ.ne.tosˈta.tik/ /maɡ.ne.tosˈta.tik/ /məŋ.nə.tosˈta.tik/ /məŋ.nə.tusˈta.tik/ adj masc
magnetostático

magnetostàtica /maŋ.ne.tosˈta.ti.ka/ /maɡ.ne.tosˈta.ti.ka/ /məŋ.nə.tosˈta.ti.kə/ /məŋ.nə.tusˈta.ti.kə/ n fem
magnetostática

magnetòfon /maŋ.neˈtɔ.fon/ /maɡ.neˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fun/ n masc
magnetofón
Aparell d’enregistrament i de reproducció de sons per mitjà de la imantació permanent d'una cinta magnètica.

magnificar /maŋ.ni.fiˈka/ /maɡ.ni.fiˈka/ /maɡ.ni.fiˈkaɾ/ /məŋ.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magnific magnifica magnificada magnificades magnificam magnificant magnificar magnificara magnificaran magnificarem magnificaren magnificares magnificareu magnificaria magnificarien magnificaries magnificarà magnificaràs magnificaré magnificaríem magnificaríeu magnificassen magnificasses magnificassin magnificassis magnificat magnificats magnificau magnificava magnificaven magnificaves magnifico magnificà magnificàrem magnificàreu magnificàs magnificàssem magnificàsseu magnificàssim magnificàssiu magnificàvem magnificàveu magnifique magnifiquem magnifiquen magnifiques magnifiquessen magnifiquesses magnifiquessin magnifiquessis magnifiqueu magnifiqui magnifiquin magnifiquis magnifiqués magnifiquéssem magnifiquésseu magnifiquéssim magnifiquéssiu magnifiquí occ sept val v
magnificar

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
magnitud

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ adj masc
magnético

magnèticament /maŋˌnɛ.ti.kaˈmen/ /maɡˌnɛ.ti.kaˈmen/ /maɡˌnɛ.ti.kaˈment/ /məŋˌnɛ.ti.kəˈmen/ /məŋˌnɛ.ti.kəˈment/ adv
magneticamente

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
magnífico

magníficament /maŋˌni.fi.kaˈmen/ /maɡˌni.fi.kaˈmen/ /maɡˌni.fi.kaˈment/ /məŋˌni.fi.kəˈmen/ /məŋˌni.fi.kəˈment/ adv
magnificamente

magnòlia /maŋˈnɔ.ɫi.a/ /maɡˈnɔ.ɫi.a/ /məŋˈnɔ.ɫi.ə/ n fem
magnolia

magolar /ma.ɣoˈɫa/ /ma.ɣoˈɫaɾ/ /mə.ɣoˈɫa/ /mə.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magol magola magolada magolades magolam magolant magolar magolara magolaran magolarem magolaren magolares magolareu magolaria magolarien magolaries magolarà magolaràs magolaré magolaríem magolaríeu magolassen magolasses magolassin magolassis magolat magolats magolau magolava magolaven magolaves magole magolem magolen magoles magolessen magolesses magolessin magolessis magoleu magoli magolin magolis magolo magolà magolàrem magolàreu magolàs magolàssem magolàsseu magolàssim magolàssiu magolàvem magolàveu magolés magoléssem magolésseu magoléssim magoléssiu magolí occ sept val v
magullar

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
granada granado

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ adj masc
magro

magrejar /ma.ɣɾeˈd͡ʒa/ /ma.ɣɾeˈd͡ʒaɾ/ /ma.ɣɾeˈʒa/ /mə.ɣɾəˈd͡ʒa/ /mə.ɣɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) magrege magregem magregen magreges magregessen magregesses magregessin magregessis magregeu magregi magregin magregis magregés magregéssem magregésseu magregéssim magregéssiu magregí magreig magreja magrejada magrejades magrejam magrejant magrejar magrejara magrejaran magrejarem magrejaren magrejares magrejareu magrejaria magrejarien magrejaries magrejarà magrejaràs magrejaré magrejaríem magrejaríeu magrejassen magrejasses magrejassin magrejassis magrejat magrejats magrejau magrejava magrejaven magrejaves magrejo magrejà magrejàrem magrejàreu magrejàs magrejàssem magrejàsseu magrejàssim magrejàssiu magrejàvem magrejàveu occ sept val v
flaquear
Ésser com magre.
magrear
(vulgarisme) Grapejar lascivament a algú.

magribí /ma.ɣɾiˈbi/ /mə.ɣɾiˈβi/ adj masc
magrebí
Relatiu o pertanyent al Magrib.

magribí /ma.ɣɾiˈbi/ /mə.ɣɾiˈβi/ n masc
magrebí
Persona que habita o és originària del Magrib.

maharaja /ma.haˈɾa.d͡ʒa/ /ma.haˈɾa.ʒa/ /mə.həˈɾa.ʒə/ n masc
marajá

mahometitzar /ma.o.me.tiˈd͡za/ /ma.o.me.tiˈza/ /ma.o.me.tiˈzaɾ/ /mə.o.mə.tiˈd͡za/ /mə.u.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mahometitz mahometitza mahometitzada mahometitzades mahometitzam mahometitzant mahometitzar mahometitzara mahometitzaran mahometitzarem mahometitzaren mahometitzares mahometitzareu mahometitzaria mahometitzarien mahometitzaries mahometitzarà mahometitzaràs mahometitzaré mahometitzaríem mahometitzaríeu mahometitzassen mahometitzasses mahometitzassin mahometitzassis mahometitzat mahometitzats mahometitzau mahometitzava mahometitzaven mahometitzaves mahometitze mahometitzem mahometitzen mahometitzes mahometitzessen mahometitzesses mahometitzessin mahometitzessis mahometitzeu mahometitzi mahometitzin mahometitzis mahometitzo mahometitzà mahometitzàrem mahometitzàreu mahometitzàs mahometitzàssem mahometitzàsseu mahometitzàssim mahometitzàssiu mahometitzàvem mahometitzàveu mahometitzés mahometitzéssem mahometitzésseu mahometitzéssim mahometitzéssiu mahometitzí occ sept val v
mahometizar

mai adv
nunca jamás

mai de la vida adv
nunca jamás

mai dels mais adv
nunca jamás

maia /ˈma.ja/ /ˈma.jə/ n neut
maya

maig n masc
mayo
Cinquè mes de l'any.

maimó /majˈmo/ /məjˈmo/ adj masc
remiso

mainada /majˈna.ða/ /məjˈna.ðə/ n fem
mesnada
(històric) A l'edat mitjana, grup d'homes armats al servei d'un senyor o del corresponent casal.
chiquillería
Conjunt de criatures d'una casa.

mainadera /maj.naˈðe.ɾa/ n fem
niñera

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
mahonesa mayonesa

maire /ˈmaj.ɾe/ /ˈmaj.ɾə/ n fem
bacaladilla

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
majestad

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ adj
mayor
Més gran.
Més important.
Que s’encarrega del detall en un cos de l'exèrcit.
(nàutica) Referit al pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n fem
mayor
(nàutica) Vela principal d'una embarcació que va en l'arbre mestre o major.
Primera premissa d'un sil·logisme.

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
mayor
Superior, principal, cap de certes corporacions.
Cap de l’exèrcit.
(nàutica) Pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

major d'edat n neut
mayor de edad
Qui té l'edat determinada per la llei per eixir de tutela.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
mayordomo

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
mayoría

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ n neut
mayorista

majúscula /maˈd͡ʒus.ku.ɫa/ /maˈʒus.ku.ɫa/ /məˈʒus.ku.ɫə/ n fem
mayúscula

mal adj masc
malo
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal adv
mal
Complement de manera, no gens bé.

mal n masc
mal
Maldat, fet inacceptable moralment.
dolor
Sensació de dolor o malaltia.
daño
Resultat físic d'un cop o estrip, dany

mal de cap n masc
dolor de cabeza jaqueca

mala /ˈma.ɫa/ /ˈma.ɫə/ Interjection
mala

malabar /ma.ɫaˈbaɾ/ /mə.ɫəˈβar/ adj
malabar
Relatiu o pertanyent a Malabar.

malabar /ma.ɫaˈbaɾ/ /mə.ɫəˈβar/ n neut
malabar
Persona que habita o és originària de Malabar.

malabarista /ma.ɫa.baˈɾis.ta/ /ma.ɫa.baˈɾis.te/ /mə.ɫə.βəˈɾis.tə/ n neut
malabarista

malacostumar /ma.ɫa.kos.tuˈma/ /ma.ɫa.kos.tuˈmaɾ/ /mə.ɫə.kos.tuˈma/ /mə.ɫə.kus.tuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malacostum malacostuma malacostumada malacostumades malacostumam malacostumant malacostumar malacostumara malacostumaran malacostumarem malacostumaren malacostumares malacostumareu malacostumaria malacostumarien malacostumaries malacostumarà malacostumaràs malacostumaré malacostumaríem malacostumaríeu malacostumassen malacostumasses malacostumassin malacostumassis malacostumat malacostumats malacostumau malacostumava malacostumaven malacostumaves malacostume malacostumem malacostumen malacostumes malacostumessen malacostumesses malacostumessin malacostumessis malacostumeu malacostumi malacostumin malacostumis malacostumo malacostumà malacostumàrem malacostumàreu malacostumàs malacostumàssem malacostumàsseu malacostumàssim malacostumàssiu malacostumàvem malacostumàveu malacostumés malacostuméssem malacostumésseu malacostuméssim malacostuméssiu malacostumí occ sept val v
malacostumbrar

malaguanyar /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲa/ /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲaɾ/ /ˌma.ɫə.ɣwəˈɲa/ malaguanya malaguanyada malaguanyades malaguanyant malaguanyar malaguanyaran malaguanyarem malaguanyaren malaguanyares malaguanyareu malaguanyaria malaguanyarien malaguanyaries malaguanyarà malaguanyaràs malaguanyaré malaguanyaríem malaguanyaríeu malaguanyat malaguanyats malaguanyava malaguanyaven malaguanyaves malaguanyem malaguanyen malaguanyes malaguanyessen malaguanyesses malaguanyessin malaguanyessis malaguanyeu malaguanyi malaguanyin malaguanyis malaguanyo malaguanyà malaguanyàrem malaguanyàreu malaguanyàvem malaguanyàveu malaguanyés malaguanyéssem malaguanyésseu malaguanyéssim malaguanyéssiu malaguanyí v
desperdiciar

malagueny /mə.ɫəˈɣəɲ/ /mə.ɫəˈɣɛɲ/ adj masc
malagueño
Relatiu o pertanyent a la ciutat o la província de Màlaga.

malagueny /mə.ɫəˈɣəɲ/ /mə.ɫəˈɣɛɲ/ n masc
malagueño
Persona que habita o és originària de la ciutat o la província de Màlaga.

malaisi /maˈɫaj.zi/ /məˈɫaj.zi/ malàisia adj masc
malayo
Relatiu o pertanyent a Malàisia.

malaisi /maˈɫaj.zi/ /məˈɫaj.zi/ n masc
malayo
Persona que habita o és originària de Malàisia.

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
enfermo

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
enfermedad dolencia
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaltia òrfena n fem
enfermedad huérfana

malaltís /ma.ɫaɫˈtis/ /mə.ɫəɫˈtis/ adj masc
enfermizo

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
mal

malanomenar /ˌma.ɫa.no.meˈna/ /ˌma.ɫa.no.meˈnaɾ/ /ˌma.ɫə.no.məˈna/ /ˌma.ɫə.nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malanomena malanomenada malanomenades malanomenam malanomenant malanomenar malanomenara malanomenaran malanomenarem malanomenaren malanomenares malanomenareu malanomenaria malanomenarien malanomenaries malanomenarà malanomenaràs malanomenaré malanomenaríem malanomenaríeu malanomenassen malanomenasses malanomenassin malanomenassis malanomenat malanomenats malanomenau malanomenava malanomenaven malanomenaves malanomene malanomenem malanomenen malanomenes malanomenessen malanomenesses malanomenessin malanomenessis malanomeneu malanomeni malanomenin malanomenis malanomeno malanomenà malanomenàrem malanomenàreu malanomenàs malanomenàssem malanomenàsseu malanomenàssim malanomenàssiu malanomenàvem malanomenàveu malanomenés malanomenéssem malanomenésseu malanomenéssim malanomenéssiu malanomení malanomèn occ sept val v
malnombrar

malaparellat /ˌma.ɫa.pa.ɾeˈʎat/ /ˌma.ɫə.pə.ɾəˈjat/ /ˌma.ɫə.pə.ɾəˈʎat/ adj masc
malparado

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malaquita

malarmat /ˌma.ɫaɾˈmat/ /ˌma.ɫərˈmat/ n masc
armado

malastruc /ma.ɫasˈtɾuk/ /mə.ɫəsˈtɾuk/ malastruga adj masc
desventurado
Que té desgràcia.
gafe
Que duu desgràcia.

malastrugança /ˌma.ɫes.tɾuˈɣan.sa/ /ˌma.ɫəs.tɾuˈɣan.sə/ n fem
desgracia

malaurança /ˌmaɫ.awˈɾan.sa/ /ˌmaɫ.əwˈɾan.sə/ n fem
desgracia

malaurat /ˌmaɫ.awˈɾat/ /ˌmaɫ.əwˈɾat/ adj masc
desgraciado

malaxar /ma.ɫakˈsa/ /ma.ɫakˈsaɾ/ /mə.ɫəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malax malaxa malaxada malaxades malaxam malaxant malaxar malaxara malaxaran malaxarem malaxaren malaxares malaxareu malaxaria malaxarien malaxaries malaxarà malaxaràs malaxaré malaxaríem malaxaríeu malaxassen malaxasses malaxassin malaxassis malaxat malaxats malaxau malaxava malaxaven malaxaves malaxe malaxem malaxen malaxes malaxessen malaxesses malaxessin malaxessis malaxeu malaxi malaxin malaxis malaxo malaxà malaxàrem malaxàreu malaxàs malaxàssem malaxàsseu malaxàssim malaxàssiu malaxàvem malaxàveu malaxés malaxéssem malaxésseu malaxéssim malaxéssiu malaxí occ sept val v
malaxar

malbaratament /ˌmaɫ.ba.ɾa.taˈment/ /ˌmaɫ.bə.ɾə.təˈmen/ /ˌmaɫ.bə.ɾə.təˈment/ /ˌmaɫ.βa.ɾa.taˈmen/ /ˌmaɫ.βə.ɾə.təˈmen/ n masc
malbaratamiento

malbaratar /ˌmaɫ.βa.ɾaˈta/ /ˌmaɫ.βa.ɾaˈtaɾ/ /ˌmaɫ.βə.ɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malbarat malbarata malbaratada malbaratades malbaratam malbaratant malbaratar malbaratara malbarataran malbaratarem malbarataren malbaratares malbaratareu malbarataria malbaratarien malbarataries malbaratarà malbarataràs malbarataré malbarataríem malbarataríeu malbaratassen malbaratasses malbaratassin malbaratassis malbaratat malbaratats malbaratau malbaratava malbarataven malbarataves malbarate malbaratem malbaraten malbarates malbaratessen malbaratesses malbaratessin malbaratessis malbarateu malbarati malbaratin malbaratis malbarato malbaratà malbaratàrem malbaratàreu malbaratàs malbaratàssem malbaratàsseu malbaratàssim malbaratàssiu malbaratàvem malbaratàveu malbaratés malbaratéssem malbaratésseu malbaratéssim malbaratéssiu malbaratí occ sept val v
malbaratar

malcasar /ˌmaɫ.kaˈza/ /ˌmaɫ.kaˈzaɾ/ /ˌmaɫ.kəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malcasa malcasada malcasades malcasam malcasant malcasar malcasara malcasaran malcasarem malcasaren malcasares malcasareu malcasaria malcasarien malcasaries malcasarà malcasaràs malcasaré malcasaríem malcasaríeu malcasassen malcasasses malcasassin malcasassis malcasat malcasats malcasau malcasava malcasaven malcasaves malcase malcasem malcasen malcases malcasessen malcasesses malcasessin malcasessis malcaseu malcasi malcasin malcasis malcaso malcasà malcasàrem malcasàreu malcasàs malcasàssem malcasàsseu malcasàssim malcasàssiu malcasàvem malcasàveu malcasés malcaséssem malcasésseu malcaséssim malcaséssiu malcasí malcàs occ sept val v
malcasar

malconversador /ˌmaɫ.koɱ.vəɾ.səˈðo/ /ˌmaɫ.kuɱ.vər.səˈðo/ adj masc
mal conversador

malcriadesa /maɫ.kɾi.aˈðe.za/ /məɫ.kɾi.əˈðə.zə/ /məɫ.kɾi.əˈðɛ.zə/ n fem
malcriadez

malcriar /ˌmaɫ.kɾiˈa/ /ˌmaɫ.kɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malcria malcriada malcriades malcriam malcriant malcriar malcriara malcriaran malcriarem malcriaren malcriares malcriareu malcriaria malcriarien malcriaries malcriarà malcriaràs malcriaré malcriaríem malcriaríeu malcriassen malcriasses malcriassin malcriassis malcriat malcriats malcriau malcriava malcriaven malcriaves malcrie malcriem malcrien malcries malcriessen malcriesses malcriessin malcriessis malcrieu malcrii malcrio malcrià malcriàrem malcriàreu malcriàs malcriàssem malcriàsseu malcriàssim malcriàssiu malcriàvem malcriàveu malcriés malcriéssem malcriésseu malcriéssim malcriéssiu malcrií malcriï malcriïn malcriïs occ sept val v
malcriar

maldar /maɫˈda/ /maɫˈdaɾ/ /məɫˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mald malda maldada maldades maldam maldant maldar maldara maldaran maldarem maldaren maldares maldareu maldaria maldarien maldaries maldarà maldaràs maldaré maldaríem maldaríeu maldassen maldasses maldassin maldassis maldat maldats maldau maldava maldaven maldaves malde maldem malden maldes maldessen maldesses maldessin maldessis maldeu maldi maldin maldis maldo maldà maldàrem maldàreu maldàs maldàssem maldàsseu maldàssim maldàssiu maldàvem maldàveu maldés maldéssem maldésseu maldéssim maldéssiu maldí occ sept val v
pugnar
Esforçar-se per vèncer obstacles i aconseguir alguna cosa.

maldat /maɫˈdat/ /məɫˈdat/ n fem
maldad

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
quebradero de cabeza

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
desacertado torpe

maldir /ˌmaɫˈdi/ /ˌmaɫˈdiɾ/ L'imperatiu «maldis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal maldeia maldeien maldeies maldeim maldeis maldic maldiem maldient maldieu maldiga maldigau maldiguem maldiguen maldiguera maldigueren maldigueres maldigues maldiguessen maldiguesses maldiguessin maldiguessis maldigueu maldigui maldiguin maldiguis maldigué maldiguérem maldiguéreu maldigués maldiguéssem maldiguésseu maldiguéssim maldiguéssiu maldiguí maldir maldiran maldirem maldireu maldiria maldirien maldiries maldirà maldiràs maldiré maldiríem maldiríeu maldis maldit maldita maldites maldits maldiu maldiuen maldius maldèiem maldèieu maldéiem maldéieu occ val v
maldecir
Dir mal d'alguna persona.

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
maldición

maleducat /ˌma.ɫe.ðuˈkat/ /ˌma.ɫə.ðuˈkat/ adj masc
maleducado

maleficiar /ma.ɫe.fi.siˈa/ /ma.ɫe.fi.siˈaɾ/ /mə.ɫə.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maleficia maleficiada maleficiades maleficiam maleficiant maleficiar maleficiara maleficiaran maleficiarem maleficiaren maleficiares maleficiareu maleficiaria maleficiarien maleficiaries maleficiarà maleficiaràs maleficiaré maleficiaríem maleficiaríeu maleficiassen maleficiasses maleficiassin maleficiassis maleficiat maleficiats maleficiau maleficiava maleficiaven maleficiaves maleficie maleficiem maleficien maleficies maleficiessen maleficiesses maleficiessin maleficiessis maleficieu maleficii maleficio maleficià maleficiàrem maleficiàreu maleficiàs maleficiàssem maleficiàsseu maleficiàssim maleficiàssiu maleficiàvem maleficiàveu maleficiés maleficiéssem maleficiésseu maleficiéssim maleficiéssiu maleficií maleficiï maleficiïn maleficiïs occ sept val v
maleficiar

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ bal maleeix maleeixen maleeixes maleeixi maleeixin maleeixis maleeixo maleesc maleesqui maleesquin maleesquis maleint maleir maleiran maleirem maleireu maleiria maleirien maleiries maleirà maleiràs maleiré maleiríem maleiríeu maleí maleíem maleíeu maleírem maleíreu maleís maleíssem maleísseu maleíssim maleíssiu maleïa maleïda maleïdes maleïen maleïes maleïguem maleïgueu maleïm maleïra maleïren maleïres maleïsc maleïsca maleïsquen maleïsques maleïssen maleïsses maleïssin maleïssis maleït maleïts maleïu maleïx maleïxen maleïxes maleïxo n-occ occ sept val v
maldecir
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malejar /ma.ɫeˈd͡ʒa/ /ma.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /ma.ɫeˈʒa/ /mə.ɫəˈd͡ʒa/ /mə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malege malegem malegen maleges malegessen malegesses malegessin malegessis malegeu malegi malegin malegis malegés malegéssem malegésseu malegéssim malegéssiu malegí maleig maleja malejada malejades malejam malejant malejar malejara malejaran malejarem malejaren malejares malejareu malejaria malejarien malejaries malejarà malejaràs malejaré malejaríem malejaríeu malejassen malejasses malejassin malejassis malejat malejats malejau malejava malejaven malejaves malejo malejà malejàrem malejàreu malejàs malejàssem malejàsseu malejàssim malejàssiu malejàvem malejàveu occ sept val v
malear

malencaminar /ˌma.ɫeŋ.ka.miˈna/ /ˌma.ɫeŋ.ka.miˈnaɾ/ /ˌma.ɫəŋ.kə.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malencamina malencaminada malencaminades malencaminam malencaminant malencaminar malencaminara malencaminaran malencaminarem malencaminaren malencaminares malencaminareu malencaminaria malencaminarien malencaminaries malencaminarà malencaminaràs malencaminaré malencaminaríem malencaminaríeu malencaminassen malencaminasses malencaminassin malencaminassis malencaminat malencaminats malencaminau malencaminava malencaminaven malencaminaves malencamine malencaminem malencaminen malencamines malencaminessen malencaminesses malencaminessin malencaminessis malencamineu malencamini malencaminin malencaminis malencamino malencaminà malencaminàrem malencaminàreu malencaminàs malencaminàssem malencaminàsseu malencaminàssim malencaminàssiu malencaminàvem malencaminàveu malencaminés malencaminéssem malencaminésseu malencaminéssim malencaminéssiu malencaminí malencamín occ sept val v
desencaminar

malencertar /ˌma.ɫen.serˈta/ /ˌma.ɫen.seɾˈta/ /ˌma.ɫen.seɾˈtaɾ/ /ˌma.ɫən.sərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malencert malencerta malencertada malencertades malencertam malencertant malencertar malencertara malencertaran malencertarem malencertaren malencertares malencertareu malencertaria malencertarien malencertaries malencertarà malencertaràs malencertaré malencertaríem malencertaríeu malencertassen malencertasses malencertassin malencertassis malencertat malencertats malencertau malencertava malencertaven malencertaves malencerte malencertem malencerten malencertes malencertessen malencertesses malencertessin malencertessis malencerteu malencerti malencertin malencertis malencerto malencertà malencertàrem malencertàreu malencertàs malencertàssem malencertàsseu malencertàssim malencertàssiu malencertàvem malencertàveu malencertés malencertéssem malencertésseu malencertéssim malencertéssiu malencertí occ sept val v
desacertar

malenconia /ma.ɫeŋ.koˈni.a/ /mə.ɫəŋ.koˈni.ə/ /mə.ɫəŋ.kuˈni.ə/ n fem
melancolía

malenconiós /ma.ɫeŋ.ko.niˈos/ /mə.ɫəŋ.ko.niˈos/ /mə.ɫəŋ.ku.niˈos/ adj masc
melancólico

malendreç /ˌma.ɫenˈdɾes/ /ˌma.ɫənˈdɾes/ /ˌma.ɫənˈdɾəs/ /ˌma.ɫənˈdɾɛs/ n masc
desaseo

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ bal malentenc malentendran malentendre malentendrem malentendreu malentendria malentendrien malentendries malentendrà malentendràs malentendré malentendríem malentendríeu malentenem malentenen malentenent malenteneu malentenga malentenguem malentenguen malentenguera malentengueren malentengueres malentengues malentenguessen malentenguesses malentenguessin malentenguessis malentengueu malentengui malentenguin malentenguis malentengué malentenguérem malentenguéreu malentengués malentenguéssem malentenguésseu malentenguéssim malentenguéssiu malentenguí malentenia malentenien malentenies malentens malenteníem malenteníeu malentesa malenteses malentesos malentès malentén malentés occ val v
malentender

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
malentendido

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
maleta valija

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
maldito

maleït siga Interjection
maldita sea

malfactor /ˌmaɫ.fakˈto/ /ˌmaɫ.fakˈtoɾ/ adj masc
maleante

malferir /ˌmaɫ.feˈɾi/ /ˌmaɫ.feˈɾiɾ/ /ˌmaɫ.fəˈɾi/ bal malfer malfereix malfereixen malfereixes malfereixi malfereixin malfereixis malfereixo malferen malferesc malferesqui malferesquin malferesquis malferi malferia malferida malferides malferien malferies malferiguem malferigueu malferim malferin malferint malferir malferira malferiran malferirem malferiren malferires malferireu malferiria malferirien malferiries malferirà malferiràs malferiré malferiríem malferiríeu malferis malferisc malferisca malferisquen malferisques malferissen malferisses malferissin malferissis malferit malferits malferiu malferix malferixen malferixes malferixo malfers malferí malferíem malferíeu malferírem malferíreu malferís malferíssem malferísseu malferíssim malferíssiu n-occ occ sept val v
malherir

malfiar-se /ˌmaɫ.fi.ərˈsə/ /ˌmaɫ.fiˈar.sə/ /ˌmaɫ.fiˈaɾ.se/ /ˌmaɫ.fiˈaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malfia malfiada malfiades malfiam malfiant malfiar malfiara malfiaran malfiarem malfiaren malfiares malfiareu malfiaria malfiarien malfiaries malfiarà malfiaràs malfiaré malfiaríem malfiaríeu malfiassen malfiasses malfiassin malfiassis malfiat malfiats malfiau malfiava malfiaven malfiaves malfie malfiem malfien malfies malfiessen malfiesses malfiessin malfiessis malfieu malfii malfio malfià malfiàrem malfiàreu malfiàs malfiàssem malfiàsseu malfiàssim malfiàssiu malfiàvem malfiàveu malfiés malfiéssem malfiésseu malfiéssim malfiéssiu malfií malfiï malfiïn malfiïs occ sept val v
desconfiar

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ n fem
malformación

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ adj masc
malgache
Relatiu o pertanyent a Madagascar o la seva llengua.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ n masc
malgache
Persona que habita o és originària de Madagascar.
(masculí singular) Llengua austronèsica parlada a Madagascar a les illes Comores, a Mayotte i a Reunió.

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malgast malgasta malgastada malgastades malgastam malgastant malgastar malgastara malgastaran malgastarem malgastaren malgastares malgastareu malgastaria malgastarien malgastaries malgastarà malgastaràs malgastaré malgastaríem malgastaríeu malgastassen malgastasses malgastassin malgastassis malgastat malgastats malgastau malgastava malgastaven malgastaves malgaste malgastem malgasten malgastes malgastessen malgastesses malgastessin malgastessis malgasteu malgasti malgastin malgastis malgasto malgastà malgastàrem malgastàreu malgastàs malgastàssem malgastàsseu malgastàssim malgastàssiu malgastàvem malgastàveu malgastés malgastéssem malgastésseu malgastéssim malgastéssiu malgastí occ sept val v
malgastar

malgeneritzar /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za/ /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈza/ /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈzaɾ/ /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malgeneritz malgeneritza malgeneritzada malgeneritzades malgeneritzam malgeneritzant malgeneritzar malgeneritzara malgeneritzaran malgeneritzarem malgeneritzaren malgeneritzares malgeneritzareu malgeneritzaria malgeneritzarien malgeneritzaries malgeneritzarà malgeneritzaràs malgeneritzaré malgeneritzaríem malgeneritzaríeu malgeneritzassen malgeneritzasses malgeneritzassin malgeneritzassis malgeneritzat malgeneritzats malgeneritzau malgeneritzava malgeneritzaven malgeneritzaves malgeneritze malgeneritzem malgeneritzen malgeneritzes malgeneritzessen malgeneritzesses malgeneritzessin malgeneritzessis malgeneritzeu malgeneritzi malgeneritzin malgeneritzis malgeneritzo malgeneritzà malgeneritzàrem malgeneritzàreu malgeneritzàs malgeneritzàssem malgeneritzàsseu malgeneritzàssim malgeneritzàssiu malgeneritzàvem malgeneritzàveu malgeneritzés malgeneritzéssem malgeneritzésseu malgeneritzéssim malgeneritzéssiu malgeneritzí occ sept val v
malgenerizar

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
a pesar

malhumorar /ˌma.ɫu.moˈɾa/ /ˌma.ɫu.moˈɾaɾ/ /ˌma.ɫu.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malhumor malhumora malhumorada malhumorades malhumoram malhumorant malhumorar malhumorara malhumoraran malhumorarem malhumoraren malhumorares malhumorareu malhumoraria malhumorarien malhumoraries malhumorarà malhumoraràs malhumoraré malhumoraríem malhumoraríeu malhumorassen malhumorasses malhumorassin malhumorassis malhumorat malhumorats malhumorau malhumorava malhumoraven malhumoraves malhumore malhumorem malhumoren malhumores malhumoressen malhumoresses malhumoressin malhumoressis malhumoreu malhumori malhumorin malhumoris malhumoro malhumorà malhumoràrem malhumoràreu malhumoràs malhumoràssem malhumoràsseu malhumoràssim malhumoràssiu malhumoràvem malhumoràveu malhumorés malhumoréssem malhumorésseu malhumoréssim malhumoréssiu malhumorí occ sept val v
malhumorar

malhumorat /ˌma.ɫu.moˈɾat/ /ˌma.ɫu.muˈɾat/ adj masc
malhumorado

maliciar /ma.ɫi.siˈa/ /ma.ɫi.siˈaɾ/ /mə.ɫi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malicia maliciada maliciades maliciam maliciant maliciar maliciara maliciaran maliciarem maliciaren maliciares maliciareu maliciaria maliciarien maliciaries maliciarà maliciaràs maliciaré maliciaríem maliciaríeu maliciassen maliciasses maliciassin maliciassis maliciat maliciats maliciau maliciava maliciaven maliciaves malicie maliciem malicien malicies maliciessen maliciesses maliciessin maliciessis malicieu malicii malicio malicià maliciàrem maliciàreu maliciàs maliciàssem maliciàsseu maliciàssim maliciàssiu maliciàvem maliciàveu maliciés maliciéssem maliciésseu maliciéssim maliciéssiu malicií maliciï maliciïn maliciïs occ sept val v
maliciar

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
malicioso

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
maligno
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ adj masc
maliense
Relatiu o pertanyent a Mali.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ n masc
maliense
Persona que habita o és originària de Mali.

mall /ˈmaj/ /ˈmaʎ/ n masc
mazo
Maça molt gran, emprat per a trencar pedres, per al què cal fer servir totes dues mans.
peñasco
Penyal, roca que sobresurt en una muntanya.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
malla
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

malla de polígons n fem
malla poligonal

mallar /maˈʎa/ /maˈʎaɾ/ /məˈja/ /məˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mall malla mallada mallades mallam mallant mallar mallara mallaran mallarem mallaren mallares mallareu mallaria mallarien mallaries mallarà mallaràs mallaré mallaríem mallaríeu mallassen mallasses mallassin mallassis mallat mallats mallau mallava mallaven mallaves malle mallem mallen malles mallessen mallesses mallessin mallessis malleu malli mallin mallis mallo mallà mallàrem mallàreu mallàs mallàssem mallàsseu mallàssim mallàssiu mallàvem mallàveu mallés malléssem mallésseu malléssim malléssiu mallí occ sept val v
trillar
(nord-occidental) Batre els cereals.

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
carbonero

mallol /maˈʎɔɫ/ /məˈjɔɫ/ /məˈʎɔɫ/ n masc
majuelo

malmaridar /ˌmaɫ.ma.ɾiˈða/ /ˌmaɫ.ma.ɾiˈðaɾ/ /ˌmaɫ.mə.ɾiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malmarid malmarida malmaridada malmaridades malmaridam malmaridant malmaridar malmaridara malmaridaran malmaridarem malmaridaren malmaridares malmaridareu malmaridaria malmaridarien malmaridaries malmaridarà malmaridaràs malmaridaré malmaridaríem malmaridaríeu malmaridassen malmaridasses malmaridassin malmaridassis malmaridat malmaridats malmaridau malmaridava malmaridaven malmaridaves malmaride malmaridem malmariden malmarides malmaridessen malmaridesses malmaridessin malmaridessis malmarideu malmaridi malmaridin malmaridis malmarido malmaridà malmaridàrem malmaridàreu malmaridàs malmaridàssem malmaridàsseu malmaridàssim malmaridàssiu malmaridàvem malmaridàveu malmaridés malmaridéssem malmaridésseu malmaridéssim malmaridéssiu malmaridí occ sept val v
malcasar

malmenar /ˌmaɫ.meˈna/ /ˌmaɫ.meˈnaɾ/ /ˌmaɫ.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malmena malmenada malmenades malmenam malmenant malmenar malmenara malmenaran malmenarem malmenaren malmenares malmenareu malmenaria malmenarien malmenaries malmenarà malmenaràs malmenaré malmenaríem malmenaríeu malmenassen malmenasses malmenassin malmenassis malmenat malmenats malmenau malmenava malmenaven malmenaves malmene malmenem malmenen malmenes malmenessen malmenesses malmenessin malmenessis malmeneu malmeni malmenin malmenis malmeno malmenà malmenàrem malmenàreu malmenàs malmenàssem malmenàsseu malmenàssim malmenàssiu malmenàvem malmenàveu malmenés malmenéssem malmenésseu malmenéssim malmenéssiu malmení malmèn occ sept val v
maltratar

malmesclar /ˌmaɫ.mesˈkɫa/ /ˌmaɫ.mesˈkɫaɾ/ /ˌmaɫ.məsˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malmescl malmescla malmesclada malmesclades malmesclam malmesclant malmesclar malmesclara malmesclaran malmesclarem malmesclaren malmesclares malmesclareu malmesclaria malmesclarien malmesclaries malmesclarà malmesclaràs malmesclaré malmesclaríem malmesclaríeu malmesclassen malmesclasses malmesclassin malmesclassis malmesclat malmesclats malmesclau malmesclava malmesclaven malmesclaves malmescle malmesclem malmesclen malmescles malmesclessen malmesclesses malmesclessin malmesclessis malmescleu malmescli malmesclin malmesclis malmesclo malmesclà malmesclàrem malmesclàreu malmesclàs malmesclàssem malmesclàsseu malmesclàssim malmesclàssiu malmesclàvem malmesclàveu malmesclés malmescléssem malmesclésseu malmescléssim malmescléssiu malmesclí occ sept val v
malquistar

malmetre /ˌmaɫˈme.tɾe/ /ˌmaɫˈmə.tɾə/ /ˌmaɫˈmɛ.tɾə/ bal malmesa malmeses malmesos malmet malmeta malmetem malmeten malmetent malmetera malmeteren malmeteres malmetes malmetessen malmetesses malmetessin malmetessis malmeteu malmeti malmetia malmetien malmeties malmetin malmetis malmeto malmetran malmetre malmetrem malmetreu malmetria malmetrien malmetries malmetrà malmetràs malmetré malmetríem malmetríeu malmets malmeté malmetérem malmetéreu malmetés malmetéssem malmetésseu malmetéssim malmetéssiu malmetí malmetíem malmetíeu malmès malmés occ sept val v
malparar

malparir /ˌmaɫ.paˈɾi/ /ˌmaɫ.paˈɾiɾ/ /ˌmaɫ.pəˈɾi/ bal malpareix malpareixen malpareixes malpareixi malpareixin malpareixis malpareixo malparesc malparesqui malparesquin malparesquis malparia malparida malparides malparien malparies malpariguem malparigueu malparim malparint malparir malparira malpariran malparirem malpariren malparires malparireu malpariria malparirien malpariries malparirà malpariràs malpariré malpariríem malpariríeu malparisc malparisca malparisquen malparisques malparissen malparisses malparissin malparissis malparit malparits malpariu malparix malparixen malparixes malparixo malparí malparíem malparíeu malparírem malparíreu malparís malparíssem malparísseu malparíssim malparíssiu n-occ occ sept val v
malparir

malparit /maɫ.paˈɾit/ /məɫ.pəˈɾit/ n masc
malnacido

malparlar /ˌmaɫ.parˈɫa/ /ˌmaɫ.paɾˈɫa/ /ˌmaɫ.paɾˈɫaɾ/ /ˌmaɫ.pərˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malparl malparla malparlada malparlades malparlam malparlant malparlar malparlara malparlaran malparlarem malparlaren malparlares malparlareu malparlaria malparlarien malparlaries malparlarà malparlaràs malparlaré malparlaríem malparlaríeu malparlassen malparlasses malparlassin malparlassis malparlat malparlats malparlau malparlava malparlaven malparlaves malparle malparlem malparlen malparles malparlessen malparlesses malparlessin malparlessis malparleu malparli malparlin malparlis malparlo malparlà malparlàrem malparlàreu malparlàs malparlàssem malparlàsseu malparlàssim malparlàssiu malparlàvem malparlàveu malparlés malparléssem malparlésseu malparléssim malparléssiu malparlí occ sept val v
hablar mal

malpensar /ˌmaɫ.penˈsa/ /ˌmaɫ.penˈsaɾ/ /ˌmaɫ.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malpens malpensa malpensada malpensades malpensam malpensant malpensar malpensara malpensaran malpensarem malpensaren malpensares malpensareu malpensaria malpensarien malpensaries malpensarà malpensaràs malpensaré malpensaríem malpensaríeu malpensassen malpensasses malpensassin malpensassis malpensat malpensats malpensau malpensava malpensaven malpensaves malpense malpensem malpensen malpenses malpensessen malpensesses malpensessin malpensessis malpenseu malpensi malpensin malpensis malpenso malpensà malpensàrem malpensàreu malpensàs malpensàssem malpensàsseu malpensàssim malpensàssiu malpensàvem malpensàveu malpensés malpenséssem malpensésseu malpenséssim malpenséssiu malpensí occ sept val v
pensar mal

malprendre /ˌmaɫˈpen.dɾe/ /ˌmaɫˈpən.dɾə/ /ˌmaɫˈpɛn.dɾə/ bal malprenc malprendran malprendre malprendrem malprendreu malprendria malprendrien malprendries malprendrà malprendràs malprendré malprendríem malprendríeu malprenem malprenen malprenent malpreneu malprenga malprenguem malprenguen malprenguera malprengueren malprengueres malprengues malprenguessen malprenguesses malprenguessin malprenguessis malprengueu malprengui malprenguin malprenguis malprengué malprenguérem malprenguéreu malprengués malprenguéssem malprenguésseu malprenguéssim malprenguéssiu malprenguí malprenia malprenien malprenies malprens malpreníem malpreníeu malpresa malpreses malpresos malprèn malprès malprén malprés occ val v
tomar a mal

malservir /ˌmaɫ.serˈβi/ /ˌmaɫ.seɾˈviɾ/ /ˌmaɫ.seɾˈβi/ /ˌmaɫ.sərˈbi/ /ˌmaɫ.səɾˈvi/ bal malserveix malserveixen malserveixes malserveixi malserveixin malserveixis malserveixo malservesc malservesqui malservesquin malservesquis malservia malservida malservides malservien malservies malserviguem malservigueu malservim malservint malservir malservira malserviran malservirem malserviren malservires malservireu malserviria malservirien malserviries malservirà malserviràs malserviré malserviríem malserviríeu malservisc malservisca malservisquen malservisques malservissen malservisses malservissin malservissis malservit malservits malserviu malservix malservixen malservixes malservixo malserví malservíem malservíeu malservírem malservíreu malservís malservíssem malservísseu malservíssim malservíssiu n-occ occ sept val v
servir mal

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
pesadilla mal sueño

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
malta

maltosa n fem
maltosa

maltractament /ˌmaɫ.tɾak.taˈmen/ /ˌmaɫ.tɾak.taˈment/ /ˌmaɫ.tɾək.təˈmen/ /ˌmaɫ.tɾək.təˈment/ n masc
maltrato

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) maltract maltracta maltractada maltractades maltractam maltractant maltractar maltractara maltractaran maltractarem maltractaren maltractares maltractareu maltractaria maltractarien maltractaries maltractarà maltractaràs maltractaré maltractaríem maltractaríeu maltractassen maltractasses maltractassin maltractassis maltractat maltractats maltractau maltractava maltractaven maltractaves maltracte maltractem maltracten maltractes maltractessen maltractesses maltractessin maltractessis maltracteu maltracti maltractin maltractis maltracto maltractà maltractàrem maltractàreu maltractàs maltractàssem maltractàsseu maltractàssim maltractàssiu maltractàvem maltractàveu maltractés maltractéssem maltractésseu maltractéssim maltractéssiu maltractí occ sept val v
maltratar

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ adj masc
maltés
Relatiu o pertanyent a Malta, als habitants o la seva llengua.

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ n masc
maltés
Habitant de Malta.
(masculí singular) Llengua originària de Malta.

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
cadera

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
malva
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n masc
malva
Colorant sintètic d’anilina de color purpuri.

malvat /maɫˈvat/ /maɫˈβat/ /məɫˈvat/ /məɫˈβat/ adj masc
malvado
Que exerceix el mal amb intenció.

malvendre /ˌmaɫˈven.dɾe/ /ˌmaɫˈvən.dɾə/ /ˌmaɫˈvɛn.dɾə/ /ˌmaɫˈβen.dɾe/ /ˌmaɫˈβɛn.dɾə/ bal malvenc malvendran malvendre malvendrem malvendreu malvendria malvendrien malvendries malvendrà malvendràs malvendré malvendríem malvendríeu malvenem malvenen malvenent malveneren malveneres malvenessin malvenessis malveneu malvenga malvenguda malvengudes malvenguem malvenguen malvenguera malvengueren malvengueres malvengues malvenguessen malvenguesses malvenguessin malvenguessis malvengueu malvengui malvenguin malvenguis malvengut malvenguts malvengué malvenguérem malvenguéreu malvengués malvenguéssem malvenguésseu malvenguéssim malvenguéssiu malvenguí malvenia malvenien malvenies malvens malvenuda malvenudes malvenut malvenuts malvené malvenérem malvenéreu malvenés malvenéssim malvenéssiu malvení malveníem malveníeu malvèn malvén occ val v
malvender

malversar /ˌmaɫ.veɾˈsaɾ/ /ˌmaɫ.vəɾˈsa/ /ˌmaɫ.βerˈsa/ /ˌmaɫ.βeɾˈsa/ /ˌmaɫ.βərˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malvers malversa malversada malversades malversam malversant malversar malversara malversaran malversarem malversaren malversares malversareu malversaria malversarien malversaries malversarà malversaràs malversaré malversaríem malversaríeu malversassen malversasses malversassin malversassis malversat malversats malversau malversava malversaven malversaves malverse malversem malversen malverses malversessen malversesses malversessin malversessis malverseu malversi malversin malversis malverso malversà malversàrem malversàreu malversàs malversàssem malversàsseu malversàssim malversàssiu malversàvem malversàveu malversés malverséssem malversésseu malverséssim malverséssiu malversí occ sept val v
malversar
Fer un ús impropi dels diners que s'és responsable, però no absolutament propietari.

malvestat /ˌmaɫ.vesˈtat/ /ˌmaɫ.vəsˈtat/ /ˌmaɫ.βesˈtat/ /ˌmaɫ.βəsˈtat/ n fem
maldad

malviatge /ˌmaɫ.viˈa.d͡ʒe/ /ˌmaɫ.viˈa.d͡ʒə/ /ˌmaɫ.βiˈa.d͡ʒe/ /ˌmaɫ.βiˈa.d͡ʒə/ Interjection
malhaya

malvist /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈβist/ adj masc
mal visto

malviure /ˌmaɫˈviw.ɾe/ /ˌmaɫˈviw.ɾə/ /ˌmaɫˈβiw.ɾe/ /ˌmaɫˈβiw.ɾə/ bal malvisc malvisca malviscuda malviscudes malviscut malviscuts malvisquem malvisquen malvisquera malvisqueren malvisqueres malvisques malvisquessen malvisquesses malvisquessin malvisquessis malvisqueu malvisqui malvisquin malvisquis malvisqué malvisquérem malvisquéreu malvisqués malvisquéssem malvisquésseu malvisquéssim malvisquéssiu malvisquí malviu malviuen malviuran malviure malviurem malviureu malviuria malviurien malviuries malviurà malviuràs malviuré malviuríem malviuríeu malvius malvivia malvivien malvivies malvivim malvivint malviviu malvivíem malvivíeu occ val v
malvivir

mal·leabilitat /ma.ɫe.a.βi.ɫiˈtat/ /maɫ.ɫe.a.bi.ɫiˈtat/ /mə.ɫe.ə.βi.ɫiˈtat/ /məɫ.ɫe.ə.bi.ɫiˈtat/ /məɫ.ɫe.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
maleabilidad

mal·leabilitzar /ma.ɫe.a.βi.ɫiˈd͡za/ /ma.ɫe.a.βi.ɫiˈza/ /maɫ.ɫe.a.bi.ɫiˈzaɾ/ /maɫ.ɫe.a.βi.ɫiˈd͡za/ /mə.ɫe.ə.βi.ɫiˈd͡za/ /məɫ.ɫe.ə.bi.ɫiˈd͡za/ /məɫ.ɫe.ə.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mal·leabilitz mal·leabilitza mal·leabilitzada mal·leabilitzades mal·leabilitzam mal·leabilitzant mal·leabilitzar mal·leabilitzara mal·leabilitzaran mal·leabilitzarem mal·leabilitzaren mal·leabilitzares mal·leabilitzareu mal·leabilitzaria mal·leabilitzarien mal·leabilitzaries mal·leabilitzarà mal·leabilitzaràs mal·leabilitzaré mal·leabilitzaríem mal·leabilitzaríeu mal·leabilitzassen mal·leabilitzasses mal·leabilitzassin mal·leabilitzassis mal·leabilitzat mal·leabilitzats mal·leabilitzau mal·leabilitzava mal·leabilitzaven mal·leabilitzaves mal·leabilitze mal·leabilitzem mal·leabilitzen mal·leabilitzes mal·leabilitzessen mal·leabilitzesses mal·leabilitzessin mal·leabilitzessis mal·leabilitzeu mal·leabilitzi mal·leabilitzin mal·leabilitzis mal·leabilitzo mal·leabilitzà mal·leabilitzàrem mal·leabilitzàreu mal·leabilitzàs mal·leabilitzàssem mal·leabilitzàsseu mal·leabilitzàssim mal·leabilitzàssiu mal·leabilitzàvem mal·leabilitzàveu mal·leabilitzés mal·leabilitzéssem mal·leabilitzésseu mal·leabilitzéssim mal·leabilitzéssiu mal·leabilitzí occ sept val v
maleabilizar

mal·leable /ma.ɫeˈa.βɫe/ /maɫ.ɫeˈa.bɫe/ /maɫ.ɫeˈab.bɫe/ /mə.ɫeˈa.βɫə/ /məɫ.ɫeˈab.bɫə/ adj
maleable

mal·lèol /maɫˈɫɛ.oɫ/ /maˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.uɫ/ /məˈɫɛ.uɫ/ n masc
maléolo

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
malaria

malèfic /maˈɫɛ.fik/ adj masc
maléfico

malèficament /maˌɫɛ.fi.kaˈmen/ /maˌɫɛ.fi.kaˈment/ /məˌɫɛ.fi.kəˈmen/ /məˌɫɛ.fi.kəˈment/ adv
maléficamente

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
malévolo

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
malicia

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
mama
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
mamada

mamar /maˈma/ /maˈmaɾ/ /məˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mam mama mamada mamades mamam mamant mamar mamara mamaran mamarem mamaren mamares mamareu mamaria mamarien mamaries mamarà mamaràs mamaré mamaríem mamaríeu mamassen mamasses mamassin mamassis mamat mamats mamau mamava mamaven mamaves mame mamem mamen mames mamessen mamesses mamessin mamessis mameu mami mamin mamis mamo mamà mamàrem mamàreu mamàs mamàssem mamàsseu mamàssim mamàssiu mamàvem mamàveu mamés maméssem mamésseu maméssim maméssiu mamí occ sept val v
mamar
Xuclar amb els llavis i la llengua la llet de les mamelles.
(vulgarisme) Fer una fel·lació.
amorrar
(col·loquial) Beure a morro.

mamari /maˈma.ɾi/ /məˈma.ɾi/ adj masc
mamario

mamarratxo /ma.maˈra.t͡ʃo/ /mə.məˈra.t͡ʃo/ /mə.məˈra.t͡ʃu/ n masc
mamarracho

mamella /maˈme.ʎa/ /məˈme.ʎə/ n fem
mama

mamellam /ma.meˈʎam/ /mə.məˈʎam/ n masc
espetera

mameluc /ma.meˈɫuk/ /mə.məˈɫuk/ n masc
mameluco

mamilinció /ma.mi.ɫin.siˈo/ /mə.mi.ɫin.siˈo/ n fem
mamilingus

mamotejar /ma.mo.teˈd͡ʒa/ /ma.mo.teˈd͡ʒaɾ/ /ma.mo.teˈʒa/ /mə.mo.təˈd͡ʒa/ /mə.mu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mamotege mamotegem mamotegen mamoteges mamotegessen mamotegesses mamotegessin mamotegessis mamotegeu mamotegi mamotegin mamotegis mamotegés mamotegéssem mamotegésseu mamotegéssim mamotegéssiu mamotegí mamoteig mamoteja mamotejada mamotejades mamotejam mamotejant mamotejar mamotejara mamotejaran mamotejarem mamotejaren mamotejares mamotejareu mamotejaria mamotejarien mamotejaries mamotejarà mamotejaràs mamotejaré mamotejaríem mamotejaríeu mamotejassen mamotejasses mamotejassin mamotejassis mamotejat mamotejats mamotejau mamotejava mamotejaven mamotejaves mamotejo mamotejà mamotejàrem mamotejàreu mamotejàs mamotejàssem mamotejàsseu mamotejàssim mamotejàssiu mamotejàvem mamotejàveu occ sept val v
mamujar

mamperlà /mam.peɾˈɫa/ /məm.pərˈɫa/ n masc
mamperlán

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
mamut

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
mamífero

manada /maˈna.ða/ /məˈna.ðə/ n fem
manojo
Quantitat que cap en una mà.
manoteo
Acció feta amb la mà.

manador /ma.naˈðo/ /ma.naˈðoɾ/ /mə.nəˈðo/ adj masc
mandante

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
mandamiento
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

manar /maˈna/ /maˈnaɾ/ /məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) man mana manada manades manam manant manar manara manaran manarem manaren manares manareu manaria manarien manaries manarà manaràs manaré manaríem manaríeu manassen manasses manassin manassis manat manats manau manava manaven manaves mane manem manen manes manessen manesses manessin manessis maneu mani manin manis mano manà manàrem manàreu manàs manàssem manàsseu manàssim manàssiu manàvem manàveu manés manéssem manésseu manéssim manéssiu maní occ sept val v
mandar
Donar ordres.
Exercir l'autoritat sobre alguna cosa.

manat /maˈnat/ /məˈnat/ n masc
manojo
manat

manatí africà n masc
vaca marina del África

manatí amazònic n masc
vaca marina del Amazonas

manatí del Carib n masc
vaca marina del Caribe

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
falta

mancar /maŋˈka/ /maŋˈkaɾ/ /məŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manc manca mancada mancades mancam mancant mancar mancara mancaran mancarem mancaren mancares mancareu mancaria mancarien mancaries mancarà mancaràs mancaré mancaríem mancaríeu mancassen mancasses mancassin mancassis mancat mancats mancau mancava mancaven mancaves manco mancà mancàrem mancàreu mancàs mancàssem mancàsseu mancàssim mancàssiu mancàvem mancàveu manque manquem manquen manques manquessen manquesses manquessin manquessis manqueu manqui manquin manquis manqués manquéssem manquésseu manquéssim manquéssiu manquí occ sept val v
carecer
(seguit de la preposició de) No haver-n'hi prou, d'una cosa necessària.
faltar
No estar complet.
amainar
Disminuir la força del vent.

manco /ˈmaŋ.ko/ /ˈmaŋ.ku/ adj masc
manco

mancomunar /maŋ.ko.muˈna/ /maŋ.ko.muˈnaɾ/ /məŋ.ko.muˈna/ /məŋ.ku.muˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mancomun mancomuna mancomunada mancomunades mancomunam mancomunant mancomunar mancomunara mancomunaran mancomunarem mancomunaren mancomunares mancomunareu mancomunaria mancomunarien mancomunaries mancomunarà mancomunaràs mancomunaré mancomunaríem mancomunaríeu mancomunassen mancomunasses mancomunassin mancomunassis mancomunat mancomunats mancomunau mancomunava mancomunaven mancomunaves mancomune mancomunem mancomunen mancomunes mancomunessen mancomunesses mancomunessin mancomunessis mancomuneu mancomuni mancomunin mancomunis mancomuno mancomunà mancomunàrem mancomunàreu mancomunàs mancomunàssem mancomunàsseu mancomunàssim mancomunàssiu mancomunàvem mancomunàveu mancomunés mancomunéssem mancomunésseu mancomunéssim mancomunéssiu mancomuní occ sept val v
mancomunar

mandala /manˈda.ɫa/ /mənˈda.ɫə/ n
mandala
Obra artística en relleu o dibuixada, típicament circular, normalment composta en bona part per formes repetides i equidistants, pensada per objectius místics i usada especialment en l'hinduisme i el budisme.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
mandarina

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ adj masc
mandarín

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
mandarín
Alt funcionari de la Xina imperial.
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ n masc
mandato

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
mandolina

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
albóndiga

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
pereza
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandrejar /man.dɾeˈd͡ʒa/ /man.dɾeˈd͡ʒaɾ/ /man.dɾeˈʒa/ /mən.dɾəˈd͡ʒa/ /mən.dɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mandrege mandregem mandregen mandreges mandregessen mandregesses mandregessin mandregessis mandregeu mandregi mandregin mandregis mandregés mandregéssem mandregésseu mandregéssim mandregéssiu mandregí mandreig mandreja mandrejada mandrejades mandrejam mandrejant mandrejar mandrejara mandrejaran mandrejarem mandrejaren mandrejares mandrejareu mandrejaria mandrejarien mandrejaries mandrejarà mandrejaràs mandrejaré mandrejaríem mandrejaríeu mandrejassen mandrejasses mandrejassin mandrejassis mandrejat mandrejats mandrejau mandrejava mandrejaven mandrejaves mandrejo mandrejà mandrejàrem mandrejàreu mandrejàs mandrejàssem mandrejàsseu mandrejàssim mandrejàssiu mandrejàvem mandrejàveu occ sept val v
gandulear
Actuar amb mandra, sense pressa, no atenent a les obligacions.

mandrinar /man.dɾiˈna/ /man.dɾiˈnaɾ/ /mən.dɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mandrina mandrinada mandrinades mandrinam mandrinant mandrinar mandrinara mandrinaran mandrinarem mandrinaren mandrinares mandrinareu mandrinaria mandrinarien mandrinaries mandrinarà mandrinaràs mandrinaré mandrinaríem mandrinaríeu mandrinassen mandrinasses mandrinassin mandrinassis mandrinat mandrinats mandrinau mandrinava mandrinaven mandrinaves mandrine mandrinem mandrinen mandrines mandrinessen mandrinesses mandrinessin mandrinessis mandrineu mandrini mandrinin mandrinis mandrino mandrinà mandrinàrem mandrinàreu mandrinàs mandrinàssem mandrinàsseu mandrinàssim mandrinàssiu mandrinàvem mandrinàveu mandrinés mandrinéssem mandrinésseu mandrinéssim mandrinéssiu mandriní mandrín occ sept val v
mandrilar

mandrosament /manˌdɾo.zaˈmen/ /manˌdɾo.zaˈment/ /mənˌdɾo.zəˈmen/ /mənˌdɾo.zəˈment/ adv
perezosamente

mandró /manˈdɾo/ /mənˈdɾo/ n masc
honda

manduca /manˈdu.ka/ /mənˈdu.kə/ n fem
manduca

manducar /man.duˈka/ /man.duˈkaɾ/ /mən.duˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manduc manduca manducada manducades manducam manducant manducar manducara manducaran manducarem manducaren manducares manducareu manducaria manducarien manducaries manducarà manducaràs manducaré manducaríem manducaríeu manducassen manducasses manducassin manducassis manducat manducats manducau manducava manducaven manducaves manduco manducà manducàrem manducàreu manducàs manducàssem manducàsseu manducàssim manducàssiu manducàvem manducàveu manduque manduquem manduquen manduques manduquessen manduquesses manduquessin manduquessis manduqueu manduqui manduquin manduquis manduqués manduquéssem manduquésseu manduquéssim manduquéssiu manduquí occ sept val v
manducar

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
mandíbula

manefla /maˈnɛ.fɫa/ /maˈnɛ.fɫɛ/ /məˈnɛ.fɫə/ adj
entremitido
Que manefleja, que tendeix a ficar-se en els assumptes d'altres per curiositat, pel plaer de saber i de transmetre noves, per intervenir-hi, etc.

manefla /maˈnɛ.fɫa/ /maˈnɛ.fɫɛ/ /məˈnɛ.fɫə/ n neut
entremitido
Persona que manefleja, que tendeix a ficar-se en els assumptes d'altres per curiositat, pel plaer de saber i de transmetre noves, per intervenir-hi, etc.

maneflejar /ma.ne.fɫeˈd͡ʒa/ /ma.ne.fɫeˈd͡ʒaɾ/ /ma.ne.fɫeˈʒa/ /mə.nə.fɫəˈd͡ʒa/ /mə.nə.fɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maneflegem maneflegen manefleges maneflegessen maneflegesses maneflegessin maneflegessis maneflegeu maneflegi maneflegin maneflegis maneflegés maneflegéssem maneflegésseu maneflegéssim maneflegéssiu maneflegí manefleig manefleja maneflejada maneflejades maneflejam maneflejant maneflejar maneflejaran maneflejarem maneflejaren maneflejares maneflejareu maneflejaria maneflejarien maneflejaries maneflejarà maneflejaràs maneflejaré maneflejaríem maneflejaríeu maneflejassen maneflejasses maneflejassin maneflejassis maneflejat maneflejats maneflejau maneflejava maneflejaven maneflejaves maneflejo maneflejà maneflejàrem maneflejàreu maneflejàs maneflejàssem maneflejàsseu maneflejàssim maneflejàssiu maneflejàvem maneflejàveu sept v
entremeterse

manegar /ma.neˈɣa/ /ma.neˈɣaɾ/ /mə.nəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maneg manega manegada manegades manegam manegant manegar manegara manegaran manegarem manegaren manegares manegareu manegaria manegarien manegaries manegarà manegaràs manegaré manegaríem manegaríeu manegassen manegasses manegassin manegassis manegat manegats manegau manegava manegaven manegaves manego manegue maneguem maneguen manegues maneguessen maneguesses maneguessin maneguessis manegueu manegui maneguin maneguis manegués maneguéssem maneguésseu maneguéssim maneguéssiu maneguí manegà manegàrem manegàreu manegàs manegàssem manegàsseu manegàssim manegàssiu manegàvem manegàveu occ sept val v
arreglar
Arranjar un afer.

maneguí /ma.neˈɣi/ /mə.nəˈɣi/ n masc
manguito
Mànega o cilindre de pell oberta pels dos caps per abrigar les mans.
Mitja mànega per protegir el vestit.
maneguito
(futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se l'avantbraç.

maneig /maˈnet͡ʃ/ /məˈnət͡ʃ/ /məˈnɛt͡ʃ/ n masc
manejo

manejar /ma.neˈd͡ʒa/ /ma.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manege manegem manegen maneges manegessen manegesses manegessin manegessis manegeu manegi manegin manegis manegés manegéssem manegésseu manegéssim manegéssiu manegí maneig maneja manejada manejades manejam manejant manejar manejara manejaran manejarem manejaren manejares manejareu manejaria manejarien manejaries manejarà manejaràs manejaré manejaríem manejaríeu manejassen manejasses manejassin manejassis manejat manejats manejau manejava manejaven manejaves manejo manejà manejàrem manejàreu manejàs manejàssem manejàsseu manejàssim manejàssiu manejàvem manejàveu occ sept val v
manejar
Usar alguna cosa o fer-la anar amb les mans.
(pronominal) Moure's, fer diligències hàbilment.

manera /maˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ n fem
manera

manescal /ma.nesˈkaɫ/ /mə.nəsˈkaɫ/ n masc
albéitar
(històric) Persona encarregada de la cura dels animals, especialment els cavalls.

maneta /maˈne.ta/ /məˈnə.tə/ /məˈnɛ.tə/ n masc
manita
Mà petita.
manecilla
Peça dels rellotges analògics que assenyala les hores o els minuts.
Peça d'algunes màquines que, en accionar-la es posa en marxa el mecanisme.

manetes /maˈne.tes/ /məˈnə.təs/ /məˈnɛ.təs/ adj
manitas
Que té gran habilitat en fer o arreglar coses.

manetes /maˈne.tes/ /məˈnə.təs/ /məˈnɛ.təs/ n neut
manitas
Aquell que té gran habilitat en fer o arreglar coses.

mangaka /maŋˈɡa.ka/ /məŋˈɡa.kə/ n masc
mangaka

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
manganeso

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
mango

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
manía

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
manicomio

manicord /ma.niˈkɔɾt/ /mə.niˈkɔrt/ n masc
manicordio

manifassejar /ma.ni.fa.seˈd͡ʒa/ /ma.ni.fa.seˈd͡ʒaɾ/ /ma.ni.fa.seˈʒa/ /mə.ni.fə.səˈd͡ʒa/ /mə.ni.fə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manifassege manifassegem manifassegen manifasseges manifassegessen manifassegesses manifassegessin manifassegessis manifassegeu manifassegi manifassegin manifassegis manifassegés manifassegéssem manifassegésseu manifassegéssim manifassegéssiu manifassegí manifasseig manifasseja manifassejada manifassejades manifassejam manifassejant manifassejar manifassejara manifassejaran manifassejarem manifassejaren manifassejares manifassejareu manifassejaria manifassejarien manifassejaries manifassejarà manifassejaràs manifassejaré manifassejaríem manifassejaríeu manifassejassen manifassejasses manifassejassin manifassejassis manifassejat manifassejats manifassejau manifassejava manifassejaven manifassejaves manifassejo manifassejà manifassejàrem manifassejàreu manifassejàs manifassejàssem manifassejàsseu manifassejàssim manifassejàssiu manifassejàvem manifassejàveu occ sept val v
mangonear
Manejar arbitràriament alguna cosa.

manifasser /ma.ni.faˈse/ /ma.ni.faˈseɾ/ /mə.ni.fəˈse/ adj masc
mequetrefe
Entremaliat, bulliciós i de poc profit.
mangoneador
Que manifasseja.

manifasser /ma.ni.faˈse/ /ma.ni.faˈseɾ/ /mə.ni.fəˈse/ n masc
mangoneador
Qui manifasseja.

manifasseria /ma.ni.fa.seˈɾi.a/ /mə.ni.fə.səˈɾi.ə/ n fem
oficiosidad

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
manifestación

manifestament /ma.niˌfes.taˈmen/ /ma.niˌfes.taˈment/ /mə.niˌfes.təˈmen/ /mə.niˌfes.təˈment/ adv
manifiestamente

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manifest manifesta manifestada manifestades manifestam manifestant manifestar manifestara manifestaran manifestarem manifestaren manifestares manifestareu manifestaria manifestarien manifestaries manifestarà manifestaràs manifestaré manifestaríem manifestaríeu manifestassen manifestasses manifestassin manifestassis manifestat manifestats manifestau manifestava manifestaven manifestaves manifeste manifestem manifesten manifestes manifestessen manifestesses manifestessin manifestessis manifesteu manifesti manifestin manifestis manifesto manifestà manifestàrem manifestàreu manifestàs manifestàssem manifestàsseu manifestàssim manifestàssiu manifestàvem manifestàveu manifestés manifestéssem manifestésseu manifestéssim manifestéssiu manifestí occ sept val v
manifestar
Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
esposa
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.
malilla
(joc de cartes) botifarra
brazalete
Anell de ferro que es posa al canell com a ornament; braçalet.
verículo
(arcaisme) Petit estoig on s'hi posa l'hòstia; vericle.

maniobra /ma.niˈɔ.βɾa/ /mə.niˈɔ.βɾə/ n fem
maniobra
operació manual per fer anar un instrument o màquina
acció per governar i manejar una embarcació
(militar) operació d'un cos militar en combat
(figuradament) estratagema per aconseguir un fi

maniobrar /ma.ni.oˈbɾaɾ/ /ma.ni.oˈβɾa/ /mə.ni.oˈbɾa/ /mə.ni.uˈbɾa/ /mə.ni.uˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maniobr maniobra maniobrada maniobrades maniobram maniobrant maniobrar maniobrara maniobraran maniobrarem maniobraren maniobrares maniobrareu maniobraria maniobrarien maniobraries maniobrarà maniobraràs maniobraré maniobraríem maniobraríeu maniobrassen maniobrasses maniobrassin maniobrassis maniobrat maniobrats maniobrau maniobrava maniobraven maniobraves maniobre maniobrem maniobren maniobres maniobressen maniobresses maniobressin maniobressis maniobreu maniobri maniobrin maniobris maniobro maniobrà maniobràrem maniobràreu maniobràs maniobràssem maniobràsseu maniobràssim maniobràssiu maniobràvem maniobràveu maniobrés maniobréssem maniobrésseu maniobréssim maniobréssiu maniobrí occ sept val v
maniobrar
Operar amb les mans instruments o màquines.
(militar) Fer operacions destinades al combat, maniobres.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
manipulación

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manipul manipula manipulada manipulades manipulam manipulant manipular manipulara manipularan manipularem manipularen manipulares manipulareu manipularia manipularien manipularies manipularà manipularàs manipularé manipularíem manipularíeu manipulassen manipulasses manipulassin manipulassis manipulat manipulats manipulau manipulava manipulaven manipulaves manipule manipulem manipulen manipules manipulessen manipulesses manipulessin manipulessis manipuleu manipuli manipulin manipulis manipulo manipulà manipulàrem manipulàreu manipulàs manipulàssem manipulàsseu manipulàssim manipulàssiu manipulàvem manipulàveu manipulés manipuléssem manipulésseu manipuléssim manipuléssiu manipulí occ sept val v
manipular
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
Influir, alterar de forma interessada.

maniqueisme /ma.ni.keˈiz.me/ /mə.ni.kəˈiz.mə/ n masc
maniqueísmo

maniqueu /ma.niˈkɛw/ /mə.niˈkɛw/ maniquea adj masc
maniqueo
Seguidor del maniqueisme, radical, extremista.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
maniquí
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n neut
maniquí
Persona que fa de model per a sastres i modistes.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
préstamo
Acció i efecte de manllevar.
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manlleutar /maɲ.ʎewˈta/ /maɲ.ʎewˈtaɾ/ /məɲ.ʎəwˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manlleut manlleuta manlleutada manlleutades manlleutam manlleutant manlleutar manlleutara manlleutaran manlleutarem manlleutaren manlleutares manlleutareu manlleutaria manlleutarien manlleutaries manlleutarà manlleutaràs manlleutaré manlleutaríem manlleutaríeu manlleutassen manlleutasses manlleutassin manlleutassis manlleutat manlleutats manlleutau manlleutava manlleutaven manlleutaves manlleute manlleutem manlleuten manlleutes manlleutessen manlleutesses manlleutessin manlleutessis manlleuteu manlleuti manlleutin manlleutis manlleuto manlleutà manlleutàrem manlleutàreu manlleutàs manlleutàssem manlleutàsseu manlleutàssim manlleutàssiu manlleutàvem manlleutàveu manlleutés manlleutéssem manlleutésseu manlleutéssim manlleutéssiu manlleutí occ sept val v
afianzar

manobre /maˈnɔ.bɾe/ /məˈnɔ.bɾə/ n neut
peón

manoll /maˈnoʎ/ /məˈnoj/ /məˈnoʎ/ n masc
manojo

manovella /ma.noˈve.ʎa/ /ma.noˈβe.ʎa/ /mə.noˈve.ʎə/ /mə.nuˈve.ʎə/ /mə.nuˈβe.ʎə/ n fem
manivela

manquejar /maŋ.keˈd͡ʒa/ /maŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /maŋ.keˈʒa/ /məŋ.kəˈd͡ʒa/ /məŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manquege manquegem manquegen manqueges manquegessen manquegesses manquegessin manquegessis manquegeu manquegi manquegin manquegis manquegés manquegéssem manquegésseu manquegéssim manquegéssiu manquegí manqueig manqueja manquejada manquejades manquejam manquejant manquejar manquejara manquejaran manquejarem manquejaren manquejares manquejareu manquejaria manquejarien manquejaries manquejarà manquejaràs manquejaré manquejaríem manquejaríeu manquejassen manquejasses manquejassin manquejassis manquejat manquejats manquejau manquejava manquejaven manquejaves manquejo manquejà manquejàrem manquejàreu manquejàs manquejàssem manquejàsseu manquejàssim manquejàssiu manquejàvem manquejàveu occ sept val v
escasear

mans /ˈmans/ adj masc
manso
Referit als animals, dòcil, domesticat.

mans /ˈmans/ n fem
mano
(futbol) Falta intencionada consistent a tocar la pilota amb el braç o la mà.

mansió /man.siˈo/ /mən.siˈo/ n masc
mansión

mansoi /manˈsɔj/ /mənˈsɔj/ adj masc
manso

mant /ˈman/ /ˈmant/ adj masc
cuantioso

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
manta cobija
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.
manta
Peix de la família dels mobúlids de cos romboïdal fins a 5,5 m de llargada i 3,5 m d'amplada (Mobula mobular).

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
mantequilla manteca

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ n masc
manto

mantellina /man.teˈʎi.na/ /mən.təˈʎi.nə/ n fem
mantilla
Peça de roba fina usada per dones per a cobrir-se el cap.
raya mariposa
(peixos) Peix de la família dels gimnúrids, de cos romboïdal fins a 4 m de llarg (Gymnura altavela).

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
mantenimiento

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ bal mantenc mantendran mantendrem mantendreu mantendria mantendrien mantendries mantendrà mantendràs mantendré mantendríem mantendríeu mantenen mantenguda mantengudes mantenguem mantengueren mantengueres mantenguessin mantenguessis mantengueu mantengui mantenguin mantenguis mantengut mantenguts mantengué mantenguérem mantenguéreu mantengués mantenguéssim mantenguéssiu mantenguí mantenia mantenien mantenies mantenim mantenint mantenir manteniu mantens manteníem manteníeu mantinc mantindran mantindrem mantindreu mantindria mantindrien mantindries mantindrà mantindràs mantindré mantindríem mantindríeu mantinga mantinguda mantingudes mantinguem mantinguen mantinguera mantingueren mantingueres mantingues mantinguessen mantinguesses mantinguessin mantinguessis mantingueu mantingui mantinguin mantinguis mantingut mantinguts mantingué mantinguérem mantinguéreu mantingués mantinguéssem mantinguésseu mantinguéssim mantinguéssiu mantinguí manté mantén mantín occ val v
mantener
Conservar una cosa en el seu estat, sense que s'alteri.
Donar continuïtat, prosseguir una acció o actitud començada.
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

mantornar /man.torˈna/ /man.toɾˈna/ /man.toɾˈnaɾ/ /mən.toɾˈna/ /mən.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. mantorna mantornada mantornades mantornant mantornar mantornara mantornaran mantornarem mantornaren mantornares mantornareu mantornaria mantornarien mantornaries mantornarà mantornaràs mantornaré mantornaríem mantornaríeu mantornassen mantornasses mantornat mantornats mantornava mantornaven mantornaves mantorne mantornem mantornen mantornes mantornessen mantornesses mantorneu mantorno mantornà mantornàrem mantornàreu mantornàssem mantornàsseu mantornàvem mantornàveu mantornés mantornéssem mantornésseu mantorní occ val val (1) v
binar

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
manual
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
manual
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manualitat /ma.nu.a.ɫiˈtat/ /mə.nu.ə.ɫiˈtat/ n fem
manualidad

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
mancuerna
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.
manuella
(tecnologia) Barra per fer rodar un torn, un argue.

manufactura /ma.nu.fakˈtu.ɾa/ /mə.nu.fəkˈtu.ɾə/ n fem
manufactura

manufacturar /ma.nu.fak.tuˈɾa/ /ma.nu.fak.tuˈɾaɾ/ /mə.nu.fək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manufactur manufactura manufacturada manufacturades manufacturam manufacturant manufacturar manufacturara manufacturaran manufacturarem manufacturaren manufacturares manufacturareu manufacturaria manufacturarien manufacturaries manufacturarà manufacturaràs manufacturaré manufacturaríem manufacturaríeu manufacturassen manufacturasses manufacturassin manufacturassis manufacturat manufacturats manufacturau manufacturava manufacturaven manufacturaves manufacture manufacturem manufacturen manufactures manufacturessen manufacturesses manufacturessin manufacturessis manufactureu manufacturi manufacturin manufacturis manufacturo manufacturà manufacturàrem manufacturàreu manufacturàs manufacturàssem manufacturàsseu manufacturàssim manufacturàssiu manufacturàvem manufacturàveu manufacturés manufacturéssem manufacturésseu manufacturéssim manufacturéssiu manufacturí occ sept val v
manufacturar

manumetre /ma.nuˈme.tɾe/ /mə.nuˈmə.tɾə/ /mə.nuˈmɛ.tɾə/ bal manumesa manumeses manumesos manumet manumeta manumetem manumeten manumetent manumetera manumeteren manumeteres manumetes manumetessen manumetesses manumetessin manumetessis manumeteu manumeti manumetia manumetien manumeties manumetin manumetis manumeto manumetran manumetre manumetrem manumetreu manumetria manumetrien manumetries manumetrà manumetràs manumetré manumetríem manumetríeu manumets manumeté manumetérem manumetéreu manumetés manumetéssem manumetésseu manumetéssim manumetéssiu manumetí manumetíem manumetíeu manumès manumés occ sept val v
manumitir

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
manuscrito

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
fuelle

manxar /maɲˈt͡ʃa/ /maɲˈt͡ʃaɾ/ /məɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manx manxa manxada manxades manxam manxant manxar manxara manxaran manxarem manxaren manxares manxareu manxaria manxarien manxaries manxarà manxaràs manxaré manxaríem manxaríeu manxassen manxasses manxassin manxassis manxat manxats manxau manxava manxaven manxaves manxe manxem manxen manxes manxessen manxesses manxessin manxessis manxeu manxi manxin manxis manxo manxà manxàrem manxàreu manxàs manxàssem manxàsseu manxàssim manxàssiu manxàvem manxàveu manxés manxéssem manxésseu manxéssim manxéssiu manxí occ sept val v
afollar

manxiula /maɲˈt͡ʃiw.ɫa/ /məɲˈʃiw.ɫə/ n fem
vejigatorio
(medicina) Pegat de cantàrides o altra cosa que alça bombolles.

manxurià /maɲ.t͡ʃu.ɾiˈa/ /məɲ.ʃu.ɾiˈa/ adj masc
manchú
Relatiu o pertanyent a Manxúria.

manxurià /maɲ.t͡ʃu.ɾiˈa/ /məɲ.ʃu.ɾiˈa/ n masc
manchú
Persona que habita o és originària de Manxúria.

manya /ˈma.ɲa/ /ˈma.ɲə/ n fem
maña

manyac /maˈɲak/ /məˈɲak/ manyaga adj masc
manso

manyac /maˈɲak/ /məˈɲak/ n masc
manso
Moltó o ovella preferida del pastor, menys esquerp que els altres animals del ramat.

manyeria /ma.ɲeˈɾi.a/ /mə.ɲəˈɾi.ə/ n fem
cerrajería

manyuclar /ma.ɲuˈkɫa/ /ma.ɲuˈkɫaɾ/ /mə.ɲuˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manyucl manyucla manyuclada manyuclades manyuclam manyuclant manyuclar manyuclaran manyuclarem manyuclaren manyuclares manyuclareu manyuclaria manyuclarien manyuclaries manyuclarà manyuclaràs manyuclaré manyuclaríem manyuclaríeu manyuclassen manyuclasses manyuclassin manyuclassis manyuclat manyuclats manyuclau manyuclava manyuclaven manyuclaves manyuclem manyuclen manyucles manyuclessin manyuclessis manyucleu manyucli manyuclin manyuclis manyuclà manyuclàrem manyuclàreu manyuclàs manyuclàssem manyuclàsseu manyuclàssim manyuclàssiu manyuclàvem manyuclàveu manyuclés manyucléssim manyucléssiu manyuclí v
manosear

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
cerrajero

mançanilla /man.saˈni.ʎa/ /mən.səˈni.ʎə/ n fem
manzanilla

maníac /maˈni.ak/ /məˈni.ək/ adj masc
maníaco

maonès /ma.oˈnes/ /mə.oˈnəs/ /mə.uˈnɛs/ adj masc
mahonés

maori /maˈɔ.ɾi/ adj
maorí
Relatiu o pertanyent als nadius de Nova Zelanda o la seva llengua.

maori /maˈɔ.ɾi/ n neut
maorí
Persona que pertany al poble natiu Nova Zelanda.
(només singular) Llengua austronèsica pròpia del poble maori.

mapa /ˈma.pa/ n masc
mapa

mapa cognitiu n masc
mapa cognitivo

mapa conceptual n masc
mapa conceptual

mapa d'il·luminació n masc
lightmap

mapa de bits n masc
mapa de bits

mapa de textura n masc
mapa de textura

mapa escolar n masc
mapa escolar
Representació sobre una superfície plana de la superfície de la Terra o d'una part d'ella segons una escala donada, especialment elaborada i preparada per a utilitzar-la a les escoles.
Instrument per a la planificació educativa i escolar que té com a utilitat principal aportar de manera ordenada i sistemàtica dades quantitatives sobre la població escolar, els centres educatius i la seva distribució en el territori.

mapa mut n masc
mapa mudo

mapamundi /ˌma.paˈmun.di/ /ˌma.pəˈmun.di/ n masc
mapamundi

mapar /maˈpa/ /maˈpaɾ/ /məˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) map mapa mapada mapades mapam mapant mapar mapara maparan maparem maparen mapares mapareu maparia maparien maparies maparà maparàs maparé maparíem maparíeu mapassen mapasses mapassin mapassis mapat mapats mapau mapava mapaven mapaves mape mapem mapen mapes mapessen mapesses mapessin mapessis mapeu mapi mapin mapis mapo mapà mapàrem mapàreu mapàs mapàssem mapàsseu mapàssim mapàssiu mapàvem mapàveu mapés mapéssem mapésseu mapéssim mapéssiu mapí occ sept val v
mapear

mapatge /maˈpa.d͡ʒe/ /məˈpad.ʒə/ n masc
mapeo

mapatge MIP n masc
mapeado MIP

mapatge d'entorn n masc
environment mapping

mapatge de relleu n masc
bump mapping

mapatge de textura n masc
diseño de texturas

maquetar /ma.keˈta/ /ma.keˈtaɾ/ /mə.kəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maquet maqueta maquetada maquetades maquetam maquetant maquetar maquetara maquetaran maquetarem maquetaren maquetares maquetareu maquetaria maquetarien maquetaries maquetarà maquetaràs maquetaré maquetaríem maquetaríeu maquetassen maquetasses maquetassin maquetassis maquetat maquetats maquetau maquetava maquetaven maquetaves maquete maquetem maqueten maquetes maquetessen maquetesses maquetessin maquetessis maqueteu maqueti maquetin maquetis maqueto maquetà maquetàrem maquetàreu maquetàs maquetàssem maquetàsseu maquetàssim maquetàssiu maquetàvem maquetàveu maquetés maquetéssem maquetésseu maquetéssim maquetéssiu maquetí occ sept val v
maquetar

maquiavel·lisme /ma.ki.a.veɫˈɫiz.me/ /ma.ki.a.βeɫˈɫiz.me/ /ma.ki.a.βeˈɫiz.me/ /mə.ki.ə.vəɫˈɫiz.mə/ /mə.ki.ə.βəɫˈɫiz.mə/ /mə.ki.ə.βəˈɫiz.mə/ n masc
maquiavelismo

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ adj
maquiavélico

maquillar /ma.kiˈʎa/ /ma.kiˈʎaɾ/ /mə.kiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maquill maquilla maquillada maquillades maquillam maquillant maquillar maquillara maquillaran maquillarem maquillaren maquillares maquillareu maquillaria maquillarien maquillaries maquillarà maquillaràs maquillaré maquillaríem maquillaríeu maquillassen maquillasses maquillassin maquillassis maquillat maquillats maquillau maquillava maquillaven maquillaves maquille maquillem maquillen maquilles maquillessen maquillesses maquillessin maquillessis maquilleu maquilli maquillin maquillis maquillo maquillà maquillàrem maquillàreu maquillàs maquillàssem maquillàsseu maquillàssim maquillàssiu maquillàvem maquillàveu maquillés maquilléssem maquillésseu maquilléssim maquilléssiu maquillí occ sept val v
maquillar

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
maquillaje
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinar /ma.kiˈna/ /ma.kiˈnaɾ/ /mə.kiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) maquina maquinada maquinades maquinam maquinant maquinar maquinara maquinaran maquinarem maquinaren maquinares maquinareu maquinaria maquinarien maquinaries maquinarà maquinaràs maquinaré maquinaríem maquinaríeu maquinassen maquinasses maquinassin maquinassis maquinat maquinats maquinau maquinava maquinaven maquinaves maquine maquinem maquinen maquines maquinessen maquinesses maquinessin maquinessis maquineu maquini maquinin maquinis maquino maquinà maquinàrem maquinàreu maquinàs maquinàssem maquinàsseu maquinàssim maquinàssiu maquinàvem maquinàveu maquinés maquinéssem maquinésseu maquinéssim maquinéssiu maquiní maquín occ sept val v
maquinar

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
equipo

maquineta /ma.kiˈne.ta/ /mə.kiˈnə.tə/ /mə.kiˈnɛ.tə/ n fem
sacapuntas
Petit utensili per a fer punta al llapis, consistent en un receptacle on hi ha fixada una làmina d'acer esmolat.

maquinària /ma.kiˈna.ɾi.a/ /mə.kiˈna.ɾi.ə/ n fem
maquinaria

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
mar

mar arrissada n fem
mar rizada

mar brava n fem
mar muy gruesa

mar desfeta n fem
mar arbolada

mar enorme n fem
mar enorme

mar molt alta n fem
mar montañosa

mar plana n fem
mar llana

maraca /maˈɾa.ka/ /məˈɾa.kə/ n fem
maraca

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
esmeralda

maratonejar /ma.ɾa.to.neˈd͡ʒa/ /ma.ɾa.to.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.ɾa.to.neˈʒa/ /mə.ɾə.to.nəˈd͡ʒa/ /mə.ɾə.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. maratonege maratonegem maratonegen maratoneges maratonegessen maratonegesses maratonegessin maratonegessis maratonegeu maratonegi maratonegin maratonegis maratonegés maratonegéssem maratonegésseu maratonegéssim maratonegéssiu maratonegí maratoneja maratonejada maratonejades maratonejant maratonejar maratonejara maratonejaran maratonejarem maratonejaren maratonejares maratonejareu maratonejaria maratonejarien maratonejaries maratonejarà maratonejaràs maratonejaré maratonejaríem maratonejaríeu maratonejassen maratonejasses maratonejat maratonejats maratonejava maratonejaven maratonejaves maratonejo maratonejà maratonejàrem maratonejàreu maratonejàssem maratonejàsseu maratonejàvem maratonejàveu occ val val (1) v
maratonear
Mirar molts episodis seguits d’una sèrie de televisió o seqüeles de pel·lícules.
Córrer una marató.

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
maratón

marbrar /marˈβɾa/ /maɾˈbɾaɾ/ /maɾˈβɾa/ /mərˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marbr marbra marbrada marbrades marbram marbrant marbrar marbrara marbraran marbrarem marbraren marbrares marbrareu marbraria marbrarien marbraries marbrarà marbraràs marbraré marbraríem marbraríeu marbrassen marbrasses marbrassin marbrassis marbrat marbrats marbrau marbrava marbraven marbraves marbre marbrem marbren marbres marbressen marbresses marbressin marbressis marbreu marbri marbrin marbris marbro marbrà marbràrem marbràreu marbràs marbràssem marbràsseu marbràssim marbràssiu marbràvem marbràveu marbrés marbréssem marbrésseu marbréssim marbréssiu marbrí occ sept val v
vetear

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
mármol

marc /ˈmark/ n masc
marco
Antiga unitat monetària d’Alemanya.
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marc curricular n masc
marco curricular

marc teòric n masc
marco teórico

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
marca
Senyal que un objecte deixa en un altre.
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.
(antigament) Territori fronterer amb l'enemic.

marca de tir n fem
marca de tiro

marcadament adv
marcadamente
De manera marcada

marcador /mar.kaˈðo/ /maɾ.kaˈðoɾ/ /mər.kəˈðo/ n masc
marcador
(esports de pilota) Jugador que segueix de prop els moviments d'un adversari en el transcurs d'un partit per impedir-li al màxim la participació en les accions ofensives del seu equip.
contador
(pilota basca) Auxiliar encarregat de comptar els punts o les faltes durant un partit.

marcador d'intents n masc
marcador de downs

marcador de bola n masc
marcador de bola

marcador de taula n masc
marcador de mesa

marcapassos /ˌmar.kəˈpa.sus/ /ˌmaɾ.kaˈpa.sos/ /ˌmaɾ.kəˈpa.sos/ n masc
marcapasos

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marc marca marcada marcades marcam marcant marcar marcara marcaran marcarem marcaren marcares marcareu marcaria marcarien marcaries marcarà marcaràs marcaré marcaríem marcaríeu marcassen marcasses marcassin marcassis marcat marcats marcau marcava marcaven marcaves marco marcà marcàrem marcàreu marcàs marcàssem marcàsseu marcàssim marcàssiu marcàvem marcàveu marque marquem marquen marques marquessen marquesses marquessin marquessis marqueu marqui marquin marquis marqués marquéssem marquésseu marquéssim marquéssiu marquí occ sept val v
marcar
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
(esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.
(telecomunicacions) Seleccionar en un telèfon el número corresponent per trucar a algú.
cubrir
(esports de pilota) Seguir de prop els moviments d'un adversari per impedir-li al màxim la participació en les accions ofensives del seu equip.

marcar una correguda v
anotar una carrera

marcatge /maɾˈka.d͡ʒe/ /mərˈka.d͡ʒə/ n masc
marcaje

marcatge en flotació n masc
marcaje flotante

marcatge estret n masc
marcaje estrecho

marcatge individual n masc
marcaje hombre a hombre

marcatge mixt n masc
marcaje combinado

marcatge per zones n masc
marcaje por zonas

marcatge visual n masc
marcaje visual

marcejar /mar.seˈʒa/ /maɾ.seˈd͡ʒa/ /maɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /mər.səˈʒa/ /məɾ.səˈd͡ʒa/ v
marcear

marcenc /marˈseŋ/ /maɾˈseŋ/ /maɾˈseŋk/ /mərˈsɛŋ/ /mərˈsɛŋk/ /məɾˈsəŋk/ adj masc
marceño

marcialment /mar.siˌaɫˈmen/ /maɾ.siˌaɫˈmen/ /maɾ.siˌaɫˈment/ /mər.siˌaɫˈmen/ /məɾ.siˌaɫˈment/ adv
marcialmente

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ adj masc
marciano
Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
marciano
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
madre
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
marea

maregassa /ma.ɾeˈɣa.sa/ /mə.ɾəˈɣa.sə/ n fem
mar gruesa

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
mareo

marejar /ma.ɾeˈd͡ʒa/ /ma.ɾeˈʒa/ /mə.ɾəˈd͡ʒa/ /mə.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marege maregem maregen mareges maregessen maregesses maregessin maregessis maregeu maregi maregin maregis maregés maregéssem maregésseu maregéssim maregéssiu maregí mareig mareja marejada marejades marejam marejant marejar marejara marejaran marejarem marejaren marejares marejareu marejaria marejarien marejaries marejarà marejaràs marejaré marejaríem marejaríeu marejassen marejasses marejassin marejassis marejat marejats marejau marejava marejaven marejaves marejo marejà marejàrem marejàreu marejàs marejàssem marejàsseu marejàssim marejàssiu marejàvem marejàveu occ sept val v
marear

marejol /ma.ɾeˈd͡ʒɔɫ/ /ma.ɾeˈʒɔɫ/ n masc
marejadilla

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
madreperla

maresme /maˈɾez.me/ /məˈɾəz.mə/ /məˈɾɛz.mə/ n masc
marisma

marfondre /maɾˈfon.dɾe/ /mərˈfon.dɾə/ marfon marfonc marfondran marfondre marfondrem marfondreu marfondria marfondrien marfondries marfondrà marfondràs marfondré marfondríem marfondríeu marfonem marfonen marfonent marfoneu marfonguem marfongueren marfongueres marfonguessen marfonguesses marfonguessin marfonguessis marfongueu marfongui marfonguin marfonguis marfongué marfonguérem marfonguéreu marfongués marfonguéssem marfonguésseu marfonguéssim marfonguéssiu marfonguí marfonia marfonien marfonies marfons marfoníem marfoníeu marfosa marfoses marfosos marfós v
extenuar

marfuga /maɾˈfu.ɣa/ /mərˈfu.ɣə/ n fem
morriña

marfull /maɾˈfuʎ/ /mərˈfuʎ/ n masc
durillo

margalló /maɾ.ɣaˈʎo/ /mər.ɡəˈʎo/ n masc
palmito

margar /marˈɣa/ /maɾˈɣa/ /maɾˈɣaɾ/ /mərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marg marga margada margades margam margant margar margara margaran margarem margaren margares margareu margaria margarien margaries margarà margaràs margaré margaríem margaríeu margassen margasses margassin margassis margat margats margau margava margaven margaves margo margue marguem marguen margues marguessen marguesses marguessin marguessis margueu margui marguin marguis margués marguéssem marguésseu marguéssim marguéssiu marguí margà margàrem margàreu margàs margàssem margàsseu margàssim margàssiu margàvem margàveu occ sept val v
margar

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
margarita

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
margen

marginació n fem
marginación

marginal /maɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /mər.ʒiˈnaɫ/ adj
marginal

marginar /mar.d͡ʒiˈna/ /maɾ.d͡ʒiˈna/ /maɾ.d͡ʒiˈnaɾ/ /mər.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) margina marginada marginades marginam marginant marginar marginara marginaran marginarem marginaren marginares marginareu marginaria marginarien marginaries marginarà marginaràs marginaré marginaríem marginaríeu marginassen marginasses marginassin marginassis marginat marginats marginau marginava marginaven marginaves margine marginem marginen margines marginessen marginesses marginessin marginessis margineu margini marginin marginis margino marginà marginàrem marginàreu marginàs marginàssem marginàsseu marginàssim marginàssiu marginàvem marginàveu marginés marginéssem marginésseu marginéssim marginéssiu marginí margín occ sept val v
marginar
Establir la distància que ocuparan els marges en un escrit.
Excloure un grup social a una o diverses persones.

marginat /maɾ.d͡ʒiˈnat/ /mər.ʒiˈnat/ adj masc
marginado

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ n fem
cedrón hierba luisa

maridar /ma.ɾiˈða/ /ma.ɾiˈðaɾ/ /mə.ɾiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marid marida maridada maridades maridam maridant maridar maridara maridaran maridarem maridaren maridares maridareu maridaria maridarien maridaries maridarà maridaràs maridaré maridaríem maridaríeu maridassen maridasses maridassin maridassis maridat maridats maridau maridava maridaven maridaves maride maridem mariden marides maridessen maridesses maridessin maridessis marideu maridi maridin maridis marido maridà maridàrem maridàreu maridàs maridàssem maridàsseu maridàssim maridàssiu maridàvem maridàveu maridés maridéssem maridésseu maridéssim maridéssiu maridí occ sept val v
maridar
Casar una dona, prendre marit.

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
mariquita vaca de San Antón
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n masc
mariquita afeminado
(despectiu) Home homosexual.

marina /məˈɾi.nə/ n fem
marina
Obra artística gràfica, que té com a tema central el paisatge marítim.
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marina marinada marinades marinam marinant marinar marinara marinaran marinarem marinaren marinares marinareu marinaria marinarien marinaries marinarà marinaràs marinaré marinaríem marinaríeu marinassen marinasses marinassin marinassis marinat marinats marinau marinava marinaven marinaves marine marinem marinen marines marinessen marinesses marinessin marinessis marineu marini marinin marinis marino marinà marinàrem marinàreu marinàs marinàssem marinàsseu marinàssim marinàssiu marinàvem marinàveu marinés marinéssem marinésseu marinéssim marinéssiu mariní marín occ sept val v
marinar

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ adj masc
marinero
Relatiu al mar o a la marina.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
marinero
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marineria /ma.ɾi.neˈɾi.a/ /mə.ɾi.nəˈɾi.ə/ n fem
marineria
Tripulació d'una embarcació que en la escala de comandament està per sota dels oficials.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
marisco

mariscal /ma.ɾisˈkaɫ/ /mə.ɾisˈkaɫ/ n masc
mariscal

marit /maˈɾit/ n masc
marido esposo

marital /ma.ɾiˈtaɫ/ /mə.ɾiˈtaɫ/ adj
marital

mark Interjection
mark

marlota /marˈɫɔ.ta/ /maɾˈɫɔ.ta/ /maɾˈɫɔ.tɔ/ /mərˈɫɔ.tə/ n fem
marlota

marmanya /maɾˈma.ɲa/ /mərˈma.ɲə/ n fem
vendeja

marmanyer /mar.maˈɲe/ /maɾ.maˈɲeɾ/ /mər.məˈɲe/ n masc
regatón

marmessor /mar.meˈso/ /maɾ.meˈsoɾ/ /mər.məˈso/ n masc
albacea

maroma /maˈɾo.ma/ /məˈɾo.mə/ n fem
maroma

maror /maˈɾo/ /maˈɾoɾ/ /məˈɾo/ n fem
marejada

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ n fem
marquesa

marquesat /maɾ.keˈzat/ /məɾ.kəˈzat/ n masc
marquesado

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
marqués

marraix /maˈrajʃ/ /məˈraʃ/ n masc
cailón tiburón cailón

marrameu /ma.raˈmɛw/ /mə.rəˈmɛw/ n masc
marramao

marranejar /ma.ra.neˈd͡ʒa/ /ma.ra.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.ra.neˈʒa/ /mə.rə.nəˈd͡ʒa/ /mə.rə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marranege marranegem marranegen marraneges marranegessen marranegesses marranegessin marranegessis marranegeu marranegi marranegin marranegis marranegés marranegéssem marranegésseu marranegéssim marranegéssiu marranegí marraneig marraneja marranejada marranejades marranejam marranejant marranejar marranejara marranejaran marranejarem marranejaren marranejares marranejareu marranejaria marranejarien marranejaries marranejarà marranejaràs marranejaré marranejaríem marranejaríeu marranejassen marranejasses marranejassin marranejassis marranejat marranejats marranejau marranejava marranejaven marranejaves marranejo marranejà marranejàrem marranejàreu marranejàs marranejàssem marranejàsseu marranejàssim marranejàssiu marranejàvem marranejàveu occ sept val v
berrear

marrec /maˈrɛk/ n masc
mocoso
Nen petit (emprat generalment amb to de superioritat per part del qui parla).

marrit /maˈrit/ /məˈrit/ adj masc
triste

marroquineria /ma.ro.ki.neˈɾi.a/ /mə.ro.ki.nəˈɾi.ə/ /mə.ru.ki.nəˈɾi.ə/ n fem
marroquinería

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ marroquins adj masc
marroquí
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
marroquí
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ adj masc
marrano
Persona bruta.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
morueco carnero
Mascle de l'ovella.

marràs /maˈras/ /məˈras/ n masc
marrazo

marró /maˈro/ adj
marrón castaño
D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ n masc
marrón
Color castany.

marsellès /maɾ.seˈʎes/ /mər.səˈʎɛs/ /məɾ.səˈʎəs/ adj masc
marsellés
Relatiu o pertanyent a Marsella.

marsellès /maɾ.seˈʎes/ /mər.səˈʎɛs/ /məɾ.səˈʎəs/ n masc
marsellés
Persona que habita o és originària de Marsella.

marsopa /maɾˈso.pa/ /mərˈso.pə/ n fem
marsopa común

marsopa d'ullera n fem
marsopa de anteojos

marsopa de Burmeister n fem
marsopa espinosa

marsopa de Califòrnia n fem
vaquita

marsopa de Dall n fem
marsopa de Dall

marsopa negra n fem
marsopa lisa

marsopes /maɾˈso.pes/ /mərˈso.pəs/ n fem
marsopas

martell /maɾˈteʎ/ n masc
martillo
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) martellege martellegem martellegen martelleges martellegessen martellegesses martellegessin martellegessis martellegeu martellegi martellegin martellegis martellegés martellegéssem martellegésseu martellegéssim martellegéssiu martellegí martelleig martelleja martellejada martellejades martellejam martellejant martellejar martellejara martellejaran martellejarem martellejaren martellejares martellejareu martellejaria martellejarien martellejaries martellejarà martellejaràs martellejaré martellejaríem martellejaríeu martellejassen martellejasses martellejassin martellejassis martellejat martellejats martellejau martellejava martellejaven martellejaves martellejo martellejà martellejàrem martellejàreu martellejàs martellejàssem martellejàsseu martellejàssim martellejàssiu martellejàvem martellejàveu occ sept val v
martillar

martingala /maɾ.tiŋˈɡa.ɫa/ /mər.tiŋˈɡa.ɫə/ n fem
garrama
En les cavalleries ensellades, corretja estreta que agafa la cingla i segueix fins a la gola on s'agafa a altres corretges i que té per funció la de limitar el moviment amunt i avall del cap de l'animal.
martingala
En el joc del monte, certa aposta de tres cartes contra una altra.

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
martirio

martiritzar /mar.ti.ɾiˈd͡za/ /maɾ.ti.ɾiˈza/ /maɾ.ti.ɾiˈzaɾ/ /mər.ti.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) martiritz martiritza martiritzada martiritzades martiritzam martiritzant martiritzar martiritzara martiritzaran martiritzarem martiritzaren martiritzares martiritzareu martiritzaria martiritzarien martiritzaries martiritzarà martiritzaràs martiritzaré martiritzaríem martiritzaríeu martiritzassen martiritzasses martiritzassin martiritzassis martiritzat martiritzats martiritzau martiritzava martiritzaven martiritzaves martiritze martiritzem martiritzen martiritzes martiritzessen martiritzesses martiritzessin martiritzessis martiritzeu martiritzi martiritzin martiritzis martiritzo martiritzà martiritzàrem martiritzàreu martiritzàs martiritzàssem martiritzàsseu martiritzàssim martiritzàssiu martiritzàvem martiritzàveu martiritzés martiritzéssem martiritzésseu martiritzéssim martiritzéssiu martiritzí occ sept val v
martirizar
Turmentar en odi de la fe catòlica o per defensa de la fe o alguna virtut.

marxa /ˈmaɾ.t͡ʃa/ n fem
chaza
Acció de marxar, desplaçar-se, un grup de persones.

marxapeu /ˌmar.ʃəˈpɛw/ /ˌmaɾ.t͡ʃaˈpɛw/ n masc
estribo
Estrep per pujar o baixar d’un vehicle.
marchapié
(nàutica) Corda mantinguda estable amb uns estreps per on els mariners hi transiten durant les maniobres.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marx marxa marxada marxades marxam marxant marxar marxara marxaran marxarem marxaren marxares marxareu marxaria marxarien marxaries marxarà marxaràs marxaré marxaríem marxaríeu marxassen marxasses marxassin marxassis marxat marxats marxau marxava marxaven marxaves marxe marxem marxen marxes marxessen marxesses marxessin marxessis marxeu marxi marxin marxis marxo marxà marxàrem marxàreu marxàs marxàssem marxàsseu marxàssim marxàssiu marxàvem marxàveu marxés marxéssem marxésseu marxéssim marxéssiu marxí occ sept val v
marchar
Desfilar.
Una màquina, anar, rutllar
(castellanisme) Anar-se'n, partir d'un lloc.

marxista /maɾkˈsis.ta/ /maɾkˈsis.te/ /mərkˈsis.tə/ adj
marxista

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
marzo
Tercer mes de l'any.

marès /maˈɾes/ /məˈɾəs/ /məˈɾɛs/ n masc
marés
Tipus de roca sedimentària arenosa, abundant a les Illes Balears, que és fàcil de treballar.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
marino
Relatiu al mar.
Blau fosc.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ n masc
marino
Persona que viu del mar, tripulant d'un vaixell.

marítim /maˈɾi.tim/ /məˈɾi.tim/ adj masc
marítimo
Pertanyent o relacionat amb el mar.

mascara /masˈka.ɾa/ /məsˈka.ɾə/ n fem
tiznón
Taca feta amb fum, tinta, sutge, etc.
tizne
Allò que mascara, com el sutge, etc.

mascarada /mas.kaˈɾa.ða/ /məs.kəˈɾa.ðə/ n fem
tiznón
Taca de mascara.
mascarada
Conjunt de màscares en un ball o sarau.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ adj masc
macho
vigorós, amb qualitats virils

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
macho
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.
Peça que encaixa dins d'una altra com una clau en la seva femella.
varón
En l'ésser humà, l'home.
morterete
Petita peça de ferro amb el seu polvorí per a fer salva en les festivitats.

masclet /masˈkɫet/ /məsˈkɫət/ /məsˈkɫɛt/ n masc
perilla
Barba petita que només abasta el mentó.

masclisme /masˈkɫiz.me/ /məsˈkɫiz.mə/ n masc
machismo

mascota /masˈkɔ.ta/ /masˈkɔ.tɔ/ /məsˈkɔ.tə/ n fem
mascota

masculinitzar /mas.ku.ɫi.niˈd͡za/ /mas.ku.ɫi.niˈza/ /mas.ku.ɫi.niˈzaɾ/ /məs.ku.ɫi.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. masculinitza masculinitzada masculinitzades masculinitzant masculinitzar masculinitzara masculinitzaran masculinitzarem masculinitzaren masculinitzares masculinitzareu masculinitzaria masculinitzarien masculinitzaries masculinitzarà masculinitzaràs masculinitzaré masculinitzaríem masculinitzaríeu masculinitzassen masculinitzasses masculinitzat masculinitzats masculinitzava masculinitzaven masculinitzaves masculinitze masculinitzem masculinitzen masculinitzes masculinitzessen masculinitzesses masculinitzessin masculinitzessis masculinitzeu masculinitzi masculinitzin masculinitzis masculinitzo masculinitzà masculinitzàrem masculinitzàreu masculinitzàssem masculinitzàsseu masculinitzàvem masculinitzàveu masculinitzés masculinitzéssem masculinitzésseu masculinitzéssim masculinitzéssiu masculinitzí occ val val (1) v
masculinizar

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
masculino
Que pertany al mascle.
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masegar /ma.zeˈɣa/ /ma.zeˈɣaɾ/ /mə.zəˈɣa/ masega masegada masegades masegant masegar masegaran masegarem masegaren masegares masegareu masegaria masegarien masegaries masegarà masegaràs masegaré masegaríem masegaríeu masegat masegats masegava masegaven masegaves masego maseguem maseguen masegues maseguessen maseguesses maseguessin maseguessis masegueu masegui maseguin maseguis masegués maseguéssem maseguésseu maseguéssim maseguéssiu maseguí masegà masegàrem masegàreu masegàvem masegàveu sept v
machucar

masia /maˈzi.a/ /məˈzi.ə/ n fem
caserío

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
mazmorra

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
masoquismo

masover /ma.zoˈveɾ/ /ma.zoˈβe/ /ma.zoˈβeɾ/ /mə.zoˈve/ /mə.zuˈve/ /mə.zuˈβe/ n masc
masadero

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
demasiado
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
masa
Agregació de partícules.
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.
Aplec de persones sense diferenciar.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) massacr massacra massacrada massacrades massacram massacrant massacrar massacrara massacraran massacrarem massacraren massacrares massacrareu massacraria massacrarien massacraries massacrarà massacraràs massacraré massacraríem massacraríeu massacrassen massacrasses massacrassin massacrassis massacrat massacrats massacrau massacrava massacraven massacraves massacre massacrem massacren massacres massacressen massacresses massacressin massacressis massacreu massacri massacrin massacris massacro massacrà massacràrem massacràreu massacràs massacràssem massacràsseu massacràssim massacràssiu massacràvem massacràveu massacrés massacréssem massacrésseu massacréssim massacréssiu massacrí occ sept val v
masacrar

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
masacre

massejar /ma.seˈd͡ʒa/ /ma.seˈd͡ʒaɾ/ /ma.seˈʒa/ /mə.səˈd͡ʒa/ /mə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) massege massegem massegen masseges massegessen massegesses massegessin massegessis massegeu massegi massegin massegis massegés massegéssem massegésseu massegéssim massegéssiu massegí masseig masseja massejada massejades massejam massejant massejar massejara massejaran massejarem massejaren massejares massejareu massejaria massejarien massejaries massejarà massejaràs massejaré massejaríem massejaríeu massejassen massejasses massejassin massejassis massejat massejats massejau massejava massejaven massejaves massejo massejà massejàrem massejàreu massejàs massejàssem massejàsseu massejàssim massejàssiu massejàvem massejàveu occ sept val v
haber demasiado

massificació a les aules n fem
masificación de las aulas

massificar /ma.si.fiˈka/ /ma.si.fiˈkaɾ/ /mə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) massific massifica massificada massificades massificam massificant massificar massificara massificaran massificarem massificaren massificares massificareu massificaria massificarien massificaries massificarà massificaràs massificaré massificaríem massificaríeu massificassen massificasses massificassin massificassis massificat massificats massificau massificava massificaven massificaves massifico massificà massificàrem massificàreu massificàs massificàssem massificàsseu massificàssim massificàssiu massificàvem massificàveu massifique massifiquem massifiquen massifiques massifiquessen massifiquesses massifiquessin massifiquessis massifiqueu massifiqui massifiquin massifiquis massifiqués massifiquéssem massifiquésseu massifiquéssim massifiquéssiu massifiquí occ sept val v
masificar

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
masilla
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massillar /ma.siˈʎa/ /ma.siˈʎaɾ/ /mə.siˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) massill massilla massillada massillades massillam massillant massillar massillara massillaran massillarem massillaren massillares massillareu massillaria massillarien massillaries massillarà massillaràs massillaré massillaríem massillaríeu massillassen massillasses massillassin massillassis massillat massillats massillau massillava massillaven massillaves massille massillem massillen massilles massillessen massillesses massillessin massillessis massilleu massilli massillin massillis massillo massillà massillàrem massillàreu massillàs massillàssem massillàsseu massillàssim massillàssiu massillàvem massillàveu massillés massilléssem massillésseu massilléssim massilléssiu massillí occ sept val v
enmasillar

massissar /ma.siˈsa/ /ma.siˈsaɾ/ /mə.siˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) massissa massissada massissades massissam massissant massissar massissara massissaran massissarem massissaren massissares massissareu massissaria massissarien massissaries massissarà massissaràs massissaré massissaríem massissaríeu massissassen massissasses massissassin massissassis massissat massissats massissau massissava massissaven massissaves massisse massissem massissen massisses massissessen massissesses massissessin massissessis massisseu massissi massissin massissis massisso massissà massissàrem massissàreu massissàs massissàssem massissàsseu massissàssim massissàssiu massissàvem massissàveu massissés massisséssem massissésseu massisséssim massisséssiu massissí massís occ sept val v
macizar

massiu /maˈsiw/ adj masc
masivo

massé n masc
massé

massís /maˈsis/ adj masc
macizo

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteg mastega mastegada mastegades mastegam mastegant mastegar mastegara mastegaran mastegarem mastegaren mastegares mastegareu mastegaria mastegarien mastegaries mastegarà mastegaràs mastegaré mastegaríem mastegaríeu mastegassen mastegasses mastegassin mastegassis mastegat mastegats mastegau mastegava mastegaven mastegaves mastego mastegue masteguem masteguen mastegues masteguessen masteguesses masteguessin masteguessis mastegueu mastegui masteguin masteguis mastegués masteguéssem masteguésseu masteguéssim masteguéssiu masteguí mastegà mastegàrem mastegàreu mastegàs mastegàssem mastegàsseu mastegàssim mastegàssiu mastegàvem mastegàveu occ sept val v
masticar mascar
Trinxar el menjar amb les dents.

mastegatatxes /masˌte.ɣaˈta.t͡ʃes/ /məsˌtə.ɣəˈta.t͡ʃəs/ /məsˌtɛ.ɣəˈta.t͡ʃəs/ n masc
papamoscas

mastegatatxes /masˌte.ɣaˈta.t͡ʃes/ /məsˌtə.ɣəˈta.t͡ʃəs/ /məsˌtɛ.ɣəˈta.t͡ʃəs/ n neut
refunfuñador

masteguera /mas.teˈɣe.ɾa/ /məs.təˈɣe.ɾə/ n fem
achichoria
Cichorium intybus o xicoira.

masteler /mas.teˈɫe/ /mas.teˈɫeɾ/ /məs.təˈɫe/ n masc
mastelero

masteritzar /mas.te.ɾiˈd͡za/ /mas.te.ɾiˈza/ /mas.te.ɾiˈzaɾ/ /məs.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteritz masteritza masteritzada masteritzades masteritzam masteritzant masteritzar masteritzara masteritzaran masteritzarem masteritzaren masteritzares masteritzareu masteritzaria masteritzarien masteritzaries masteritzarà masteritzaràs masteritzaré masteritzaríem masteritzaríeu masteritzassen masteritzasses masteritzassin masteritzassis masteritzat masteritzats masteritzau masteritzava masteritzaven masteritzaves masteritze masteritzem masteritzen masteritzes masteritzessen masteritzesses masteritzessin masteritzessis masteritzeu masteritzi masteritzin masteritzis masteritzo masteritzà masteritzàrem masteritzàreu masteritzàs masteritzàssem masteritzàsseu masteritzàssim masteritzàssiu masteritzàvem masteritzàveu masteritzés masteritzéssem masteritzésseu masteritzéssim masteritzéssiu masteritzí occ sept val v
masterizar

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mastic mastica masticada masticades masticam masticant masticar masticara masticaran masticarem masticaren masticares masticareu masticaria masticarien masticaries masticarà masticaràs masticaré masticaríem masticaríeu masticassen masticasses masticassin masticassis masticat masticats masticau masticava masticaven masticaves mastico masticà masticàrem masticàreu masticàs masticàssem masticàsseu masticàssim masticàssiu masticàvem masticàveu mastique mastiquem mastiquen mastiques mastiquessen mastiquesses mastiquessin mastiquessis mastiqueu mastiqui mastiquin mastiquis mastiqués mastiquéssem mastiquésseu mastiquéssim mastiquéssiu mastiquí occ sept val v
masticar
mastegar

mastigonema /mas.ti.ɣoˈne.ma/ /məs.ti.ɣuˈnɛ.mə/ n fem
mastigonema

mastologia /mas.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mas.to.ɫoˈʒi.a/ /məs.to.ɫoˈʒi.ə/ /məs.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mamiferología
(zoologia) Ciència que estudia els mamífers.
mastología
(medicina) Branca de la medicina que es ocupa de la mamella.

mastoïdal /mas.to.iˈðaɫ/ /məs.to.iˈðaɫ/ /məs.tu.iˈðaɫ/ adj
mastoideo

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
masturbación

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) masturb masturba masturbada masturbades masturbam masturbant masturbar masturbara masturbaran masturbarem masturbaren masturbares masturbareu masturbaria masturbarien masturbaries masturbarà masturbaràs masturbaré masturbaríem masturbaríeu masturbassen masturbasses masturbassin masturbassis masturbat masturbats masturbau masturbava masturbaven masturbaves masturbe masturbem masturben masturbes masturbessen masturbesses masturbessin masturbessis masturbeu masturbi masturbin masturbis masturbo masturbà masturbàrem masturbàreu masturbàs masturbàssem masturbàsseu masturbàssim masturbàssiu masturbàvem masturbàveu masturbés masturbéssem masturbésseu masturbéssim masturbéssiu masturbí occ sept val v
masturbar

mastí /masˈti/ /məsˈti/ n masc
mastín

mat /ˈmat/ adj
mate
Sense brillantor.

mat /ˈmat/ n masc
mate
(escacs) Escac al rei definitiu, de manera que aquest no se'n pot escapar en la següent jugada i la partida finalitza. Normalment s'usa l'expressió escac i mat.
kill
(bàdminton) Cop executat rematant el volant de manera brusca just per sobre la xarxa.

mata /ˈma.ta/ /ˈma.tə/ Interjection
dale ahí

mata /ˈma.ta/ /ˈma.tə/ n fem
mata

mata-segells /ˌma.ta.seˈd͡ʒeʎs/ /ˌma.ta.seˈd͡ʒeʎʃ/ /ˌma.ta.seˈʒeʎs/ /ˌma.tə.səˈʒeʎs/ n masc
matasellos

matabou /ˌma.taˈbɔw/ /ˌma.təˈβɔw/ n masc
adelfilla
Arbust mediterrani de la família de les umbel·líferes (Bupleurum fruticosum).

matadissa /ma.taˈði.sa/ /mə.təˈði.sə/ n fem
gran matanza

matafaluga /ma.ta.faˈɫu.ɣa/ /mə.tə.fəˈɫu.ɣə/ n fem
anís

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
colchón
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.
(pilota basca) Part d'una paret situada més enllà de la xapa, sovint recoberta d'escuma o un altre material tou per a facilitar l'apreciació de la falta amb l'esmorteïment de la pilota.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mat mata matada matades matam matant matar matara mataran matarem mataren matares matareu mataria matarien mataries matarà mataràs mataré mataríem mataríeu matassen matasses matassin matassis matat matats matau matava mataven mataves mate matem maten mates matessen matesses matessin matessis mateu mati matin matis mato matà matàrem matàreu matàs matàssem matàsseu matàssim matàssiu matàvem matàveu matés matéssem matésseu matéssim matéssiu matí mort morta mortes morts occ sept val v
matar
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
mismo
Sense canvis.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adv
propio
(posposat, emfàticament) Precisament, exactament.

matemàtic /ma.teˈma.tik/ /mə.təˈma.tik/ adj masc
matemático
Relatiu o pertanyent a les matemàtiques.

matemàtic /ma.teˈma.tik/ /mə.təˈma.tik/ n masc
matemático
Persona que es dedica professionalment a les matemàtiques.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
matemáticas
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
material
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
material
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

material didàctic n masc
material curricular

materialitzar /ma.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) materialitz materialitza materialitzada materialitzades materialitzam materialitzant materialitzar materialitzara materialitzaran materialitzarem materialitzaren materialitzares materialitzareu materialitzaria materialitzarien materialitzaries materialitzarà materialitzaràs materialitzaré materialitzaríem materialitzaríeu materialitzassen materialitzasses materialitzassin materialitzassis materialitzat materialitzats materialitzau materialitzava materialitzaven materialitzaves materialitze materialitzem materialitzen materialitzes materialitzessen materialitzesses materialitzessin materialitzessis materialitzeu materialitzi materialitzin materialitzis materialitzo materialitzà materialitzàrem materialitzàreu materialitzàs materialitzàssem materialitzàsseu materialitzàssim materialitzàssiu materialitzàvem materialitzàveu materialitzés materialitzéssem materialitzésseu materialitzéssim materialitzéssiu materialitzí occ sept val v
materilizar

materialment /ma.te.ɾiˌaɫˈmen/ /ma.te.ɾiˌaɫˈment/ /mə.tə.ɾiˌaɫˈmen/ /mə.tə.ɾiˌaɫˈment/ adv
materialmente

matern /maˈtɛɾn/ /məˈtɛrn/ materna materns adj masc
materno
Relatiu a la mare.
De la part de la mare

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ adj
maternal
Relatiu a la mare.

maternalment /ma.terˌnaɫˈmen/ /ma.teɾˌnaɫˈmen/ /ma.teɾˌnaɫˈment/ /mə.tərˌnaɫˈmen/ /mə.təɾˌnaɫˈment/ adv
maternalmente

maternitzar /ma.ter.niˈd͡za/ /ma.teɾ.niˈza/ /ma.teɾ.niˈzaɾ/ /mə.tər.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maternitz maternitza maternitzada maternitzades maternitzam maternitzant maternitzar maternitzara maternitzaran maternitzarem maternitzaren maternitzares maternitzareu maternitzaria maternitzarien maternitzaries maternitzarà maternitzaràs maternitzaré maternitzaríem maternitzaríeu maternitzassen maternitzasses maternitzassin maternitzassis maternitzat maternitzats maternitzau maternitzava maternitzaven maternitzaves maternitze maternitzem maternitzen maternitzes maternitzessen maternitzesses maternitzessin maternitzessis maternitzeu maternitzi maternitzin maternitzis maternitzo maternitzà maternitzàrem maternitzàreu maternitzàs maternitzàssem maternitzàsseu maternitzàssim maternitzàssiu maternitzàvem maternitzàveu maternitzés maternitzéssem maternitzésseu maternitzéssim maternitzéssiu maternitzí occ sept val v
maternizar

matinada /ma.tiˈna.ða/ /mə.tiˈna.ðə/ n fem
madrugada

matinal /ma.tiˈnaɫ/ /mə.tiˈnaɫ/ adj
matutino

matinejar /ma.ti.neˈd͡ʒa/ /ma.ti.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.ti.neˈʒa/ /mə.ti.nəˈd͡ʒa/ /mə.ti.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) matinege matinegem matinegen matineges matinegessen matinegesses matinegessin matinegessis matinegeu matinegi matinegin matinegis matinegés matinegéssem matinegésseu matinegéssim matinegéssiu matinegí matineig matineja matinejada matinejades matinejam matinejant matinejar matinejara matinejaran matinejarem matinejaren matinejares matinejareu matinejaria matinejarien matinejaries matinejarà matinejaràs matinejaré matinejaríem matinejaríeu matinejassen matinejasses matinejassin matinejassis matinejat matinejats matinejau matinejava matinejaven matinejaves matinejo matinejà matinejàrem matinejàreu matinejàs matinejàssem matinejàsseu matinejàssim matinejàssiu matinejàvem matinejàveu occ sept val v
madrugar

matines /maˈti.nes/ /məˈti.nəs/ n fem
maitines

matisar /ma.tiˈza/ /ma.tiˈzaɾ/ /mə.tiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) matisa matisada matisades matisam matisant matisar matisara matisaran matisarem matisaren matisares matisareu matisaria matisarien matisaries matisarà matisaràs matisaré matisaríem matisaríeu matisassen matisasses matisassin matisassis matisat matisats matisau matisava matisaven matisaves matise matisem matisen matises matisessen matisesses matisessin matisessis matiseu matisi matisin matisis matiso matisà matisàrem matisàreu matisàs matisàssem matisàsseu matisàssim matisàssiu matisàvem matisàveu matisés matiséssem matisésseu matiséssim matiséssiu matisí matís occ sept val v
matizar

matonaire n neut
requesonero

matraca /maˈtɾa.ka/ /məˈtɾa.kə/ n fem
carraca

matriarca /ma.tɾiˈaɾ.ka/ /mə.tɾiˈar.kə/ n fem
matriarca

matricidi /ma.tɾiˈsi.ði/ /mə.tɾiˈsi.ði/ n masc
matricidio

matricular /ma.tɾi.kuˈɫa/ /ma.tɾi.kuˈɫaɾ/ /mə.tɾi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) matricul matricula matriculada matriculades matriculam matriculant matricular matriculara matricularan matricularem matricularen matriculares matriculareu matricularia matricularien matricularies matricularà matricularàs matricularé matricularíem matricularíeu matriculassen matriculasses matriculassin matriculassis matriculat matriculats matriculau matriculava matriculaven matriculaves matricule matriculem matriculen matricules matriculessen matriculesses matriculessin matriculessis matriculeu matriculi matriculin matriculis matriculo matriculà matriculàrem matriculàreu matriculàs matriculàssem matriculàsseu matriculàssim matriculàssiu matriculàvem matriculàveu matriculés matriculéssem matriculésseu matriculéssim matriculéssiu matriculí occ sept val v
matricular
Inscriure a algú en una acadèmia, institut o similar.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
matrimonio
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matrimonialment /ma.tɾi.mo.niˌaɫˈmen/ /ma.tɾi.mo.niˌaɫˈment/ /mə.tɾi.mo.niˌaɫˈment/ /mə.tɾi.mu.niˌaɫˈmen/ adv
matrimonialmente

matrioixca /ma.tɾiˈojʃ.ka/ /mə.tɾiˈoʃ.kə/ n fem
matriushka

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
matriz

matrícula /maˈtɾi.ku.ɫa/ /məˈtɾi.ku.ɫə/ n fem
matrícula
Registre de les persones inscrites en un mateix grup (alumnes d'una acadèmia, etc).

matrícula d'honor n fem
matrícula de honor

matrícula viva n fem
matrícula viva

matusser /ma.tuˈse/ /ma.tuˈseɾ/ /mə.tuˈse/ adj
chapucero

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
machete

matxucar /ma.t͡ʃuˈka/ /ma.t͡ʃuˈkaɾ/ /mə.t͡ʃuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg matxuc matxuca matxucada matxucades matxucant matxucar matxucara matxucaran matxucarem matxucaren matxucares matxucareu matxucaria matxucarien matxucaries matxucarà matxucaràs matxucaré matxucaríem matxucaríeu matxucassen matxucasses matxucat matxucats matxucau matxucava matxucaven matxucaves matxuco matxucà matxucàrem matxucàreu matxucàssem matxucàsseu matxucàvem matxucàveu matxuque matxuquem matxuquen matxuques matxuquessen matxuquesses matxuquessin matxuquessis matxuqueu matxuqui matxuquin matxuquis matxuqués matxuquéssem matxuquésseu matxuquéssim matxuquéssiu matxuquí occ sept val val (1) v
machacar
Trossejar, esmicolar donant cops.

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
materia
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
mañana

matís /maˈtis/ /məˈtis/ n masc
matiz
Variació d'una tonalitat.

mató /maˈto/ /məˈto/ n masc
requesón

maula /ˈmaw.ɫa/ /ˈmaw.ɫə/ n fem
maula
Artifici d’engany.

maula /ˈmaw.ɫa/ /ˈmaw.ɫə/ n neut
maula
Persona que oculta les seves intencions.

maurar /mawˈɾa/ /mawˈɾaɾ/ /məwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maur maura maurada maurades mauram maurant maurar maurara mauraran maurarem mauraren maurares maurareu mauraria maurarien mauraries maurarà mauraràs mauraré mauraríem mauraríeu maurassen maurasses maurassin maurassis maurat maurats maurau maurava mauraven mauraves maure maurem mauren maures mauressen mauresses mauressin mauressis maureu mauri maurin mauris mauro maurà mauràrem mauràreu mauràs mauràssem mauràsseu mauràssim mauràssiu mauràvem mauràveu maurés mauréssem maurésseu mauréssim mauréssiu maurí occ sept val v
estrujar

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ adj masc
mauritano
Relatiu o pertanyent a Mauritània.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ n masc
mauritano
Persona que habita o és originària de Mauritània.

maxil·la /makˈsi.ɫa/ /makˈsiɫ.ɫa/ /məkˈsi.ɫə/ /məkˈsiɫ.ɫə/ n masc
maxila

maximitzar /mak.si.miˈd͡za/ /mak.si.miˈza/ /mak.si.miˈzaɾ/ /mək.si.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maximitz maximitza maximitzada maximitzades maximitzam maximitzant maximitzar maximitzara maximitzaran maximitzarem maximitzaren maximitzares maximitzareu maximitzaria maximitzarien maximitzaries maximitzarà maximitzaràs maximitzaré maximitzaríem maximitzaríeu maximitzassen maximitzasses maximitzassin maximitzassis maximitzat maximitzats maximitzau maximitzava maximitzaven maximitzaves maximitze maximitzem maximitzen maximitzes maximitzessen maximitzesses maximitzessin maximitzessis maximitzeu maximitzi maximitzin maximitzis maximitzo maximitzà maximitzàrem maximitzàreu maximitzàs maximitzàssem maximitzàsseu maximitzàssim maximitzàssiu maximitzàvem maximitzàveu maximitzés maximitzéssem maximitzésseu maximitzéssim maximitzéssiu maximitzí occ sept val v
maximizar

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
maza
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
mazo
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçada /maˈsa.ða/ /məˈsa.ðə/ n fem
mazazo

maçolar /ma.soˈɫa/ /ma.soˈɫaɾ/ /mə.soˈɫa/ /mə.suˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maçol maçola maçolada maçolades maçolam maçolant maçolar maçolara maçolaran maçolarem maçolaren maçolares maçolareu maçolaria maçolarien maçolaries maçolarà maçolaràs maçolaré maçolaríem maçolaríeu maçolassen maçolasses maçolassin maçolassis maçolat maçolats maçolau maçolava maçolaven maçolaves maçole maçolem maçolen maçoles maçolessen maçolesses maçolessin maçolessis maçoleu maçoli maçolin maçolis maçolo maçolà maçolàrem maçolàreu maçolàs maçolàssem maçolàsseu maçolàssim maçolàssiu maçolàvem maçolàveu maçolés maçoléssem maçolésseu maçoléssim maçoléssiu maçolí occ val v
macear

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
masón

maó /maˈo/ n masc
ladrillo

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
meandro

mec /ˈmɛk/ adj masc
lampiño
Sense pèl a la cara.

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
mecanismo

mecanisme de defensa n masc
mecanismo de defensa

mecanitzar /me.ka.niˈd͡za/ /me.ka.niˈza/ /me.ka.niˈzaɾ/ /mə.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mecanitz mecanitza mecanitzada mecanitzades mecanitzam mecanitzant mecanitzar mecanitzara mecanitzaran mecanitzarem mecanitzaren mecanitzares mecanitzareu mecanitzaria mecanitzarien mecanitzaries mecanitzarà mecanitzaràs mecanitzaré mecanitzaríem mecanitzaríeu mecanitzassen mecanitzasses mecanitzassin mecanitzassis mecanitzat mecanitzats mecanitzau mecanitzava mecanitzaven mecanitzaves mecanitze mecanitzem mecanitzen mecanitzes mecanitzessen mecanitzesses mecanitzessin mecanitzessis mecanitzeu mecanitzi mecanitzin mecanitzis mecanitzo mecanitzà mecanitzàrem mecanitzàreu mecanitzàs mecanitzàssem mecanitzàsseu mecanitzàssim mecanitzàssiu mecanitzàvem mecanitzàveu mecanitzés mecanitzéssem mecanitzésseu mecanitzéssim mecanitzéssiu mecanitzí occ sept val v
mecanizar

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mecanografia mecanografiada mecanografiades mecanografiam mecanografiant mecanografiar mecanografiara mecanografiaran mecanografiarem mecanografiaren mecanografiares mecanografiareu mecanografiaria mecanografiarien mecanografiaries mecanografiarà mecanografiaràs mecanografiaré mecanografiaríem mecanografiaríeu mecanografiassen mecanografiasses mecanografiassin mecanografiassis mecanografiat mecanografiats mecanografiau mecanografiava mecanografiaven mecanografiaves mecanografie mecanografiem mecanografien mecanografies mecanografiessen mecanografiesses mecanografiessin mecanografiessis mecanografieu mecanografii mecanografio mecanografià mecanografiàrem mecanografiàreu mecanografiàs mecanografiàssem mecanografiàsseu mecanografiàssim mecanografiàssiu mecanografiàvem mecanografiàveu mecanografiés mecanografiéssem mecanografiésseu mecanografiéssim mecanografiéssiu mecanografií mecanografiï mecanografiïn mecanografiïs occ sept val v
mecanografiar

mecenes /meˈse.nes/ /məˈsɛ.nəs/ n neut
mecenas

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mecánico

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mecánica

mecànica de joc n fem
mecánica de juego

mecànicament /meˌka.ni.kaˈmen/ /meˌka.ni.kaˈment/ /məˌka.ni.kəˈmen/ /məˌka.ni.kəˈment/ adv
mecánicamente

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medalla

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ adj masc
medo
De l’antiga regió de la Mèdia.

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ n masc
medo
Individu d’un poble irànic que va establir un imperi en l’Orient Mitjà.

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
medio

mediació /me.ði.a.siˈo/ /mə.ði.ə.siˈo/ n fem
mediación

mediació cultural n fem
mediación cultural

mediació escolar n fem
mediación escolar

mediació familiar n fem
mediación familiar

mediador /me.ði.aˈðo/ /me.ði.aˈðoɾ/ /mə.ði.əˈðo/ n masc
mediador

medial /me.ðiˈaɫ/ /mə.ðiˈaɫ/ adj
medial

mediambiental /me.ði.am.bi.enˈtaɫ/ /mə.ði.əm.bi.ənˈtaɫ/ adj
medioambiental
relacionat amb el medi ambient

mediana /me.ðiˈa.na/ /mə.ðiˈa.nə/ n fem
mediana
(estadística) Dada d'un conjunt que se situa just al centre de la sèrie quan s'ordenen de menor a major i que, per tant, deixa el mateix nombre de dades a cada banda.
(geometria) En un triangle, recta que va des d'un vèrtex fins al punt mitjà del costat oposat.

mediar /me.ðiˈa/ /me.ðiˈaɾ/ /mə.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) media mediada mediades mediam mediant mediar mediara mediaran mediarem mediaren mediares mediareu mediaria mediarien mediaries mediarà mediaràs mediaré mediaríem mediaríeu mediassen mediasses mediassin mediassis mediat mediats mediau mediava mediaven mediaves medie mediem medien medies mediessen mediesses mediessin mediessis medieu medii medio medià mediàrem mediàreu mediàs mediàssem mediàsseu mediàssim mediàssiu mediàvem mediàveu mediés mediéssem mediésseu mediéssim mediéssiu medií mediï mediïn mediïs occ sept val v
mediar

mediat /me.ðiˈat/ /mə.ðiˈat/ mediata adj masc
mediato

mediateca /me.ði.aˈte.ka/ /mə.ði.əˈtɛ.kə/ n fem
mediateca

mediatització /me.ði.a.ti.za.siˈo/ /me.ði.a.tid.za.siˈo/ /mə.ði.ə.tid.zə.siˈo/ n masc
mediatización

mediatitzar /me.ði.a.tiˈd͡za/ /me.ði.a.tiˈza/ /me.ði.a.tiˈzaɾ/ /mə.ði.ə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mediatitz mediatitza mediatitzada mediatitzades mediatitzam mediatitzant mediatitzar mediatitzara mediatitzaran mediatitzarem mediatitzaren mediatitzares mediatitzareu mediatitzaria mediatitzarien mediatitzaries mediatitzarà mediatitzaràs mediatitzaré mediatitzaríem mediatitzaríeu mediatitzassen mediatitzasses mediatitzassin mediatitzassis mediatitzat mediatitzats mediatitzau mediatitzava mediatitzaven mediatitzaves mediatitze mediatitzem mediatitzen mediatitzes mediatitzessen mediatitzesses mediatitzessin mediatitzessis mediatitzeu mediatitzi mediatitzin mediatitzis mediatitzo mediatitzà mediatitzàrem mediatitzàreu mediatitzàs mediatitzàssem mediatitzàsseu mediatitzàssim mediatitzàssiu mediatitzàvem mediatitzàveu mediatitzés mediatitzéssem mediatitzésseu mediatitzéssim mediatitzéssiu mediatitzí occ sept val v
mediatizar

medicalitzar /me.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /me.ði.ka.ɫiˈza/ /me.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /mə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) medicalitz medicalitza medicalitzada medicalitzades medicalitzam medicalitzant medicalitzar medicalitzara medicalitzaran medicalitzarem medicalitzaren medicalitzares medicalitzareu medicalitzaria medicalitzarien medicalitzaries medicalitzarà medicalitzaràs medicalitzaré medicalitzaríem medicalitzaríeu medicalitzassen medicalitzasses medicalitzassin medicalitzassis medicalitzat medicalitzats medicalitzau medicalitzava medicalitzaven medicalitzaves medicalitze medicalitzem medicalitzen medicalitzes medicalitzessen medicalitzesses medicalitzessin medicalitzessis medicalitzeu medicalitzi medicalitzin medicalitzis medicalitzo medicalitzà medicalitzàrem medicalitzàreu medicalitzàs medicalitzàssem medicalitzàsseu medicalitzàssim medicalitzàssiu medicalitzàvem medicalitzàveu medicalitzés medicalitzéssem medicalitzésseu medicalitzéssim medicalitzéssiu medicalitzí occ val v
medicalizar

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
medicamento

medicament orfe n masc
fármaco huérfano

medicar /me.ðiˈka/ /me.ðiˈkaɾ/ /mə.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) medic medica medicada medicades medicam medicant medicar medicara medicaran medicarem medicaren medicares medicareu medicaria medicarien medicaries medicarà medicaràs medicaré medicaríem medicaríeu medicassen medicasses medicassin medicassis medicat medicats medicau medicava medicaven medicaves medico medicà medicàrem medicàreu medicàs medicàssem medicàsseu medicàssim medicàssiu medicàvem medicàveu medique mediquem mediquen mediques mediquessen mediquesses mediquessin mediquessis mediqueu mediqui mediquin mediquis mediqués mediquéssem mediquésseu mediquéssim mediquéssiu mediquí occ sept val v
medicar

medicastre /me.ðiˈkas.tɾe/ /mə.ðiˈkas.tɾə/ n masc
medicastro

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
medicina
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medicinal /me.ði.siˈnaɫ/ /mə.ði.siˈnaɫ/ adj
medicinal

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ adj
medieval
Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

medina /meˈði.na/ /məˈði.nə/ n fem
medina

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ adj
mediocre

mediocrement /me.ðiˌɔ.kɾeˈmen/ /me.ðiˌɔ.kɾeˈment/ /mə.ðiˌɔ.kɾəˈmen/ /mə.ðiˌɔ.kɾəˈment/ adv
mediocremente

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
meditación ensimismamiento
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) medit medita meditada meditades meditam meditant meditar meditara meditaran meditarem meditaren meditares meditareu meditaria meditarien meditaries meditarà meditaràs meditaré meditaríem meditaríeu meditassen meditasses meditassin meditassis meditat meditats meditau meditava meditaven meditaves medite meditem mediten medites meditessen meditesses meditessin meditessis mediteu mediti meditin meditis medito medità meditàrem meditàreu meditàs meditàssem meditàsseu meditàssim meditàssiu meditàvem meditàveu medités meditéssem meditésseu meditéssim meditéssiu medití occ sept val v
meditar

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
mediterráneo

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
médula

medul·lar /me.ðuɫˈɫaɾ/ /me.ðuˈɫaɾ/ /mə.ðuɫˈɫar/ /mə.ðuɫˈɫaɾ/ /mə.ðuˈɫar/ adj
medular

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
medusa

mefistofèlic /me.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.tuˈfɛ.ɫik/ adj masc
mefistofélico

megaduc /me.ɣaˈðuk/ /mə.ɣəˈðuk/ n masc
megaduque

megafil·le /me.ɣaˈfiɫ.ɫe/ /mə.ɣəˈfiɫ.ɫə/ n masc
megafilo

megafonia /me.ɣa.foˈni.a/ /mə.ɣə.fuˈni.ə/ n fem
megafonía

megalític /me.ɣaˈɫi.tik/ /mə.ɣəˈɫi.tik/ adj masc
megalítico

megalòpoli /me.ɣaˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.pu.ɫi/ n fem
megalópolis

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
mitad

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
meitnerio

mel n fem
miel

melancòlicament /me.ɫaŋˌkɔ.ɫi.kaˈmen/ /me.ɫaŋˌkɔ.ɫi.kaˈment/ /mə.ɫəŋˌkɔ.ɫi.kəˈmen/ /mə.ɫəŋˌkɔ.ɫi.kəˈment/ adv
melancólicamente

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ melanèsia adj masc
melanesio
Relatiu o pertanyent a Melanèsia o la seva llengua.

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ n masc
melanesio
Persona que habita o és originària de Melanèsia.
(només singular) Grup de llengues parlades principalment a Melanèsia, Micronèsia i Nova Guinea.

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
melanoma

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ n fem
sorgo

melcoratge /meɫ.koˈɾa.d͡ʒe/ /məɫ.koˈɾa.d͡ʒə/ /məɫ.kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
mercurial

melena /meˈɫe.na/ /məˈɫɛ.nə/ n fem
melena

melindrejar /me.ɫin.dɾeˈd͡ʒa/ /me.ɫin.dɾeˈd͡ʒaɾ/ /me.ɫin.dɾeˈʒa/ /mə.ɫin.dɾəˈd͡ʒa/ /mə.ɫin.dɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) melindrege melindregem melindregen melindreges melindregessen melindregesses melindregessin melindregessis melindregeu melindregi melindregin melindregis melindregés melindregéssem melindregésseu melindregéssim melindregéssiu melindregí melindreig melindreja melindrejada melindrejades melindrejam melindrejant melindrejar melindrejara melindrejaran melindrejarem melindrejaren melindrejares melindrejareu melindrejaria melindrejarien melindrejaries melindrejarà melindrejaràs melindrejaré melindrejaríem melindrejaríeu melindrejassen melindrejasses melindrejassin melindrejassis melindrejat melindrejats melindrejau melindrejava melindrejaven melindrejaves melindrejo melindrejà melindrejàrem melindrejàreu melindrejàs melindrejàssem melindrejàsseu melindrejàssim melindrejàssiu melindrejàvem melindrejàveu occ sept val v
melindrear

melis /ˈmɛ.ɫis/ n masc
pino melis

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
mermelada

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
melodía

melodiosament /me.ɫo.ðiˌo.zaˈmen/ /me.ɫo.ðiˌo.zaˈment/ /mə.ɫo.ðiˌo.zəˈment/ /mə.ɫu.ðiˌo.zəˈmen/ adv
melodiosamente

melodramàticament /me.ɫo.ðɾaˌma.ti.kaˈmen/ /me.ɫo.ðɾaˌma.ti.kaˈment/ /mə.ɫo.ðɾəˌma.ti.kəˈment/ /mə.ɫu.ðɾəˌma.ti.kəˈmen/ adv
melodramáticamente

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
bazo

melva /ˈmɛɫ.va/ /ˈmɛɫ.və/ /ˈmɛɫ.βa/ /ˈmɛɫ.βə/ /ˈmɛɫ.βɛ/ n fem
melva

mel·lificar /me.ɫi.fiˈka/ /meɫ.ɫi.fiˈka/ /meɫ.ɫi.fiˈkaɾ/ /mə.ɫi.fiˈka/ /məɫ.ɫi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mel·lific mel·lifica mel·lificada mel·lificades mel·lificam mel·lificant mel·lificar mel·lificara mel·lificaran mel·lificarem mel·lificaren mel·lificares mel·lificareu mel·lificaria mel·lificarien mel·lificaries mel·lificarà mel·lificaràs mel·lificaré mel·lificaríem mel·lificaríeu mel·lificassen mel·lificasses mel·lificassin mel·lificassis mel·lificat mel·lificats mel·lificau mel·lificava mel·lificaven mel·lificaves mel·lifico mel·lificà mel·lificàrem mel·lificàreu mel·lificàs mel·lificàssem mel·lificàsseu mel·lificàssim mel·lificàssiu mel·lificàvem mel·lificàveu mel·lifique mel·lifiquem mel·lifiquen mel·lifiques mel·lifiquessen mel·lifiquesses mel·lifiquessin mel·lifiquessis mel·lifiqueu mel·lifiqui mel·lifiquin mel·lifiquis mel·lifiqués mel·lifiquéssem mel·lifiquésseu mel·lifiquéssim mel·lifiquéssiu mel·lifiquí occ sept val v
melificar

mel·liflu /meɫˈɫi.fɫu/ /meˈɫi.fɫu/ /məɫˈɫi.fɫu/ /məˈɫi.fɫu/ mel·líflua adj masc
melifluo

mel·lífer /meɫˈɫi.feɾ/ /meˈɫi.feɾ/ /məɫˈɫi.fər/ /məɫˈɫi.fəɾ/ /məˈɫi.fər/ adj masc
melífero

melé a 5 m n fem
melé a 5 m

melé espontània n fem
melé abierta

melé ordenada n fem
melé

melé pactada n fem
melé no disputada

melòdica /meˈɫɔ.ði.ka/ /məˈɫɔ.ði.kə/ n fem
melódica

melòfon /meˈɫɔ.fon/ /məˈɫɔ.fun/ n masc
melófono

melòman /meˈɫɔ.man/ /məˈɫɔ.mən/ n masc
melómano

meló /məˈɫo/ n masc
melón

mem /ˈmɛm/ n masc
meme
Entitat mínima de pensament.

membrana /memˈbɾa.na/ /məmˈbɾa.nə/ n fem
membrana

membrança /memˈbɾan.sa/ /məmˈbɾan.sə/ n fem
remembranza

membranós /mem.bɾaˈnos/ /məm.bɾəˈnos/ adj masc
membranoso
Que té forma o característiques d'una membrana.
Que té una o més membranes, en especial quan aquestes tenen un aspecte o importància rellevant.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
miembro
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
miembro
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memorablement /me.moˌɾa.bɫeˈment/ /me.moˌɾa.βɫeˈmen/ /me.moˌɾab.bɫeˈmen/ /mə.moˌɾab.bɫəˈment/ /mə.muˌɾa.βɫəˈmen/ /mə.muˌɾab.bɫəˈmen/ adv
memorablemente

memorisme n masc
memorismo

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) memoritz memoritza memoritzada memoritzades memoritzam memoritzant memoritzar memoritzara memoritzaran memoritzarem memoritzaren memoritzares memoritzareu memoritzaria memoritzarien memoritzaries memoritzarà memoritzaràs memoritzaré memoritzaríem memoritzaríeu memoritzassen memoritzasses memoritzassin memoritzassis memoritzat memoritzats memoritzau memoritzava memoritzaven memoritzaves memoritze memoritzem memoritzen memoritzes memoritzessen memoritzesses memoritzessin memoritzessis memoritzeu memoritzi memoritzin memoritzis memoritzo memoritzà memoritzàrem memoritzàreu memoritzàs memoritzàssem memoritzàsseu memoritzàssim memoritzàssiu memoritzàvem memoritzàveu memoritzés memoritzéssem memoritzésseu memoritzéssim memoritzéssiu memoritzí occ sept val v
memorizar

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
memoria

memòria USB n masc
lápiz de memoria

memòria de mosquit n
memoria de pez

memòria intermèdia n fem
buffer

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
mena
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.
tipo
Classe que identifica un conjunt de propietats comunes de diverses coses.

menar /meˈna/ /meˈnaɾ/ /məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) men mena menada menades menam menant menar menara menaran menarem menaren menares menareu menaria menarien menaries menarà menaràs menaré menaríem menaríeu menassen menasses menassin menassis menat menats menau menava menaven menaves mene menem menen menes menessen menesses menessin menessis meneu meni menin menis meno menà menàrem menàreu menàs menàssem menàsseu menàssim menàssiu menàvem menàveu menés menéssem menésseu menéssim menéssiu mení occ sept val v
conducir

menarquia /me.naɾˈki.a/ n fem
menarquia

mencionar /men.si.oˈna/ /men.si.oˈnaɾ/ /mən.si.oˈna/ /mən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mencion menciona mencionada mencionades mencionam mencionant mencionar mencionara mencionaran mencionarem mencionaren mencionares mencionareu mencionaria mencionarien mencionaries mencionarà mencionaràs mencionaré mencionaríem mencionaríeu mencionassen mencionasses mencionassin mencionassis mencionat mencionats mencionau mencionava mencionaven mencionaves mencione mencionem mencionen menciones mencionessen mencionesses mencionessin mencionessis mencioneu mencioni mencionin mencionis menciono mencionà mencionàrem mencionàreu mencionàs mencionàssem mencionàsseu mencionàssim mencionàssiu mencionàvem mencionàveu mencionés mencionéssem mencionésseu mencionéssim mencionéssiu mencioní occ sept val v
mencionar

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
mendelevio

mendicar /men.diˈka/ /men.diˈkaɾ/ /mən.diˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mendic mendica mendicada mendicades mendicam mendicant mendicar mendicara mendicaran mendicarem mendicaren mendicares mendicareu mendicaria mendicarien mendicaries mendicarà mendicaràs mendicaré mendicaríem mendicaríeu mendicassen mendicasses mendicassin mendicassis mendicat mendicats mendicau mendicava mendicaven mendicaves mendico mendicà mendicàrem mendicàreu mendicàs mendicàssem mendicàsseu mendicàssim mendicàssiu mendicàvem mendicàveu mendique mendiquem mendiquen mendiques mendiquessen mendiquesses mendiquessin mendiquessis mendiqueu mendiqui mendiquin mendiquis mendiqués mendiquéssem mendiquésseu mendiquéssim mendiquéssiu mendiquí occ sept val v
mendigar

menejar /me.neˈd͡ʒa/ /me.neˈd͡ʒaɾ/ /me.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. menege menegem menegen meneges menegessen menegesses menegessin menegessis menegeu menegi menegin menegis menegés menegéssem menegésseu menegéssim menegéssiu menegí meneja menejada menejades menejant menejar menejara menejaran menejarem menejaren menejares menejareu menejaria menejarien menejaries menejarà menejaràs menejaré menejaríem menejaríeu menejassen menejasses menejat menejats menejava menejaven menejaves menejo menejà menejàrem menejàreu menejàssem menejàsseu menejàvem menejàveu occ sept val val (1) v
menear

menester /me.nesˈte/ /me.nesˈteɾ/ /mə.nəsˈte/ n masc
menester

menestral /me.nesˈtɾaɫ/ /mə.nəsˈtɾaɫ/ n masc
menestral

menestralia /me.nes.tɾaˈɫi.a/ /mə.nəs.tɾəˈɫi.ə/ n fem
menestralía

menfot /meɱˈfot/ /məɱˈfot/ n neut
pasota

menfotisme /meɱ.foˈtiz.me/ /məɱ.foˈtiz.mə/ /məɱ.fuˈtiz.mə/ n masc
pasotismo

mengívol /meɲˈd͡ʒi.voɫ/ /meɲˈd͡ʒi.βoɫ/ /məɲˈʒi.voɫ/ /məɲˈʒi.vuɫ/ /məɲˈʒi.βuɫ/ adj masc
comestible
Que pot ser menjat sense complicacions.
comer
Que es menja fruint-ne.

meninge /meˈniɲ.d͡ʒe/ /məˈniɲ.ʒə/ n fem
meninge

meningitis /me.niɲˈd͡ʒi.tis/ /mə.niɲˈʒi.tis/ n fem
meningitis

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ n masc
menisco
(anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ adj masc
comedor
Que normalment menja molt.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
comedor
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.
Persona que menja molt.

menjador escolar n masc
comedor escolar

menjadora /meɲ.d͡ʒaˈðo.ɾa/ /məɲ.ʒəˈðo.ɾə/ n fem
comedero

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
comida
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menge mengem mengen menges mengessen mengesses mengessin mengessis mengeu mengi mengin mengis mengés mengéssem mengésseu mengéssim mengéssiu mengí menj menja menjada menjades menjam menjant menjar menjara menjaran menjarem menjaren menjares menjareu menjaria menjarien menjaries menjarà menjaràs menjaré menjaríem menjaríeu menjassen menjasses menjassin menjassis menjat menjats menjau menjava menjaven menjaves menjo menjà menjàrem menjàreu menjàs menjàssem menjàsseu menjàssim menjàssiu menjàvem menjàveu occ sept val v
comer
Ingerir aliments.

menjar ràpid n masc
comida rápida
(aliments) Menjar servit en un restaurant que té com a objectius el servei fugaç a bon preu.
fast food
(comerç) La dita classe de restaurant.

menjuc /meɲˈd͡ʒuk/ /məɲˈʒuk/ n masc
tentempié

menor d'edat n neut
menor

menor estranger sense referents familiars n masc
menor extranjero no acompañado

menoret /me.noˈɾet/ /mə.noˈɾət/ /mə.nuˈɾɛt/ n masc
mínimo

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ menorquins adj masc
menorquín
Pertanyent o relatiu a Menorca, als seus habitants o la seva llengua.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ n masc
menorquín
Natural de Menorca.

menovell /me.noˈveʎ/ /me.noˈβeʎ/ /mə.noˈveʎ/ /mə.nuˈveʎ/ /mə.nuˈβeʎ/ n masc
dedo auricular

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
menstruación regla

menstrual /mens.tɾuˈaɫ/ /məns.tɾuˈaɫ/ adj
menstrual

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menstrua menstruada menstruades menstruam menstruant menstruar menstruara menstruaran menstruarem menstruaren menstruares menstruareu menstruaria menstruarien menstruaries menstruarà menstruaràs menstruaré menstruaríem menstruaríeu menstruassen menstruasses menstruassin menstruassis menstruat menstruats menstruau menstruava menstruaven menstruaves menstrue menstruem menstruen menstrues menstruessen menstruesses menstruessin menstruessis menstrueu menstruo menstruu menstruà menstruàrem menstruàreu menstruàs menstruàssem menstruàsseu menstruàssim menstruàssiu menstruàvem menstruàveu menstrués menstruéssem menstruésseu menstruéssim menstruéssiu menstruí menstruï menstruïn menstruïs occ sept val v
menstruar

mensualment /men.suˌaɫˈmen/ /men.suˌaɫˈment/ /mən.suˌaɫˈmen/ /mən.suˌaɫˈment/ adv
mensualmente

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
mente

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
menta
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)
Licor amb essència de Mentha.

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ adj
mental
Relatiu a la ment.

mentalisme /men.taˈliz.me/ /mən.təˈliz.mə/ n masc
mentalismo

mentalitzar /men.ta.ɫiˈd͡za/ /men.ta.ɫiˈza/ /men.ta.ɫiˈzaɾ/ /mən.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mentalitz mentalitza mentalitzada mentalitzades mentalitzam mentalitzant mentalitzar mentalitzara mentalitzaran mentalitzarem mentalitzaren mentalitzares mentalitzareu mentalitzaria mentalitzarien mentalitzaries mentalitzarà mentalitzaràs mentalitzaré mentalitzaríem mentalitzaríeu mentalitzassen mentalitzasses mentalitzassin mentalitzassis mentalitzat mentalitzats mentalitzau mentalitzava mentalitzaven mentalitzaves mentalitze mentalitzem mentalitzen mentalitzes mentalitzessen mentalitzesses mentalitzessin mentalitzessis mentalitzeu mentalitzi mentalitzin mentalitzis mentalitzo mentalitzà mentalitzàrem mentalitzàreu mentalitzàs mentalitzàssem mentalitzàsseu mentalitzàssim mentalitzàssiu mentalitzàvem mentalitzàveu mentalitzés mentalitzéssem mentalitzésseu mentalitzéssim mentalitzéssiu mentalitzí occ sept val v
mentalizar

mentida /menˈti.ða/ n fem
mentira embuste
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentider /men.tiˈðe/ /men.tiˈðeɾ/ /mən.tiˈðe/ adj masc
mentiroso

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ bal centr ment menta menteix menteixen menteixes menteixi menteixin menteixis menteixo menten mentes mentesc mentesqui mentesquin mentesquis menti mentia mentida mentides mentien menties mentiguem mentigueu mentim mentin mentint mentir mentira mentiran mentirem mentiren mentires mentireu mentiria mentirien mentiries mentirà mentiràs mentiré mentiríem mentiríeu mentis mentisc mentisca mentisquen mentisques mentissen mentisses mentissin mentissis mentit mentits mentiu mentix mentixen mentixes mentixo mento ments mentí mentíem mentíeu mentírem mentíreu mentís mentíssem mentísseu mentíssim mentíssiu n-occ occ sept val v
mentir
Dir mentides o falsedats.

mentonera n fem
protector de mentón

mentor /menˈto/ /menˈtoɾ/ /mənˈto/ n masc
mentor

mentoria n fem
mentoría

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
mientras
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentre que conjunction
mientras que

mentrestant /ˌmen.tɾesˈtan/ /ˌmen.tɾesˈtant/ /ˌmen.tɾəsˈtan/ /ˌmen.tɾəsˈtant/ adv
mientras

mentó /menˈto/ n masc
barbilla mentón

menudalla /me.nuˈða.ʎa/ /mə.nuˈða.jə/ /mə.nuˈða.ʎə/ n fem
menudencias

menut /meˈnut/ /məˈnut/ adj masc
menudo

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
menos

menyscabar /ˌmeɲs.kaˈbaɾ/ /ˌmeɲs.kaˈβa/ /ˌmeɲs.kəˈba/ /ˌmɛɲs.kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) menyscab menyscaba menyscabada menyscabades menyscabam menyscabant menyscabar menyscabara menyscabaran menyscabarem menyscabaren menyscabares menyscabareu menyscabaria menyscabarien menyscabaries menyscabarà menyscabaràs menyscabaré menyscabaríem menyscabaríeu menyscabassen menyscabasses menyscabassin menyscabassis menyscabat menyscabats menyscabau menyscabava menyscabaven menyscabaves menyscabe menyscabem menyscaben menyscabes menyscabessen menyscabesses menyscabessin menyscabessis menyscabeu menyscabi menyscabin menyscabis menyscabo menyscabà menyscabàrem menyscabàreu menyscabàs menyscabàssem menyscabàsseu menyscabàssim menyscabàssiu menyscabàvem menyscabàveu menyscabés menyscabéssem menyscabésseu menyscabéssim menyscabéssiu menyscabí occ sept val v
menoscabar

menyscreure /ˌmeɲsˈkɾew.ɾe/ /ˌmeɲsˈkɾəw.ɾə/ /ˌmeɲsˈkɾɛw.ɾə/ /ˌmɛɲsˈkɾɛw.ɾə/ bal menyscrec menyscreem menyscreent menyscreeu menyscrega menyscreguda menyscregudes menyscreguem menyscreguen menyscreguera menyscregueren menyscregueres menyscregues menyscreguessen menyscreguesses menyscreguessin menyscreguessis menyscregueu menyscregui menyscreguin menyscreguis menyscregut menyscreguts menyscregué menyscreguérem menyscreguéreu menyscregués menyscreguéssem menyscreguésseu menyscreguéssim menyscreguéssiu menyscreguí menyscreia menyscreiem menyscreien menyscreient menyscreies menyscreieu menyscreim menyscreis menyscreu menyscreuen menyscreuran menyscreure menyscreurem menyscreureu menyscreuria menyscreurien menyscreuries menyscreurà menyscreuràs menyscreuré menyscreuríem menyscreuríeu menyscreus menyscrèiem menyscrèieu menyscréiem menyscréieu occ val v
descreer

menyspreable /ˌmeɲs.pɾeˈa.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈa.βɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈa.βɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈab.bɫə/ adj
despreciable

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) menysprea menyspreada menyspreades menyspream menyspreant menysprear menyspreara menysprearan menysprearem menysprearen menyspreares menyspreareu menysprearia menysprearien menysprearies menysprearà menysprearàs menysprearé menysprearíem menysprearíeu menyspreassen menyspreasses menyspreassin menyspreassis menyspreat menyspreats menyspreau menyspreava menyspreaven menyspreaves menyspree menyspreem menyspreen menysprees menyspreessen menyspreesses menyspreessin menyspreessis menyspreeu menysprei menyspreo menyspreà menyspreàrem menyspreàreu menyspreàs menyspreàssem menyspreàsseu menyspreàssim menyspreàssiu menyspreàvem menyspreàveu menyspreés menyspreéssem menyspreésseu menyspreéssim menyspreéssiu menyspreí menyspreï menyspreïn menyspreïs occ sept val v
menospreciar

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
desprecio menosprecio

menysvaloració /ˌmeɲz.va.ɫo.ɾa.siˈo/ /ˌmeɲz.və.ɫo.ɾə.siˈo/ /ˌmeɲz.və.ɫu.ɾə.siˈo/ /ˌmeɲz.βa.ɫo.ɾa.siˈo/ /ˌmɛɲz.bə.ɫu.ɾə.siˈo/ n fem
minusvaloración

menysvalorar /ˌmeɲz.va.ɫoˈɾaɾ/ /ˌmeɲz.və.ɫoˈɾa/ /ˌmeɲz.və.ɫuˈɾa/ /ˌmeɲz.βa.ɫoˈɾa/ /ˌmɛɲz.bə.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) menysvalor menysvalora menysvalorada menysvalorades menysvaloram menysvalorant menysvalorar menysvalorara menysvaloraran menysvalorarem menysvaloraren menysvalorares menysvalorareu menysvaloraria menysvalorarien menysvaloraries menysvalorarà menysvaloraràs menysvaloraré menysvaloraríem menysvaloraríeu menysvalorassen menysvalorasses menysvalorassin menysvalorassis menysvalorat menysvalorats menysvalorau menysvalorava menysvaloraven menysvaloraves menysvalore menysvalorem menysvaloren menysvalores menysvaloressen menysvaloresses menysvaloressin menysvaloressis menysvaloreu menysvalori menysvalorin menysvaloris menysvaloro menysvalorà menysvaloràrem menysvaloràreu menysvaloràs menysvaloràssem menysvaloràsseu menysvaloràssim menysvaloràssiu menysvaloràvem menysvaloràveu menysvalorés menysvaloréssem menysvalorésseu menysvaloréssim menysvaloréssiu menysvalorí occ sept val v
minusvalorar

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
menú

mer /ˈmer/ adj masc
mero

merament /ˌme.ɾaˈmen/ /ˌme.ɾaˈment/ /ˌme.ɾəˈmen/ /ˌme.ɾəˈment/ adv
meramente

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
maravilla

meravellar /me.ɾa.veˈʎaɾ/ /me.ɾa.βeˈʎa/ /mə.ɾə.vəˈʎa/ /mə.ɾə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) meravell meravella meravellada meravellades meravellam meravellant meravellar meravellara meravellaran meravellarem meravellaren meravellares meravellareu meravellaria meravellarien meravellaries meravellarà meravellaràs meravellaré meravellaríem meravellaríeu meravellassen meravellasses meravellassin meravellassis meravellat meravellats meravellau meravellava meravellaven meravellaves meravelle meravellem meravellen meravelles meravellessen meravellesses meravellessin meravellessis meravelleu meravelli meravellin meravellis meravello meravellà meravellàrem meravellàreu meravellàs meravellàssem meravellàsseu meravellàssim meravellàssiu meravellàvem meravellàveu meravellés meravelléssem meravellésseu meravelléssim meravelléssiu meravellí occ sept val v
maravillar

meravellosament /me.ɾa.veˌʎo.zaˈment/ /me.ɾa.βeˌʎo.zaˈmen/ /mə.ɾə.vəˌʎo.zəˈmen/ /mə.ɾə.vəˌʎo.zəˈment/ /mə.ɾə.βəˌʎo.zəˈmen/ adv
maravillosamente

meravellositat /me.ɾa.ve.ʎo.ziˈtat/ /me.ɾa.βe.ʎo.ziˈtat/ /mə.ɾə.və.ʎo.ziˈtat/ /mə.ɾə.və.ʎu.ziˈtat/ /mə.ɾə.βə.ʎu.ziˈtat/ n fem
maravillosidad

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
maravilloso

mercadejar /mer.ka.ðeˈʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒaɾ/ /mər.kə.ðəˈʒa/ /məɾ.kə.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mercadege mercadegem mercadegen mercadeges mercadegessen mercadegesses mercadegessin mercadegessis mercadegeu mercadegi mercadegin mercadegis mercadegés mercadegéssem mercadegésseu mercadegéssim mercadegéssiu mercadegí mercadeig mercadeja mercadejada mercadejades mercadejam mercadejant mercadejar mercadejara mercadejaran mercadejarem mercadejaren mercadejares mercadejareu mercadejaria mercadejarien mercadejaries mercadejarà mercadejaràs mercadejaré mercadejaríem mercadejaríeu mercadejassen mercadejasses mercadejassin mercadejassis mercadejat mercadejats mercadejau mercadejava mercadejaven mercadejaves mercadejo mercadejà mercadejàrem mercadejàreu mercadejàs mercadejàssem mercadejàsseu mercadejàssim mercadejàssiu mercadejàvem mercadejàveu occ sept val v
comerciar

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
mercader

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
mercancía

mercantilitzar /mer.kan.ti.ɫiˈd͡za/ /meɾ.kan.ti.ɫiˈza/ /meɾ.kan.ti.ɫiˈzaɾ/ /mər.kən.ti.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mercantilitz mercantilitza mercantilitzada mercantilitzades mercantilitzam mercantilitzant mercantilitzar mercantilitzara mercantilitzaran mercantilitzarem mercantilitzaren mercantilitzares mercantilitzareu mercantilitzaria mercantilitzarien mercantilitzaries mercantilitzarà mercantilitzaràs mercantilitzaré mercantilitzaríem mercantilitzaríeu mercantilitzassen mercantilitzasses mercantilitzassin mercantilitzassis mercantilitzat mercantilitzats mercantilitzau mercantilitzava mercantilitzaven mercantilitzaves mercantilitze mercantilitzem mercantilitzen mercantilitzes mercantilitzessen mercantilitzesses mercantilitzessin mercantilitzessis mercantilitzeu mercantilitzi mercantilitzin mercantilitzis mercantilitzo mercantilitzà mercantilitzàrem mercantilitzàreu mercantilitzàs mercantilitzàssem mercantilitzàsseu mercantilitzàssim mercantilitzàssiu mercantilitzàvem mercantilitzàveu mercantilitzés mercantilitzéssem mercantilitzésseu mercantilitzéssim mercantilitzéssiu mercantilitzí occ sept val v
mercantilizar

mercat /meɾˈkat/ n masc
mercado feria
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat de treball n masc
mercado de trabajo

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
mercado negro

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
mercenario

mercer /merˈse/ /meɾˈseɾ/ /mərˈse/ n masc
mercero

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ n fem
mercería

merceritzar /mer.se.ɾiˈd͡za/ /meɾ.se.ɾiˈza/ /meɾ.se.ɾiˈzaɾ/ /mər.sə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) merceritz merceritza merceritzada merceritzades merceritzam merceritzant merceritzar merceritzara merceritzaran merceritzarem merceritzaren merceritzares merceritzareu merceritzaria merceritzarien merceritzaries merceritzarà merceritzaràs merceritzaré merceritzaríem merceritzaríeu merceritzassen merceritzasses merceritzassin merceritzassis merceritzat merceritzats merceritzau merceritzava merceritzaven merceritzaves merceritze merceritzem merceritzen merceritzes merceritzessen merceritzesses merceritzessin merceritzessis merceritzeu merceritzi merceritzin merceritzis merceritzo merceritzà merceritzàrem merceritzàreu merceritzàs merceritzàssem merceritzàsseu merceritzàssim merceritzàssiu merceritzàvem merceritzàveu merceritzés merceritzéssem merceritzésseu merceritzéssim merceritzéssiu merceritzí occ sept val v
mercerizar

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
mercurio

mercurial /meɾ.ku.ɾiˈaɫ/ /mər.ku.ɾiˈaɫ/ adj
mercurial
Relatiu o pertanyent al planeta o al déu romà Mercuri.
Relatiu o pertanyent a l'element químic mercuri.

mercè /meɾˈse/ /mərˈsɛ/ /məɾˈsə/ n fem
merced

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ Interjection
mierda
(teatre) Expressió per a desitjar sort abans de l'estrena d'una obra de teatre.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
mierda
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merdós /meɾˈðos/ /mərˈdos/ adj masc
mierdoso
Brut, normalment de merda.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
merengue

merescudament /me.ɾesˌku.ðaˈmen/ /me.ɾesˌku.ðaˈment/ /mə.ɾəsˌku.ðəˈmen/ /mə.ɾəsˌku.ðəˈment/ adv
merecidamente

meretriu /me.ɾeˈtɾiw/ /mə.ɾəˈtɾiw/ n fem
meretriz

meridional /me.ɾi.ði.oˈnaɫ/ /mə.ɾi.ði.uˈnaɫ/ adj
meridional
Relatiu al sud.

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
meridiano

meritar /me.ɾiˈta/ /me.ɾiˈtaɾ/ /mə.ɾiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) merit merita meritada meritades meritam meritant meritar meritara meritaran meritarem meritaren meritares meritareu meritaria meritarien meritaries meritarà meritaràs meritaré meritaríem meritaríeu meritassen meritasses meritassin meritassis meritat meritats meritau meritava meritaven meritaves merite meritem meriten merites meritessen meritesses meritessin meritessis meriteu meriti meritin meritis merito merità meritàrem meritàreu meritàs meritàssem meritàsseu meritàssim meritàssiu meritàvem meritàveu merités meritéssem meritésseu meritéssim meritéssiu merití occ sept val v
meritar

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
mirlo
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
almena merlón
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlot /meɾˈɫɔt/ /mərˈɫɔt/ n masc
merlot
Merla mascle.
Varietat vinífera negra originària de Bordeus.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
liba merlán

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ alg bal mereix mereixem mereixen mereixent mereixeran mereixerem mereixeren mereixeres mereixereu mereixeria mereixerien mereixeries mereixerà mereixeràs mereixeré mereixeríem mereixeríeu mereixes mereixessin mereixessis mereixeu mereixi mereixia mereixien mereixies mereixin mereixis mereixo mereixé mereixérem mereixéreu mereixés mereixéssim mereixéssiu mereixí mereixíem mereixíeu meresc meresca merescuda merescudes merescut merescuts meresquem meresquen meresquera meresqueren meresqueres meresques meresquessen meresquesses meresquessin meresquessis meresqueu meresqui meresquin meresquis meresqué meresquérem meresquéreu meresqués meresquéssem meresquésseu meresquéssim meresquéssiu meresquí merèixer occ sept val v
merecer

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
merónimo

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
mes

mesa /ˈme.za/ /ˈme.zə/ /ˈmə.zə/ /ˈmɛ.zə/ n fem
mesa
Taula de l’altar.
Conjunt de persones que presideixen i dirigeixen una assemblea, una corporació.

mesar /meˈza/ /meˈzaɾ/ /məˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. mesa mesada mesades mesant mesar mesara mesaran mesarem mesaren mesares mesareu mesaria mesarien mesaries mesarà mesaràs mesaré mesaríem mesaríeu mesassen mesasses mesat mesats mesava mesaven mesaves mese mesem mesen meses mesessen mesesses meseu meso mesà mesàrem mesàreu mesàssem mesàsseu mesàvem mesàveu mesés meséssem mesésseu mesí occ val val (1) v
rebrotar

mesc /ˈmesk/ /ˈməsk/ /ˈmɛsk/ n masc
almizcle

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
mezcla

mescladissa /mes.kɫaˈði.sa/ /məs.kɫəˈði.sə/ n fem
mezcolanza

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mescl mescla mesclada mesclades mesclam mesclant mesclar mesclara mesclaran mesclarem mesclaren mesclares mesclareu mesclaria mesclarien mesclaries mesclarà mesclaràs mesclaré mesclaríem mesclaríeu mesclassen mesclasses mesclassin mesclassis mesclat mesclats mesclau mesclava mesclaven mesclaves mescle mesclem mesclen mescles mesclessen mesclesses mesclessin mesclessis mescleu mescli mesclin mesclis mesclo mesclà mesclàrem mesclàreu mesclàs mesclàssem mesclàsseu mesclàssim mesclàssiu mesclàvem mesclàveu mesclés mescléssem mesclésseu mescléssim mescléssiu mesclí occ sept val v
mezclar
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesolecte /me.zoˈɫɛk.te/ /mə.zuˈɫɛk.tə/ n masc
mesolecto

mesopotami /me.zo.poˈta.mi/ /mə.zo.poˈta.mi/ /mə.zu.puˈta.mi/ adj masc
mesopotamio
Relatiu o pertanyent a Mesopotàmia.

mesopotami /me.zo.poˈta.mi/ /mə.zo.poˈta.mi/ /mə.zu.puˈta.mi/ n masc
mesopotamio
Persona que habita o és originària de Mesopotàmia.

mesorí /me.zoˈri/ /mə.zoˈri/ /mə.zuˈri/ adj masc
mesorrino

mesorínia /me.zoˈri.ni.a/ /mə.zoˈri.ni.ə/ /mə.zuˈri.ni.ə/ n fem
mesorrinia

mesquinament /mesˌki.naˈmen/ /mesˌki.naˈment/ /məsˌki.nəˈmen/ /məsˌki.nəˈment/ adv
mezquinamente

mesquinejar /mes.ki.neˈd͡ʒa/ /mes.ki.neˈd͡ʒaɾ/ /mes.ki.neˈʒa/ /məs.ki.nəˈd͡ʒa/ /məs.ki.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mesquinege mesquinegem mesquinegen mesquineges mesquinegessen mesquinegesses mesquinegessin mesquinegessis mesquinegeu mesquinegi mesquinegin mesquinegis mesquinegés mesquinegéssem mesquinegésseu mesquinegéssim mesquinegéssiu mesquinegí mesquineig mesquineja mesquinejada mesquinejades mesquinejam mesquinejant mesquinejar mesquinejara mesquinejaran mesquinejarem mesquinejaren mesquinejares mesquinejareu mesquinejaria mesquinejarien mesquinejaries mesquinejarà mesquinejaràs mesquinejaré mesquinejaríem mesquinejaríeu mesquinejassen mesquinejasses mesquinejassin mesquinejassis mesquinejat mesquinejats mesquinejau mesquinejava mesquinejaven mesquinejaves mesquinejo mesquinejà mesquinejàrem mesquinejàreu mesquinejàs mesquinejàssem mesquinejàsseu mesquinejàssim mesquinejàssiu mesquinejàvem mesquinejàveu occ sept val v
mezquinar

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
mezquita

mesquí /mesˈki/ /məsˈki/ mesquins adj masc
mezquino
Moralment menyspreable, sense generositat.

messes /ˈme.ses/ /ˈme.səs/ /ˈmɛ.səs/ n fem
mieses
Sembrat de plantes en època de ser segades.

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ n masc
mesías

messiànic /me.siˈa.nik/ /mə.siˈa.nik/ adj masc
mesiánico

mestall /mesˈtaʎ/ /məsˈtaj/ /məsˈtaʎ/ n masc
tranquillón

mestallar /mes.taˈʎa/ /mes.taˈʎaɾ/ /məs.təˈja/ /məs.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mestall mestalla mestallada mestallades mestallam mestallant mestallar mestallara mestallaran mestallarem mestallaren mestallares mestallareu mestallaria mestallarien mestallaries mestallarà mestallaràs mestallaré mestallaríem mestallaríeu mestallassen mestallasses mestallassin mestallassis mestallat mestallats mestallau mestallava mestallaven mestallaves mestalle mestallem mestallen mestalles mestallessen mestallesses mestallessin mestallessis mestalleu mestalli mestallin mestallis mestallo mestallà mestallàrem mestallàreu mestallàs mestallàssem mestallàsseu mestallàssim mestallàssiu mestallàvem mestallàveu mestallés mestalléssem mestallésseu mestalléssim mestalléssiu mestallí occ sept val v
mezclar

mestral /mesˈtɾaɫ/ /məsˈtɾaɫ/ n masc
mistral

mestralada /mes.tɾaˈɫa.ða/ /məs.tɾəˈɫa.ðə/ n fem
mistral fuerte

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
maestro profesor
Persona que ensenya d'altres.
maestro
Ensenyant d'educació infantil o d'educació primària.

mestre d'aixa n masc
carpintero de ribera

mestre d'educació especial n masc
maestro de educación especial

mestre d'educació física n masc
maestro de educación física

mestre d'educació infantil n masc
maestro de educación infantil

mestre d'educació musical n masc
maestro de educación musical

mestre d'educació primària n masc
maestro de educación primaria

mestre de llengua estrangera n masc
maestro de lengua extranjera

mestrejar /mes.tɾeˈd͡ʒa/ /mes.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /mes.tɾeˈʒa/ /məs.tɾəˈd͡ʒa/ /məs.tɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mestrege mestregem mestregen mestreges mestregessen mestregesses mestregessin mestregessis mestregeu mestregi mestregin mestregis mestregés mestregéssem mestregésseu mestregéssim mestregéssiu mestregí mestreig mestreja mestrejada mestrejades mestrejam mestrejant mestrejar mestrejara mestrejaran mestrejarem mestrejaren mestrejares mestrejareu mestrejaria mestrejarien mestrejaries mestrejarà mestrejaràs mestrejaré mestrejaríem mestrejaríeu mestrejassen mestrejasses mestrejassin mestrejassis mestrejat mestrejats mestrejau mestrejava mestrejaven mestrejaves mestrejo mestrejà mestrejàrem mestrejàreu mestrejàs mestrejàssem mestrejàsseu mestrejàssim mestrejàssiu mestrejàvem mestrejàveu occ sept val v
maestrear

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
ama dueña
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
ama de casa

mestretites /ˌmes.tɾeˈti.tes/ /ˌmɛs.tɾəˈti.təs/ n neut
sabelotodo

mesuradament /me.zuˌɾa.ðaˈmen/ /me.zuˌɾa.ðaˈment/ /mə.zuˌɾa.ðəˈmen/ /mə.zuˌɾa.ðəˈment/ adv
mesuradamente

mesurador de xarxa n masc
medidor de red

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ n masc
medición

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mesur mesura mesurada mesurades mesuram mesurant mesurar mesurara mesuraran mesurarem mesuraren mesurares mesurareu mesuraria mesurarien mesuraries mesurarà mesuraràs mesuraré mesuraríem mesuraríeu mesurassen mesurasses mesurassin mesurassis mesurat mesurats mesurau mesurava mesuraven mesuraves mesure mesurem mesuren mesures mesuressen mesuresses mesuressin mesuressis mesureu mesuri mesurin mesuris mesuro mesurà mesuràrem mesuràreu mesuràs mesuràssem mesuràsseu mesuràssim mesuràssiu mesuràvem mesuràveu mesurés mesuréssem mesurésseu mesuréssim mesuréssiu mesurí occ sept val v
medir

mesó n masc
mesón

meta /ˈme.ta/ n fem
meta

metaanàlisi /ˌme.ta.aˈna.ɫi.zi/ /ˌmɛ.təˈna.ɫi.zi/ n fem
metanálisis

metaavaluació n fem
metaevaluación

metabolitzar /me.ta.bo.ɫiˈzaɾ/ /me.ta.βo.ɫiˈd͡za/ /me.ta.βo.ɫiˈza/ /mə.tə.bo.ɫiˈd͡za/ /mə.tə.bu.ɫiˈd͡za/ /mə.tə.βu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metabolitz metabolitza metabolitzada metabolitzades metabolitzam metabolitzant metabolitzar metabolitzara metabolitzaran metabolitzarem metabolitzaren metabolitzares metabolitzareu metabolitzaria metabolitzarien metabolitzaries metabolitzarà metabolitzaràs metabolitzaré metabolitzaríem metabolitzaríeu metabolitzassen metabolitzasses metabolitzassin metabolitzassis metabolitzat metabolitzats metabolitzau metabolitzava metabolitzaven metabolitzaves metabolitze metabolitzem metabolitzen metabolitzes metabolitzessen metabolitzesses metabolitzessin metabolitzessis metabolitzeu metabolitzi metabolitzin metabolitzis metabolitzo metabolitzà metabolitzàrem metabolitzàreu metabolitzàs metabolitzàssem metabolitzàsseu metabolitzàssim metabolitzàssiu metabolitzàvem metabolitzàveu metabolitzés metabolitzéssem metabolitzésseu metabolitzéssim metabolitzéssiu metabolitzí occ sept val v
metabolizar

metabòlic /me.taˈbɔ.ɫik/ /mə.təˈβɔ.ɫik/ adj masc
metabólico

metacognició n fem
metacognición

metadada /ˌme.taˈða.ða/ /ˌmɛ.təˈða.ðə/ n fem
metadato

metaforitzar /me.ta.fo.ɾiˈd͡za/ /me.ta.fo.ɾiˈza/ /me.ta.fo.ɾiˈzaɾ/ /mə.tə.fo.ɾiˈd͡za/ /mə.tə.fu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metaforitz metaforitza metaforitzada metaforitzades metaforitzam metaforitzant metaforitzar metaforitzara metaforitzaran metaforitzarem metaforitzaren metaforitzares metaforitzareu metaforitzaria metaforitzarien metaforitzaries metaforitzarà metaforitzaràs metaforitzaré metaforitzaríem metaforitzaríeu metaforitzassen metaforitzasses metaforitzassin metaforitzassis metaforitzat metaforitzats metaforitzau metaforitzava metaforitzaven metaforitzaves metaforitze metaforitzem metaforitzen metaforitzes metaforitzessen metaforitzesses metaforitzessin metaforitzessis metaforitzeu metaforitzi metaforitzin metaforitzis metaforitzo metaforitzà metaforitzàrem metaforitzàreu metaforitzàs metaforitzàssem metaforitzàsseu metaforitzàssim metaforitzàssiu metaforitzàvem metaforitzàveu metaforitzés metaforitzéssem metaforitzésseu metaforitzéssim metaforitzéssiu metaforitzí occ sept val v
metaforizar

metafòricament /me.taˌfɔ.ɾi.kaˈmen/ /me.taˌfɔ.ɾi.kaˈment/ /mə.təˌfɔ.ɾi.kəˈmen/ /mə.təˌfɔ.ɾi.kəˈment/ adv
metaforicamente

metalingüístic /ˌme.ta.ɫiŋˈɡwis.tik/ /ˌmɛ.tə.ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
metalingüístico

metalingüística /ˌme.ta.ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ˌmɛ.tə.ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
metalingüística

metall /meˈtaʎ/ n masc
metal

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
metalenguaje

metal·litzar /me.ta.ɫiˈd͡za/ /me.ta.ɫiˈza/ /me.taɫ.ɫiˈd͡za/ /me.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɫiˈd͡za/ /mə.təɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) metal·litz metal·litza metal·litzada metal·litzades metal·litzam metal·litzant metal·litzar metal·litzara metal·litzaran metal·litzarem metal·litzaren metal·litzares metal·litzareu metal·litzaria metal·litzarien metal·litzaries metal·litzarà metal·litzaràs metal·litzaré metal·litzaríem metal·litzaríeu metal·litzassen metal·litzasses metal·litzassin metal·litzassis metal·litzat metal·litzats metal·litzau metal·litzava metal·litzaven metal·litzaves metal·litze metal·litzem metal·litzen metal·litzes metal·litzessen metal·litzesses metal·litzessin metal·litzessis metal·litzeu metal·litzi metal·litzin metal·litzis metal·litzo metal·litzà metal·litzàrem metal·litzàreu metal·litzàs metal·litzàssem metal·litzàsseu metal·litzàssim metal·litzàssiu metal·litzàvem metal·litzàveu metal·litzés metal·litzéssem metal·litzésseu metal·litzéssim metal·litzéssiu metal·litzí occ sept val v
metalizar

metal·lòfon /me.taˈɫɔ.fon/ /mə.təɫˈɫɔ.fun/ n masc
metalófono

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ n fem
metalurgia

metamorfisme /me.ta.moɾˈfiz.me/ /mə.tə.murˈfiz.mə/ n masc
metamorfismo

metamorfitzar /me.ta.mor.fiˈd͡za/ /me.ta.moɾ.fiˈza/ /me.ta.moɾ.fiˈzaɾ/ /mə.tə.moɾ.fiˈd͡za/ /mə.tə.mur.fiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metamorfitz metamorfitza metamorfitzada metamorfitzades metamorfitzam metamorfitzant metamorfitzar metamorfitzara metamorfitzaran metamorfitzarem metamorfitzaren metamorfitzares metamorfitzareu metamorfitzaria metamorfitzarien metamorfitzaries metamorfitzarà metamorfitzaràs metamorfitzaré metamorfitzaríem metamorfitzaríeu metamorfitzassen metamorfitzasses metamorfitzassin metamorfitzassis metamorfitzat metamorfitzats metamorfitzau metamorfitzava metamorfitzaven metamorfitzaves metamorfitze metamorfitzem metamorfitzen metamorfitzes metamorfitzessen metamorfitzesses metamorfitzessin metamorfitzessis metamorfitzeu metamorfitzi metamorfitzin metamorfitzis metamorfitzo metamorfitzà metamorfitzàrem metamorfitzàreu metamorfitzàs metamorfitzàssem metamorfitzàsseu metamorfitzàssim metamorfitzàssiu metamorfitzàvem metamorfitzàveu metamorfitzés metamorfitzéssem metamorfitzésseu metamorfitzéssim metamorfitzéssiu metamorfitzí occ sept val v
metamorfizar

metamorfosar /me.ta.mor.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈzaɾ/ /mə.tə.moɾ.foˈza/ /mə.tə.mur.fuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metamorfosa metamorfosada metamorfosades metamorfosam metamorfosant metamorfosar metamorfosara metamorfosaran metamorfosarem metamorfosaren metamorfosares metamorfosareu metamorfosaria metamorfosarien metamorfosaries metamorfosarà metamorfosaràs metamorfosaré metamorfosaríem metamorfosaríeu metamorfosassen metamorfosasses metamorfosassin metamorfosassis metamorfosat metamorfosats metamorfosau metamorfosava metamorfosaven metamorfosaves metamorfose metamorfosem metamorfosen metamorfoses metamorfosessen metamorfosesses metamorfosessin metamorfosessis metamorfoseu metamorfosi metamorfosin metamorfosis metamorfoso metamorfosà metamorfosàrem metamorfosàreu metamorfosàs metamorfosàssem metamorfosàsseu metamorfosàssim metamorfosàssiu metamorfosàvem metamorfosàveu metamorfosés metamorfoséssem metamorfosésseu metamorfoséssim metamorfoséssiu metamorfosí metamorfòs occ sept val v
metamorfosear

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
metamorfosis
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.
morphing
(informàtica) Procediment informàtic consistent en la transformació progressiva d'una imatge en una altra de predeterminada per mitjà de la interpolació de dades numèriques.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
metamórfico

metarodopsina /me.ta.ro.ðopˈsi.na/ /mə.tə.ro.ðopˈsi.nə/ /mə.tə.ru.ðupˈsi.nə/ n masc
metarodopsina

metastable /ˌme.tasˈta.bɫe/ /ˌme.tasˈta.βɫe/ /ˌme.tasˈtab.bɫe/ /ˌmɛ.təsˈta.βɫə/ /ˌmɛ.təsˈtab.bɫə/ adj
metaestable

metastatitzar /me.tas.ta.tiˈd͡za/ /me.tas.ta.tiˈza/ /me.tas.ta.tiˈzaɾ/ /mə.təs.tə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metastatitz metastatitza metastatitzada metastatitzades metastatitzam metastatitzant metastatitzar metastatitzara metastatitzaran metastatitzarem metastatitzaren metastatitzares metastatitzareu metastatitzaria metastatitzarien metastatitzaries metastatitzarà metastatitzaràs metastatitzaré metastatitzaríem metastatitzaríeu metastatitzassen metastatitzasses metastatitzassin metastatitzassis metastatitzat metastatitzats metastatitzau metastatitzava metastatitzaven metastatitzaves metastatitze metastatitzem metastatitzen metastatitzes metastatitzessen metastatitzesses metastatitzessin metastatitzessis metastatitzeu metastatitzi metastatitzin metastatitzis metastatitzo metastatitzà metastatitzàrem metastatitzàreu metastatitzàs metastatitzàssem metastatitzàsseu metastatitzàssim metastatitzàssiu metastatitzàvem metastatitzàveu metastatitzés metastatitzéssem metastatitzésseu metastatitzéssim metastatitzéssiu metastatitzí occ sept val v
metastatizar

metateoria n fem
metateoría

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
meteoro

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
meteorito

meteoritzar /me.te.o.ɾiˈd͡za/ /me.te.o.ɾiˈza/ /me.te.o.ɾiˈzaɾ/ /mə.tə.o.ɾiˈd͡za/ /mə.tə.u.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) meteoritz meteoritza meteoritzada meteoritzades meteoritzam meteoritzant meteoritzar meteoritzara meteoritzaran meteoritzarem meteoritzaren meteoritzares meteoritzareu meteoritzaria meteoritzarien meteoritzaries meteoritzarà meteoritzaràs meteoritzaré meteoritzaríem meteoritzaríeu meteoritzassen meteoritzasses meteoritzassin meteoritzassis meteoritzat meteoritzats meteoritzau meteoritzava meteoritzaven meteoritzaves meteoritze meteoritzem meteoritzen meteoritzes meteoritzessen meteoritzesses meteoritzessin meteoritzessis meteoritzeu meteoritzi meteoritzin meteoritzis meteoritzo meteoritzà meteoritzàrem meteoritzàreu meteoritzàs meteoritzàssem meteoritzàsseu meteoritzàssim meteoritzàssiu meteoritzàvem meteoritzàveu meteoritzés meteoritzéssem meteoritzésseu meteoritzéssim meteoritzéssiu meteoritzí occ sept val v
meteorizar

meteorologia /me.te.o.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /me.te.o.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /mə.tə.o.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /mə.tə.u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
metereología
Ciència que estudia l’atmosfera i tot allò que hi esdevé dins.

meteorològic /me.te.o.ɾoˈɫɔ.d͡ʒik/ /me.te.o.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /mə.tə.o.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /mə.tə.u.ɾuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
meteorológico

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
médico
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.
doncella blanca
(peixos) Peix de la família dels ofídids de cos molt allargat (Ophidion barbatum).

metge vermell n masc
doncella roja

metgia /meˈd͡ʒi.a/ /məˈd͡ʒi.ə/ n fem
remedio

meticulosament /me.ti.kuˌɫo.zaˈmen/ /me.ti.kuˌɫo.zaˈment/ /mə.ti.kuˌɫo.zəˈmen/ /mə.ti.kuˌɫo.zəˈment/ adv
meticulosamente

meticulositat /me.ti.ku.ɫo.ziˈtat/ /mə.ti.ku.ɫo.ziˈtat/ /mə.ti.ku.ɫu.ziˈtat/ n fem
meticulosidad

meticulós /me.ti.kuˈɫos/ /mə.ti.kuˈɫos/ adj masc
meticuloso

metilar /me.tiˈɫa/ /me.tiˈɫaɾ/ /mə.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metil metila metilada metilades metilam metilant metilar metilara metilaran metilarem metilaren metilares metilareu metilaria metilarien metilaries metilarà metilaràs metilaré metilaríem metilaríeu metilassen metilasses metilassin metilassis metilat metilats metilau metilava metilaven metilaves metile metilem metilen metiles metilessen metilesses metilessin metilessis metileu metili metilin metilis metilo metilà metilàrem metilàreu metilàs metilàssem metilàsseu metilàssim metilàssiu metilàvem metilàveu metilés metiléssem metilésseu metiléssim metiléssiu metilí occ sept val v
metilar

metodista /me.toˈðis.ta/ /me.toˈðis.te/ /mə.toˈðis.tə/ /mə.tuˈðis.tə/ adj
metodista

metoditzar /me.to.ðiˈd͡za/ /me.to.ðiˈza/ /me.to.ðiˈzaɾ/ /mə.to.ðiˈd͡za/ /mə.tu.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metoditz metoditza metoditzada metoditzades metoditzam metoditzant metoditzar metoditzara metoditzaran metoditzarem metoditzaren metoditzares metoditzareu metoditzaria metoditzarien metoditzaries metoditzarà metoditzaràs metoditzaré metoditzaríem metoditzaríeu metoditzassen metoditzasses metoditzassin metoditzassis metoditzat metoditzats metoditzau metoditzava metoditzaven metoditzaves metoditze metoditzem metoditzen metoditzes metoditzessen metoditzesses metoditzessin metoditzessis metoditzeu metoditzi metoditzin metoditzis metoditzo metoditzà metoditzàrem metoditzàreu metoditzàs metoditzàssem metoditzàsseu metoditzàssim metoditzàssiu metoditzàvem metoditzàveu metoditzés metoditzéssem metoditzésseu metoditzéssim metoditzéssiu metoditzí occ sept val v
metodizar

metodologia n fem
metodología

metodologia didàctica n fem
metodología didáctica

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
metonimia

metrallar /me.tɾaˈʎa/ /me.tɾaˈʎaɾ/ /mə.tɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) metrall metralla metrallada metrallades metrallam metrallant metrallar metrallara metrallaran metrallarem metrallaren metrallares metrallareu metrallaria metrallarien metrallaries metrallarà metrallaràs metrallaré metrallaríem metrallaríeu metrallassen metrallasses metrallassin metrallassis metrallat metrallats metrallau metrallava metrallaven metrallaves metralle metrallem metrallen metralles metrallessen metrallesses metrallessin metrallessis metralleu metralli metrallin metrallis metrallo metrallà metrallàrem metrallàreu metrallàs metrallàssem metrallàsseu metrallàssim metrallàssiu metrallàvem metrallàveu metrallés metralléssem metrallésseu metralléssim metralléssiu metrallí occ sept val v
ametrallar machine-gun

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
metro

metre cúbic n masc
metro cúbico

metre quadrat n masc
metro cuadrado

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
metro

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ adj masc
metropolitano
Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ n masc
metropolitano
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
metrónomo

metròpolis /meˈtrɔ.po.ɫis/ /məˈtrɔ.pu.ɫis/ n fem
metrópoli

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
mecha
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.
(medecina) Feix de desfiles que s’empra per a curar ferides.
(nàutica) Part de l’arbre d’una nau que s’encaixa dins de la paramola.
almilla
Extrem més prim d’una peça allargada que s’encaixa en el forat d'una altra.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
veneno

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
metáfora

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
metálico
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ n masc
metálico
diner en monedes o bitllets d'ús corrent, emprat en oposició al diner en forma de xec o taló bancari.

metàtesi /meˈta.te.zi/ /məˈta.tə.zi/ n fem
metátesis

metòdic /meˈtɔ.ðik/ /məˈtɔ.ðik/ adj masc
metódico

metòdicament /meˌtɔ.ði.kaˈmen/ /meˌtɔ.ði.kaˈment/ /məˌtɔ.ði.kəˈmen/ /məˌtɔ.ði.kəˈment/ adv
metódicamente

meu pronoun
mío
Allò (alguna cosa de gènere masculí) de propietat o relació d'un mateix (de la meva propietat o relació).

meva /ˈme.va/ /ˈme.və/ /ˈme.βa/ /ˈme.βə/ pronoun
mío
Allò (alguna cosa de gènere femení) de propietat o relació d'un mateix (quelcom que és meu).

mexicà adj masc
mejicano
Relatiu o pertanyent a Mèxic o el seu dialecte propi.

mexicà n masc
mexicano
Persona que habita o és originària de Mèxic.
mejicano
(només singular, obsolet) Llengua nàhuatl.

mezuzà /me.zuˈza/ /mə.zuˈza/ n fem
mezuzá

mi /ˈmi/ n fem
mi
Dotzena lletra de l'alfabet grec: μ ‎(m) Μ ‎(M).

mica /ˈmi.ka/ n fem
poco
Petita porció.
mica
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

micasquist /mi.kasˈkist/ /mi.kəsˈkist/ n masc
micaesquisto

micció /mik.siˈo/ n fem
micción

micel·la /miˈsɛ.ɫa/ /miˈsɛ.ɫə/ /miˈsɛ.ɫɛ/ /miˈsɛɫ.ɫa/ /miˈsɛɫ.ɫə/ n fem
micela

micel·lar /mi.seɫˈɫaɾ/ /mi.seˈɫaɾ/ /mi.səɫˈɫar/ /mi.səɫˈɫaɾ/ /mi.səˈɫar/ adj
micelar

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
mico mono
Simi de cua llarga i prènsil.

mico filós n masc
espantajo

micoriza /mi.koˈri.za/ /mi.koˈri.zə/ /mi.kuˈri.zə/ n fem
micorriza

microcefàlia /ˌmi.kɾo.seˈfa.ɫi.a/ /ˌmi.kɾo.səˈfa.ɫi.ə/ /ˌmi.kɾu.səˈfa.ɫi.ə/ n fem
microcefalia

microeducació /ˌmi.kɾo.e.ðu.ka.siˈo/ /ˌmi.kɾo.ðu.kə.siˈo/ /ˌmi.kɾu.ðu.kə.siˈo/ n fem
microeducación

microensenyament n masc
microenseñanza

microfilmar /mi.kɾo.fiɫˈma/ /mi.kɾo.fiɫˈmaɾ/ /mi.kɾu.fiɫˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) microfilm microfilma microfilmada microfilmades microfilmam microfilmant microfilmar microfilmara microfilmaran microfilmarem microfilmaren microfilmares microfilmareu microfilmaria microfilmarien microfilmaries microfilmarà microfilmaràs microfilmaré microfilmaríem microfilmaríeu microfilmassen microfilmasses microfilmassin microfilmassis microfilmat microfilmats microfilmau microfilmava microfilmaven microfilmaves microfilme microfilmem microfilmen microfilmes microfilmessen microfilmesses microfilmessin microfilmessis microfilmeu microfilmi microfilmin microfilmis microfilmo microfilmà microfilmàrem microfilmàreu microfilmàs microfilmàssem microfilmàsseu microfilmàssim microfilmàssiu microfilmàvem microfilmàveu microfilmés microfilméssem microfilmésseu microfilméssim microfilméssiu microfilmí occ sept val v
microfilmar

microfil·le /mi.kɾoˈfiɫ.ɫe/ /mi.kɾuˈfiɫ.ɫə/ n masc
microfilo

micromasclisme /mi.kɾo.masˈkɫiz.me/ /mi.kɾo.məsˈkɫiz.mə/ /mi.kɾu.məsˈkɫiz.mə/ n masc
micromachismo

micronesi /mi.kɾoˈnɛ.zi/ /mi.kɾuˈnɛ.zi/ micronèsia adj masc
micronesio
Relatiu o pertanyent a Micronèsia o als Estats Federats de Micronèsia.

micronesi /mi.kɾoˈnɛ.zi/ /mi.kɾuˈnɛ.zi/ n masc
micronesio
Persona que habita o és originària de Micronèsia o als Estats Federats de Micronèsia.

microones /mi.kɾoˈo.nes/ /mi.kɾoˈo.nəs/ /mi.kɾuˈo.nəs/ n masc
microondas

micropolítica de l'escola n fem
micropolítica de la escuela

microprogramari n masc
firmware

microrelat /mi.kɾo.reˈɫat/ /mi.kɾo.rəˈɫat/ /mi.kɾu.rəˈɫat/ n masc
microrrelato

microscopi /mi.kɾosˈkɔ.pi/ /mi.kɾusˈkɔ.pi/ n masc
microscopio
Aparell que permet veure amplificades les imatges d'elements propers de mida molt reduïda (imatges microscòpiques).

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
micrófono

micròstom /miˈkɾɔs.tom/ /miˈkɾɔs.tum/ n masc
falsa limanda
Peix de la família dels pleuronèctids amb el cos oval i els ulls al costat dret (Microstomus kitt).

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
medida demasiado descomedido
Dimensió d'alguna cosa, mesura lineal.
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.
medida demasiado descomedido medir
Instrument que serveix per conèixer les dimensions d'alguna cosa.
(catolicisme) Cinta o tafetà beneït que té la llargària d'alguna imatge.

midó /miˈðo/ n masc
almidón

mielopatia /mi.e.ɫo.paˈti.a/ /mi.ə.ɫo.pəˈti.ə/ /mi.ə.ɫu.pəˈti.ə/ n fem
mielopatía

mig /ˈmit͡ʃ/ mitja mitjos adj
medio
Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ adv
medio
(davant verbs) incompletament

mig /ˈmit͡ʃ/ n masc
medio
Punt central que té la mateixa distància a cada extrem.
(matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

mig /ˈmit͡ʃ/ n neut
centro
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors situats preferentment en la zona compresa entre la línia defensiva i la línia davantera.

mig camp n masc
campo atrás
(basquetbol) Violació de l'equip amb el control de la pilota consistent a fer-la passar de la zona d'atac pròpia a la zona de defensa.

mig camp dret del receptor n masc
medio campo del receptor

mig camp dret del servidor n masc
medio campo del servidor

mig centre n neut
medio centro

mig d'obertura n neut
medio de apertura

mig de melé n neut
medio de melé

mig dret n masc
interior derecha

mig esquerre n masc
interior izquierdo

mig swing n masc
medio swing

migbec /ˌmid͡ʒˈbek/ /ˌmid͡ʒˈbək/ /ˌmid͡ʒˈbɛk/ /ˌmid͡ʒˈβɛk/ n masc
agujeta

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
mediodía
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migdiada /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ða/ /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ðə/ n fem
siesta
Temps destinat a dormir havent dinat.

migjorn /ˌmid͡ʒˈd͡ʒoɾn/ /ˌmiˈd͡ʒorn/ /ˌmiˈd͡ʒoɾn/ n masc
ostro

migrador /mi.ɣɾaˈðo/ /mi.ɣɾaˈðoɾ/ /mi.ɣɾəˈðo/ adj masc
migratorio

migrament /mi.ɣɾaˈmen/ /mi.ɣɾaˈment/ /mi.ɣɾəˈmen/ /mi.ɣɾəˈment/ n masc
consunción

migrant /miˈɣɾan/ /miˈɣɾant/ n neut
migrante

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
migraña

migrança /miˈɣɾan.sa/ /miˈɣɾan.sə/ n fem
desazón

migrar /miˈɣɾa/ /miˈɣɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) migr migra migrada migrades migram migrant migrar migrara migraran migrarem migraren migrares migrareu migraria migrarien migraries migrarà migraràs migraré migraríem migraríeu migrassen migrasses migrassin migrassis migrat migrats migrau migrava migraven migraves migre migrem migren migres migressen migresses migressin migressis migreu migri migrin migris migro migrà migràrem migràreu migràs migràssem migràsseu migràssim migràssiu migràvem migràveu migrés migréssem migrésseu migréssim migréssiu migrí occ sept val v
migrar

migratori /mi.ɣɾaˈtɔ.ɾi/ /mi.ɣɾəˈtɔ.ɾi/ migratòria adj masc
migratorio

mil number
mil
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

milana /miˈɫa.na/ /miˈɫa.nə/ n fem
águila
Peix de la família dels miliobàtids amb els ulls laterals, la boca petita i la cua curta amb un o més fiblons (Myliobatis aquila).

milanta /miˈɫan.ta/ /miˈɫan.tə/ adj
milenta

milanès /mi.ɫəˈnəs/ /mi.ɫəˈnɛs/ adj masc
milanés
Relatiu o pertanyent a Milà.

milanès /mi.ɫəˈnəs/ /mi.ɫəˈnɛs/ n masc
milanés
Persona que habita o és originària de Milà.
Dialecte central del llombard occidental parlat majoritàriament a Milà.

miliar /mi.ɫiˈar/ adj
miliar

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
millardo

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
millonario

militant /mi.ɫiˈtan/ /mi.ɫiˈtant/ adj
militante

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
militar
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
militar
Persona que forma part d'un exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) milit milita militada militades militam militant militar militara militaran militarem militaren militares militareu militaria militarien militaries militarà militaràs militaré militaríem militaríeu militassen militasses militassin militassis militat militats militau militava militaven militaves milite militem militen milites militessen militesses militessin militessis militeu militi militin militis milito milità militàrem militàreu militàs militàssem militàsseu militàssim militàssiu militàvem militàveu milités militéssem militésseu militéssim militéssiu milití occ sept val v
militar
Servir en la guerra.
Concórrer com a membre actiu en una organització o moviment.

militaritzar /mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) militaritz militaritza militaritzada militaritzades militaritzam militaritzant militaritzar militaritzara militaritzaran militaritzarem militaritzaren militaritzares militaritzareu militaritzaria militaritzarien militaritzaries militaritzarà militaritzaràs militaritzaré militaritzaríem militaritzaríeu militaritzassen militaritzasses militaritzassin militaritzassis militaritzat militaritzats militaritzau militaritzava militaritzaven militaritzaves militaritze militaritzem militaritzen militaritzes militaritzessen militaritzesses militaritzessin militaritzessis militaritzeu militaritzi militaritzin militaritzis militaritzo militaritzà militaritzàrem militaritzàreu militaritzàs militaritzàssem militaritzàsseu militaritzàssim militaritzàssiu militaritzàvem militaritzàveu militaritzés militaritzéssem militaritzésseu militaritzéssim militaritzéssiu militaritzí occ sept val v
militarizar

militarment /mi.ɫiˌtarˈmen/ /mi.ɫiˌtaɾˈmen/ /mi.ɫiˌtaɾˈment/ adv
militarmente

militància /mi.ɫiˈtan.si.a/ /mi.ɫiˈtan.si.ə/ n fem
militancia

milió number masc
millón

mill /ˈmiʎ/ n masc
mijo

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
milla

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
mejor
En grau superior comparat amb un altre.
Sense altre que el superi, comparat amb qualsevol.

millora /miˈʎo.ɾa/ /miˈʎo.ɾə/ n fem
mejora

millora contínua n fem
mejora continua

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) millor millora millorada millorades milloram millorant millorar millorara milloraran millorarem milloraren millorares millorareu milloraria millorarien milloraries millorarà milloraràs milloraré milloraríem milloraríeu millorassen millorasses millorassin millorassis millorat millorats millorau millorava milloraven milloraves millore millorem milloren millores milloressen milloresses milloressin milloressis milloreu millori millorin milloris milloro millorà milloràrem milloràreu milloràs milloràssem milloràsseu milloràssim milloràssiu milloràvem milloràveu millorés milloréssem millorésseu milloréssim milloréssiu millorí occ sept val v
mejorar
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·lenari /mi.ɫeˈna.ɾi/ /mi.ɫəˈna.ɾi/ /miɫ.ɫeˈna.ɾi/ /miɫ.ɫəˈna.ɾi/ adj masc
milenario
Que té mil anys.
Període de mil anys.
Mil·lèsim aniversari.
Celebració del mil·lèsim aniversari.

mil·lenarisme /mi.ɫe.naˈɾiz.me/ /mi.ɫə.nəˈɾiz.mə/ /miɫ.ɫe.naˈɾiz.me/ /miɫ.ɫə.nəˈɾiz.mə/ n masc
milenarismo

mil·lenarista /mi.ɫe.naˈɾis.ta/ /mi.ɫe.naˈɾis.te/ /mi.ɫə.nəˈɾis.tə/ /miɫ.ɫe.naˈɾis.ta/ /miɫ.ɫe.naˈɾis.te/ /miɫ.ɫə.nəˈɾis.tə/ n neut
milenarista

mil·lenni /miɫˈɫɛn.ni/ /miˈɫɛn.ni/ n masc
milenio

mil·lennista /mi.ɫenˈnis.ta/ /mi.ɫenˈnis.te/ /mi.ɫənˈnis.tə/ /miɫ.ɫenˈnis.ta/ /miɫ.ɫenˈnis.te/ /miɫ.ɫənˈnis.tə/ n neut
milénico

mil·li- prefix
mili-

mil·liar /mi.ɫiˈar/ /mi.ɫiˈaɾ/ /miɫ.ɫiˈar/ /miɫ.ɫiˈaɾ/ adj
miliar

mil·limètric /mi.ɫiˈmɛ.tɾik/ /miɫ.ɫiˈmɛ.tɾik/ adj masc
milimétrico

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
milisegundo

mil·lèsim /miɫˈɫɛ.zim/ /miˈɫɛ.zim/ adj
milésimo

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
milímetro

milà /miˈɫa/ n masc
milano
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

milícia /miˈɫi.si.a/ /miˈɫi.si.ə/ n fem
milicia

mim /ˈmim/ n neut
mimo
Actor que fa ús de la mímica.

mimar /miˈma/ /miˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mim mima mimada mimades mimam mimant mimar mimara mimaran mimarem mimaren mimares mimareu mimaria mimarien mimaries mimarà mimaràs mimaré mimaríem mimaríeu mimassen mimasses mimassin mimassis mimat mimats mimau mimava mimaven mimaves mime mimem mimen mimes mimessen mimesses mimessin mimessis mimeu mimi mimin mimis mimo mimà mimàrem mimàreu mimàs mimàssem mimàsseu mimàssim mimàssiu mimàvem mimàveu mimés miméssem mimésseu miméssim miméssiu mimí occ sept val v
mimar

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
mimetismo

mimètic /miˈmɛ.tik/ adj masc
mimético

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
mina
(numismàtica) Moneda equivalent a 100 dracmes.

minaire /miˈnaj.ɾe/ /miˈnaj.ɾə/ n neut
minero

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) min mina minada minades minam minant minar minara minaran minarem minaren minares minareu minaria minarien minaries minarà minaràs minaré minaríem minaríeu minassen minasses minassin minassis minat minats minau minava minaven minaves mine minem minen mines minessen minesses minessin minessis mineu mini minin minis mino minà minàrem minàreu minàs minàssem minàsseu minàssim minàssiu minàvem minàveu minés minéssem minésseu minéssim minéssiu miní occ sept val v
minar
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
alminar minarete

minbar /mimˈbar/ n masc
almimbar

miner /miˈne/ /miˈneɾ/ adj masc
minero

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ adj
mineral
Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
mineral
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineralitzar /mi.ne.ɾa.ɫiˈd͡za/ /mi.ne.ɾa.ɫiˈza/ /mi.ne.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /mi.nə.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mineralitz mineralitza mineralitzada mineralitzades mineralitzam mineralitzant mineralitzar mineralitzara mineralitzaran mineralitzarem mineralitzaren mineralitzares mineralitzareu mineralitzaria mineralitzarien mineralitzaries mineralitzarà mineralitzaràs mineralitzaré mineralitzaríem mineralitzaríeu mineralitzassen mineralitzasses mineralitzassin mineralitzassis mineralitzat mineralitzats mineralitzau mineralitzava mineralitzaven mineralitzaves mineralitze mineralitzem mineralitzen mineralitzes mineralitzessen mineralitzesses mineralitzessin mineralitzessis mineralitzeu mineralitzi mineralitzin mineralitzis mineralitzo mineralitzà mineralitzàrem mineralitzàreu mineralitzàs mineralitzàssem mineralitzàsseu mineralitzàssim mineralitzàssiu mineralitzàvem mineralitzàveu mineralitzés mineralitzéssem mineralitzésseu mineralitzéssim mineralitzéssiu mineralitzí occ sept val v
mineralizar

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
minería

mingo n masc
minga

mini /ˈmi.ni/ n masc
minio

miniaplicació /mi.ni.a.pɫi.ka.siˈo/ /mi.ni.ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
aplicacioncita

miniar /mi.niˈa/ /mi.niˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) minia miniada miniades miniam miniant miniar miniara miniaran miniarem miniaren miniares miniareu miniaria miniarien miniaries miniarà miniaràs miniaré miniaríem miniaríeu miniassen miniasses miniassin miniassis miniat miniats miniau miniava miniaven miniaves minie miniem minien minies miniessen miniesses miniessin miniessis minieu minii minio minià miniàrem miniàreu miniàs miniàssem miniàsseu miniàssim miniàssiu miniàvem miniàveu miniés miniéssem miniésseu miniéssim miniéssiu minií miniï miniïn miniïs occ sept val v
miniar
Posar una capa de mini al casc d'un vaixell de ferro, com a preparació a la capa de pintura que s'aplicarà a continuació.

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
miniatura

miniaturar /mi.ni.a.tuˈɾa/ /mi.ni.a.tuˈɾaɾ/ /mi.ni.ə.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) miniatur miniatura miniaturada miniaturades miniaturam miniaturant miniaturar miniaturara miniaturaran miniaturarem miniaturaren miniaturares miniaturareu miniaturaria miniaturarien miniaturaries miniaturarà miniaturaràs miniaturaré miniaturaríem miniaturaríeu miniaturassen miniaturasses miniaturassin miniaturassis miniaturat miniaturats miniaturau miniaturava miniaturaven miniaturaves miniature miniaturem miniaturen miniatures miniaturessen miniaturesses miniaturessin miniaturessis miniatureu miniaturi miniaturin miniaturis miniaturo miniaturà miniaturàrem miniaturàreu miniaturàs miniaturàssem miniaturàsseu miniaturàssim miniaturàssiu miniaturàvem miniaturàveu miniaturés miniaturéssem miniaturésseu miniaturéssim miniaturéssiu miniaturí occ sept val v
miniar

minibàsquet n masc
minibasket

minibò /mi.niˈβɔ/ n masc
minibono

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
minifalda

minigolf /mi.niˈɣoɫf/ n masc
minigolf

minihandbol n masc
minihandbol

minijoc n masc
minijuego

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) minimitz minimitza minimitzada minimitzades minimitzam minimitzant minimitzar minimitzara minimitzaran minimitzarem minimitzaren minimitzares minimitzareu minimitzaria minimitzarien minimitzaries minimitzarà minimitzaràs minimitzaré minimitzaríem minimitzaríeu minimitzassen minimitzasses minimitzassin minimitzassis minimitzat minimitzats minimitzau minimitzava minimitzaven minimitzaves minimitze minimitzem minimitzen minimitzes minimitzessen minimitzesses minimitzessin minimitzessis minimitzeu minimitzi minimitzin minimitzis minimitzo minimitzà minimitzàrem minimitzàreu minimitzàs minimitzàssem minimitzàsseu minimitzàssim minimitzàssiu minimitzàvem minimitzàveu minimitzés minimitzéssem minimitzésseu minimitzéssim minimitzéssiu minimitzí occ sept val v
minimizar
Reduir la importància d'una cosa.
(informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
ministerio

ministerial /mi.nis.te.ɾiˈaɫ/ /mi.nis.tə.ɾiˈaɫ/ adj
ministerial

ministerialment /mi.nis.te.ɾiˌaɫˈmen/ /mi.nis.te.ɾiˌaɫˈment/ /mi.nis.tə.ɾiˌaɫˈmen/ /mi.nis.tə.ɾiˌaɫˈment/ adv
ministerialmente

ministre /miˈnis.tɾe/ /miˈnis.tɾə/ n masc
ministro
En el govern d'un estat, membre del govern que en la jerarquia política està just per sota del cap d'estat. Típicament dirigeix un ministeri o més, en cas contrari se l'anomena ministre sense cartera.

minitennis n masc
minitenis

minivoleibol n masc
minivoleibol

minorar /mi.noˈɾa/ /mi.noˈɾaɾ/ /mi.nuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) minor minora minorada minorades minoram minorant minorar minorara minoraran minorarem minoraren minorares minorareu minoraria minorarien minoraries minorarà minoraràs minoraré minoraríem minoraríeu minorassen minorasses minorassin minorassis minorat minorats minorau minorava minoraven minoraves minore minorem minoren minores minoressen minoresses minoressin minoressis minoreu minori minorin minoris minoro minorà minoràrem minoràreu minoràs minoràssem minoràsseu minoràssim minoràssiu minoràvem minoràveu minorés minoréssem minorésseu minoréssim minoréssiu minorí occ sept val v
aminorar

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
minoría

minorització /mi.no.ɾi.d͡za.siˈo/ /mi.no.ɾi.d͡zə.siˈo/ /mi.no.ɾi.za.siˈo/ /mi.nu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n masc
minorización

minoritzar /mi.no.ɾiˈd͡za/ /mi.no.ɾiˈza/ /mi.no.ɾiˈzaɾ/ /mi.nu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) minoritz minoritza minoritzada minoritzades minoritzam minoritzant minoritzar minoritzara minoritzaran minoritzarem minoritzaren minoritzares minoritzareu minoritzaria minoritzarien minoritzaries minoritzarà minoritzaràs minoritzaré minoritzaríem minoritzaríeu minoritzassen minoritzasses minoritzassin minoritzassis minoritzat minoritzats minoritzau minoritzava minoritzaven minoritzaves minoritze minoritzem minoritzen minoritzes minoritzessen minoritzesses minoritzessin minoritzessis minoritzeu minoritzi minoritzin minoritzis minoritzo minoritzà minoritzàrem minoritzàreu minoritzàs minoritzàssem minoritzàsseu minoritzàssim minoritzàssiu minoritzàvem minoritzàveu minoritzés minoritzéssem minoritzésseu minoritzéssim minoritzéssiu minoritzí occ sept val v
minorizar
(lingüística) Fer esdevenir minoritari per força, sobretot l'ús de certa llengua o una cultura.
Menysprear, menystenir.

minso /ˈmin.so/ /ˈmin.su/ adj masc
exiguo

minuciós /mi.nu.siˈos/ adj masc
minucioso
Que para l'atenció en els petits detalls.

minusvalidesa /mi.nuz.bə.ɫiˈðɛ.zə/ /mi.nuz.va.ɫiˈðe.za/ /mi.nuz.və.ɫiˈðə.zə/ /mi.nuz.və.ɫiˈðɛ.zə/ /mi.nuz.βa.ɫiˈðe.za/ n fem
minusvalía

minusvàlid /mi.nuzˈba.ɫit/ /mi.nuzˈva.ɫit/ /mi.nuzˈva.ɫit/ /mi.nuzˈβa.ɫit/ n masc
minusválido

minut n masc
minuto

minutar /mi.nuˈta/ /mi.nuˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) minut minuta minutada minutades minutam minutant minutar minutara minutaran minutarem minutaren minutares minutareu minutaria minutarien minutaries minutarà minutaràs minutaré minutaríem minutaríeu minutassen minutasses minutassin minutassis minutat minutats minutau minutava minutaven minutaves minute minutem minuten minutes minutessen minutesses minutessin minutessis minuteu minuti minutin minutis minuto minutà minutàrem minutàreu minutàs minutàssem minutàsseu minutàssim minutàssiu minutàvem minutàveu minutés minutéssem minutésseu minutéssim minutéssiu minutí occ sept val v
minutar

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
minutero

minva /ˈmim.ba/ /ˈmim.bə/ /ˈmiɱ.va/ /ˈmiɱ.və/ n fem
mengua

minvar /mimˈba/ /miɱˈva/ /miɱˈvaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) minv minva minvada minvades minvam minvant minvar minvara minvaran minvarem minvaren minvares minvareu minvaria minvarien minvaries minvarà minvaràs minvaré minvaríem minvaríeu minvassen minvasses minvassin minvassis minvat minvats minvau minvava minvaven minvaves minve minvem minven minves minvessen minvesses minvessin minvessis minveu minvi minvin minvis minvo minvà minvàrem minvàreu minvàs minvàssem minvàsseu minvàssim minvàssiu minvàvem minvàveu minvés minvéssem minvésseu minvéssim minvéssiu minví occ sept val v
menguar

minyona /miˈɲo.na/ /miˈɲo.nə/ n fem
sirvienta
Criada, noia de servei domèstic.

minyó /miˈɲo/ n masc
miñón
Soldat d'un cos policial espanyol anterior a la Guàrdia Civil i equivalent a mosso d'esquadra.
Milícia rural d'Àlaba i Biscaia.

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
minúsculo

minúscula /miˈnus.ku.ɫa/ /miˈnus.ku.ɫə/ n fem
minúscula

miocardi /mi.oˈkaɾ.ði/ /mi.uˈkar.di/ n masc
miocardio

miocardiopatia /mi.o.kaɾ.ði.o.paˈti.a/ /mi.u.kər.di.u.pəˈti.ə/ n fem
miocardiopatía

miol /miˈɔɫ/ n masc
maullido

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) miol miola miolada miolades miolam miolant miolar miolara miolaran miolarem miolaren miolares miolareu miolaria miolarien miolaries miolarà miolaràs miolaré miolaríem miolaríeu miolassen miolasses miolassin miolassis miolat miolats miolau miolava miolaven miolaves miole miolem miolen mioles miolessen miolesses miolessin miolessis mioleu mioli miolin miolis miolo miolà miolàrem miolàreu miolàs miolàssem miolàsseu miolàssim miolàssiu miolàvem miolàveu miolés mioléssem miolésseu mioléssim mioléssiu miolí occ sept val v
maullar

miop /miˈop/ adj
miope
Que té dificultat per a distingir objectes distants.

miop /miˈop/ n neut
miope
Persona afectada de miopia.

miopia /mi.oˈpi.a/ /mi.oˈpi.ə/ /mi.uˈpi.ə/ n fem
miopía

miquel /miˈkɛɫ/ n masc
chasco

miquelet /mi.keˈɫet/ /mi.kəˈɫət/ /mi.kəˈɫɛt/ n masc
miguelete

mira /ˈmi.ɾa/ /ˈmi.ɾə/ n fem
mira
Peça d'un arma de foc que serveix per a afinar la punteria.

mira'm-i-no-em-toquis /ˌmi.ɾam.iˌno.emˈtɔ.kis/ /ˌmi.ɾəm.iˌno.əmˈtɔ.kis/ n neut
finolis

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
milagro

miraculosament /mi.ɾa.kuˌɫo.zaˈmen/ /mi.ɾa.kuˌɫo.zaˈment/ /mi.ɾə.kuˌɫo.zəˈmen/ /mi.ɾə.kuˌɫo.zəˈment/ adv
miraculosamente

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
mirada

mirador /mi.ɾaˈðo/ /mi.ɾaˈðoɾ/ /mi.ɾəˈðo/ n masc
mirador

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
espejo
Material polit que reflecteix imatges.

mirallejar /mi.ɾa.ʎeˈd͡ʒa/ /mi.ɾa.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mi.ɾa.ʎeˈʒa/ /mi.ɾə.jəˈʒa/ /mi.ɾə.ʎəˈd͡ʒa/ /mi.ɾə.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mirallege mirallegem mirallegen miralleges mirallegessen mirallegesses mirallegessin mirallegessis mirallegeu mirallegi mirallegin mirallegis mirallegés mirallegéssem mirallegésseu mirallegéssim mirallegéssiu mirallegí miralleig miralleja mirallejada mirallejades mirallejam mirallejant mirallejar mirallejara mirallejaran mirallejarem mirallejaren mirallejares mirallejareu mirallejaria mirallejarien mirallejaries mirallejarà mirallejaràs mirallejaré mirallejaríem mirallejaríeu mirallejassen mirallejasses mirallejassin mirallejassis mirallejat mirallejats mirallejau mirallejava mirallejaven mirallejaves mirallejo mirallejà mirallejàrem mirallejàreu mirallejàs mirallejàssem mirallejàsseu mirallejàssim mirallejàssiu mirallejàvem mirallejàveu occ sept val v
espejear

miranda /miˈɾan.ða/ /miˈɾan.ðə/ n fem
miranda

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[mirar-se]], [[mirar-s'hi]] alg bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar mirara miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept val v
mirar
Fixar l'atenció visual.
Comprovar.
Intentar.

mirar prim v
hilar fino

mirar-s'hi /miˈɾar.si/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept v
esmerarse
Posar molta cura en fer una cosa.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
espejismo
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirinyac /mi.ɾiˈɲak/ n masc
miriñaque

mirlitó /mir.ɫiˈto/ n masc
mirlitón

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
mirra

mirífic /miˈɾi.fik/ adj masc
mirífico

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
misántropo misántropa

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ adj masc
misceláneo

miscel·lània /mi.seɫˈɫa.ni.a/ /mi.seˈɫa.ni.a/ /mi.səɫˈɫa.ni.ə/ /mi.səˈɫa.ni.ə/ /mis.səɫˈɫa.ni.ə/ n fem
miscelánea

miserable /mi.zeˈɾa.bɫe/ /mi.zeˈɾa.βɫe/ /mi.zeˈɾab.bɫe/ /mi.zəˈɾa.βɫə/ /mi.zəˈɾab.bɫə/ adj
miserable

misogin /miˈzɔ.d͡ʒin/ /miˈzɔ.ʒin/ misògina misògins adj masc
misógino

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ n fem
misoginia

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
misa

missal /miˈsaɫ/ n masc
misal

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
mensaje

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
mensajero

misser /miˈsɛ/ /miˈsɛɾ/ n masc
micer

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
misionero misionario

missiva /miˈsi.va/ /miˈsi.və/ /miˈsi.βa/ n fem
misiva

missió n fem
misión

missió contrarellotge n fem
misión contrarreloj

misteri n masc
misterio
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriosament /mis.te.ɾiˌo.zaˈmen/ /mis.te.ɾiˌo.zaˈment/ /mis.tə.ɾiˌo.zəˈmen/ /mis.tə.ɾiˌo.zəˈment/ adv
misteriosamente

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
misterioso

misticets /mis.tiˈsets/ /mis.tiˈsɛts/ n masc
ballenas misticetas

mistificar /mis.ti.fiˈka/ /mis.ti.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mistific mistifica mistificada mistificades mistificam mistificant mistificar mistificara mistificaran mistificarem mistificaren mistificares mistificareu mistificaria mistificarien mistificaries mistificarà mistificaràs mistificaré mistificaríem mistificaríeu mistificassen mistificasses mistificassin mistificassis mistificat mistificats mistificau mistificava mistificaven mistificaves mistifico mistificà mistificàrem mistificàreu mistificàs mistificàssem mistificàsseu mistificàssim mistificàssiu mistificàvem mistificàveu mistifique mistifiquem mistifiquen mistifiques mistifiquessen mistifiquesses mistifiquessin mistifiquessis mistifiqueu mistifiqui mistifiquin mistifiquis mistifiqués mistifiquéssem mistifiquésseu mistifiquéssim mistifiquéssiu mistifiquí occ sept val v
mistificar

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
cerilla fósforo
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
misandria

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
miseria
Situació de pobresa.
Quelcom sense valor, o de menys valor del que es podia esperar.

mite n masc
mito
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitena /miˈtɛ.na/ /miˈtɛ.nə/ n fem
mitón

mitger /miˈd͡ʒe/ /miˈd͡ʒeɾ/ adj
medio
Situat al centre, al mig d'altres coses.

mitger /miˈd͡ʒe/ /miˈd͡ʒeɾ/ n masc
medio
(pilota) Jugador de pilota situat immediatament davant del saguer, en un equip de tres o més jugadors.

mitificar /mi.ti.fiˈka/ /mi.ti.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mitific mitifica mitificada mitificades mitificam mitificant mitificar mitificara mitificaran mitificarem mitificaren mitificares mitificareu mitificaria mitificarien mitificaries mitificarà mitificaràs mitificaré mitificaríem mitificaríeu mitificassen mitificasses mitificassin mitificassis mitificat mitificats mitificau mitificava mitificaven mitificaves mitifico mitificà mitificàrem mitificàreu mitificàs mitificàssem mitificàsseu mitificàssim mitificàssiu mitificàvem mitificàveu mitifique mitifiquem mitifiquen mitifiques mitifiquessen mitifiquesses mitifiquessin mitifiquessis mitifiqueu mitifiqui mitifiquin mitifiquis mitifiqués mitifiquéssem mitifiquésseu mitifiquéssim mitifiquéssiu mitifiquí occ sept val v
mitificar

mitigar /mi.tiˈɣa/ /mi.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mitig mitiga mitigada mitigades mitigam mitigant mitigar mitigara mitigaran mitigarem mitigaren mitigares mitigareu mitigaria mitigarien mitigaries mitigarà mitigaràs mitigaré mitigaríem mitigaríeu mitigassen mitigasses mitigassin mitigassis mitigat mitigats mitigau mitigava mitigaven mitigaves mitigo mitigue mitiguem mitiguen mitigues mitiguessen mitiguesses mitiguessin mitiguessis mitigueu mitigui mitiguin mitiguis mitigués mitiguéssem mitiguésseu mitiguéssim mitiguéssiu mitiguí mitigà mitigàrem mitigàreu mitigàs mitigàssem mitigàsseu mitigàssim mitigàssiu mitigàvem mitigàveu occ sept val v
mitigar

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ n fem
media

mitja entrada n fem
media entrada

mitja lluna n masc
media luna medialuna
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitja paret n fem
media pared

mitja part n fem
medio tiempo

mitja pensió n fem
media pensión

mitja portada n fem
media portada

mitjana /miˈd͡ʒa.na/ /miˈd͡ʒa.nə/ n fem
media
Quocient de la suma entre diverses quantitats pel nombre de dites quantitats.
lomo
Barra de secció quadrada on es recolza el pes de la biga de la premsa de lliura durant el descans.

mitjana de gols n fem
goal average

mitjana de punts n fem
promedio de puntos

mitjana de sets n fem
set average

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
medianoche

mitjans d'ensenyament n masc
medios de enseñanza

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
mediante

mitjançar /mi.d͡ʒanˈsa/ /mi.d͡ʒanˈsaɾ/ /mi.d͡ʒənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mitjance mitjancem mitjancen mitjances mitjancessen mitjancesses mitjancessin mitjancessis mitjanceu mitjanci mitjancin mitjancis mitjancés mitjancéssem mitjancésseu mitjancéssim mitjancéssiu mitjancí mitjanç mitjança mitjançada mitjançades mitjançam mitjançant mitjançar mitjançara mitjançaran mitjançarem mitjançaren mitjançares mitjançareu mitjançaria mitjançarien mitjançaries mitjançarà mitjançaràs mitjançaré mitjançaríem mitjançaríeu mitjançassen mitjançasses mitjançassin mitjançassis mitjançat mitjançats mitjançau mitjançava mitjançaven mitjançaves mitjanço mitjançà mitjançàrem mitjançàreu mitjançàs mitjançàssem mitjançàsseu mitjançàssim mitjançàssiu mitjançàvem mitjançàveu occ sept val v
mediar

mitjapunta /ˌmi.d͡ʒaˈpun.ta/ /ˌmi.d͡ʒəˈpun.tə/ n neut
delantero falso

mitjà adj
medio
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
medio
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.
(petanca) Jugador que sol participar en segon lloc d'una tripleta, encarregat de tota mena de llançaments segons les circumstàncies.

mitjà audiovisual n masc
medio audiovisual

mitjà bàsic n masc
medio básico

mitjà de comunicació n masc
medio de comunicación

mitjà de comunicació de massa n masc
mass media

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
calcetín

mitografia /mi.to.ɣɾaˈfi.a/ /mi.to.ɣɾəˈfi.ə/ /mi.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
mitografía

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mitología

mitologitzar /mi.to.ɫo.d͡ʒiˈza/ /mi.to.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /mi.to.ɫo.ʒiˈd͡za/ /mi.tu.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mitologitz mitologitza mitologitzada mitologitzades mitologitzam mitologitzant mitologitzar mitologitzara mitologitzaran mitologitzarem mitologitzaren mitologitzares mitologitzareu mitologitzaria mitologitzarien mitologitzaries mitologitzarà mitologitzaràs mitologitzaré mitologitzaríem mitologitzaríeu mitologitzassen mitologitzasses mitologitzassin mitologitzassis mitologitzat mitologitzats mitologitzau mitologitzava mitologitzaven mitologitzaves mitologitze mitologitzem mitologitzen mitologitzes mitologitzessen mitologitzesses mitologitzessin mitologitzessis mitologitzeu mitologitzi mitologitzin mitologitzis mitologitzo mitologitzà mitologitzàrem mitologitzàreu mitologitzàs mitologitzàssem mitologitzàsseu mitologitzàssim mitologitzàssiu mitologitzàvem mitologitzàveu mitologitzés mitologitzéssem mitologitzésseu mitologitzéssim mitologitzéssiu mitologitzí occ sept val v
mitologizar

mitològic /mi.toˈɫɔ.d͡ʒik/ /mi.toˈɫɔ.ʒik/ /mi.tuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
mitológico

mitològicament /mi.toˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /mi.toˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /mi.toˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /mi.toˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /mi.tuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
mitológicamente

mitomania /mi.to.maˈni.a/ /mi.to.məˈni.ə/ /mi.tu.məˈni.ə/ n fem
mitomanía

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
mitosis

mitridat /mi.tɾiˈðat/ n masc
mitridato

mixturar /miʃ.tuˈɾa/ /miʃ.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mixtur mixtura mixturada mixturades mixturam mixturant mixturar mixturara mixturaran mixturarem mixturaren mixturares mixturareu mixturaria mixturarien mixturaries mixturarà mixturaràs mixturaré mixturaríem mixturaríeu mixturassen mixturasses mixturassin mixturassis mixturat mixturats mixturau mixturava mixturaven mixturaves mixture mixturem mixturen mixtures mixturessen mixturesses mixturessin mixturessis mixtureu mixturi mixturin mixturis mixturo mixturà mixturàrem mixturàreu mixturàs mixturàssem mixturàsseu mixturàssim mixturàssiu mixturàvem mixturàveu mixturés mixturéssem mixturésseu mixturéssim mixturéssiu mixturí occ sept val v
mixturar

mmm Interjection
mu

mnemotècnia /ne.moˈtɛŋ.ni.a/ /ne.moˈtɛɡ.ni.a/ /nə.moˈtɛŋ.ni.ə/ /nə.muˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
mnemotecnia

moai /moˈaj/ n masc
moái

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
mobiliario
Relatiu als béns mobles.

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ n masc
mobiliario
Conjunt de mobles d'una casa.
Conjunt de béns mobles.

mobiliari escolar n masc
mobiliario escolar

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
movilidad

mobilitat d'estudiants n fem
movilidad de estudiantes

mobilitat del professorat n fem
movilidad del profesorado

mobilitat laboral n fem
movilidad laboral

mobilitat social n fem
movilidad social

mobilitzar /mo.bi.ɫiˈd͡za/ /mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /mo.βi.ɫiˈd͡za/ /mo.βi.ɫiˈza/ /mu.bi.ɫiˈd͡za/ /mu.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mobilitz mobilitza mobilitzada mobilitzades mobilitzam mobilitzant mobilitzar mobilitzara mobilitzaran mobilitzarem mobilitzaren mobilitzares mobilitzareu mobilitzaria mobilitzarien mobilitzaries mobilitzarà mobilitzaràs mobilitzaré mobilitzaríem mobilitzaríeu mobilitzassen mobilitzasses mobilitzassin mobilitzassis mobilitzat mobilitzats mobilitzau mobilitzava mobilitzaven mobilitzaves mobilitze mobilitzem mobilitzen mobilitzes mobilitzessen mobilitzesses mobilitzessin mobilitzessis mobilitzeu mobilitzi mobilitzin mobilitzis mobilitzo mobilitzà mobilitzàrem mobilitzàreu mobilitzàs mobilitzàssem mobilitzàsseu mobilitzàssim mobilitzàssiu mobilitzàvem mobilitzàveu mobilitzés mobilitzéssem mobilitzésseu mobilitzéssim mobilitzéssiu mobilitzí occ sept val v
movilizar

moblament /mo.bɫaˈment/ /mo.βɫaˈmen/ /mob.bɫaˈmen/ /mob.bɫəˈment/ /mu.βɫəˈmen/ /mub.bɫəˈmen/ n masc
amueblamiento

moblar /mobˈbɫa/ /moˈbɫaɾ/ /moˈβɫa/ /mubˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mobl mobla moblada moblades moblam moblant moblar moblara moblaran moblarem moblaren moblares moblareu moblaria moblarien moblaries moblarà moblaràs moblaré moblaríem moblaríeu moblassen moblasses moblassin moblassis moblat moblats moblau moblava moblaven moblaves moble moblem moblen mobles moblessen moblesses moblessin moblessis mobleu mobli moblin moblis moblo moblà moblàrem moblàreu moblàs moblàssem moblàsseu moblàssim moblàssiu moblàvem moblàveu moblés mobléssem moblésseu mobléssim mobléssiu moblí occ sept val v
amueblar

moble /ˈmɔ.bɫe/ /ˈmɔ.βɫe/ /ˈmɔ.βɫə/ /ˈmɔb.bɫe/ /ˈmɔb.bɫə/ adj
mueble
Bé que es pot moure.

moble /ˈmɔ.bɫe/ /ˈmɔ.βɫe/ /ˈmɔ.βɫə/ /ˈmɔb.bɫe/ /ˈmɔb.bɫə/ n masc
mueble
Element no fix que forma part de l’equipament estable de l’interior d'un edifici, en especial els habitatges. Típicament es refereixen a miralls, taules, seients, llits, objectes per a guardar-hi coses o bé d'adorn.

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
moco mocos
Humor que penja del nas.

moca /ˈmo.ka/ /ˈmo.kə/ /ˈmɔ.ka/ /ˈmɔ.kɔ/ /ˈmɔ.kə/ n masc
moca
Cafè d’Aràbia molt ric en cafeïna.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
pañuelo
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.
Peça de roba, quadrada o triangular, pensada com a complement del vestuari per abrigar o per adornar. Normalment va lligada al voltant del coll.
flag
(futbol americà) Cadascuna de les dues peces de tela de forma rectangular de l'equip d'un jugador de futbol flag, que se subjecten a la cintura.

mocar /moˈka/ /moˈkaɾ/ /muˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) moc moca mocada mocades mocam mocant mocar mocara mocaran mocarem mocaren mocares mocareu mocaria mocarien mocaries mocarà mocaràs mocaré mocaríem mocaríeu mocassen mocasses mocassin mocassis mocat mocats mocau mocava mocaven mocaves moco mocà mocàrem mocàreu mocàs mocàssem mocàsseu mocàssim mocàssiu mocàvem mocàveu moque moquem moquen moques moquessen moquesses moquessin moquessis moqueu moqui moquin moquis moqués moquéssem moquésseu moquéssim moquéssiu moquí occ sept val v
sonar

moció /mo.siˈo/ /mu.siˈo/ n fem
moción

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
moda
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.
Xifra més repetida en un estudi estadístic.

mode n masc
modo

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
modelo

model d'il·luminació n masc
modelo de iluminación

model de shading n masc
modelo de sombreado

modelar /mo.ðeˈɫa/ /mo.ðeˈɫaɾ/ /mo.ðəˈɫa/ /mu.ðəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) model modela modelada modelades modelam modelant modelar modelara modelaran modelarem modelaren modelares modelareu modelaria modelarien modelaries modelarà modelaràs modelaré modelaríem modelaríeu modelassen modelasses modelassin modelassis modelat modelats modelau modelava modelaven modelaves modele modelem modelen modeles modelessen modelesses modelessin modelessis modeleu modeli modelin modelis modelo modelà modelàrem modelàreu modelàs modelàssem modelàsseu modelàssim modelàssiu modelàvem modelàveu modelés modeléssem modelésseu modeléssim modeléssiu modelí occ sept val v
modelar
Donar forma amb un material plàstic a un model a esculpir o tallar.

modelatge n masc
modelado

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) modelitz modelitza modelitzada modelitzades modelitzam modelitzant modelitzar modelitzara modelitzaran modelitzarem modelitzaren modelitzares modelitzareu modelitzaria modelitzarien modelitzaries modelitzarà modelitzaràs modelitzaré modelitzaríem modelitzaríeu modelitzassen modelitzasses modelitzassin modelitzassis modelitzat modelitzats modelitzau modelitzava modelitzaven modelitzaves modelitze modelitzem modelitzen modelitzes modelitzessen modelitzesses modelitzessin modelitzessis modelitzeu modelitzi modelitzin modelitzis modelitzo modelitzà modelitzàrem modelitzàreu modelitzàs modelitzàssem modelitzàsseu modelitzàssim modelitzàssiu modelitzàvem modelitzàveu modelitzés modelitzéssem modelitzésseu modelitzéssim modelitzéssiu modelitzí occ sept val v
modelizar

moderar /mo.ðeˈɾa/ /mo.ðeˈɾaɾ/ /mo.ðəˈɾa/ /mu.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) moder modera moderada moderades moderam moderant moderar moderara moderaran moderarem moderaren moderares moderareu moderaria moderarien moderaries moderarà moderaràs moderaré moderaríem moderaríeu moderassen moderasses moderassin moderassis moderat moderats moderau moderava moderaven moderaves modere moderem moderen moderes moderessen moderesses moderessin moderessis modereu moderi moderin moderis modero moderà moderàrem moderàreu moderàs moderàssem moderàsseu moderàssim moderàssiu moderàvem moderàveu moderés moderéssem moderésseu moderéssim moderéssiu moderí occ sept val v
moderar

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
moderno
Relatiu al temps present o recent.

modernament /moˌðɛr.naˈmen/ /moˌðɛɾ.naˈmen/ /moˌðɛɾ.naˈment/ /moˌðɛɾ.nəˈment/ /muˌðɛr.nəˈmen/ adv
modernamente

modernisme /mo.ðeɾˈniz.me/ /mo.ðəɾˈniz.mə/ /mu.ðərˈniz.mə/ n masc
modernismo
Tendència a desprendre’s de les tradicions adoptant gustos i idees moderns.
(sovint en majúscula) Moviment cultural occidental, especialment arquitectònic i decoratiu, de final del segle XIX i principi del segle XX, caracteritzat per l'ús de formes i motius molt innovadors.

modernització /mo.ðer.ni.d͡za.siˈo/ /mo.ðeɾ.ni.za.siˈo/ /mo.ðəɾ.ni.d͡zə.siˈo/ /mu.ðər.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
modernización

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modernitz modernitza modernitzada modernitzades modernitzam modernitzant modernitzar modernitzara modernitzaran modernitzarem modernitzaren modernitzares modernitzareu modernitzaria modernitzarien modernitzaries modernitzarà modernitzaràs modernitzaré modernitzaríem modernitzaríeu modernitzassen modernitzasses modernitzassin modernitzassis modernitzat modernitzats modernitzau modernitzava modernitzaven modernitzaves modernitze modernitzem modernitzen modernitzes modernitzessen modernitzesses modernitzessin modernitzessis modernitzeu modernitzi modernitzin modernitzis modernitzo modernitzà modernitzàrem modernitzàreu modernitzàs modernitzàssem modernitzàsseu modernitzàssim modernitzàssiu modernitzàvem modernitzàveu modernitzés modernitzéssem modernitzésseu modernitzéssim modernitzéssiu modernitzí occ sept val v
modernizar

modestament /moˌðes.taˈmen/ /moˌðes.taˈment/ /moˌðes.təˈment/ /muˌðes.təˈmen/ adv
modestamente

modificació /mo.ði.fi.ka.siˈo/ /mo.ði.fi.kə.siˈo/ /mu.ði.fi.kə.siˈo/ n fem
modificación

modificació curricular n fem
modificación curricular

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modific modifica modificada modificades modificam modificant modificar modificara modificaran modificarem modificaren modificares modificareu modificaria modificarien modificaries modificarà modificaràs modificaré modificaríem modificaríeu modificassen modificasses modificassin modificassis modificat modificats modificau modificava modificaven modificaves modifico modificà modificàrem modificàreu modificàs modificàssem modificàsseu modificàssim modificàssiu modificàvem modificàveu modifique modifiquem modifiquen modifiques modifiquessen modifiquesses modifiquessin modifiquessis modifiqueu modifiqui modifiquin modifiquis modifiqués modifiquéssem modifiquésseu modifiquéssim modifiquéssiu modifiquí occ sept val v
modificar

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ adj
modular
Que està format per mòduls.

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modul modula modulada modulades modulam modulant modular modulara modularan modularem modularen modulares modulareu modularia modularien modularies modularà modularàs modularé modularíem modularíeu modulassen modulasses modulassin modulassis modulat modulats modulau modulava modulaven modulaves module modulem modulen modules modulessen modulesses modulessin modulessis moduleu moduli modulin modulis modulo modulà modulàrem modulàreu modulàs modulàssem modulàsseu modulàssim modulàssiu modulàvem modulàveu modulés moduléssem modulésseu moduléssim moduléssiu modulí occ sept val v
modular
Regular la veu quan es parla perquè no soni desagradable.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
modestia

mofar-se /moˈfaɾ.se/ /moˈfaɾ.sə/ /mu.fərˈsə/ /muˈfar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mof mofa mofada mofades mofam mofant mofar mofara mofaran mofarem mofaren mofares mofareu mofaria mofarien mofaries mofarà mofaràs mofaré mofaríem mofaríeu mofassen mofasses mofassin mofassis mofat mofats mofau mofava mofaven mofaves mofe mofem mofen mofes mofessen mofesses mofessin mofessis mofeu mofi mofin mofis mofo mofà mofàrem mofàreu mofàs mofàssem mofàsseu mofàssim mofàssiu mofàvem mofàveu mofés moféssem mofésseu moféssim moféssiu mofí occ sept val v
mofarse

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
mofeta

mohana vina n fem
mohana veena

moix /ˈmojʃ/ /ˈmoʃ/ adj masc
alicaído

moixell /mojˈʃeʎ/ /mujˈʃeʎ/ /muˈʃeʎ/ n masc
copo
Bolic de matèria tèxtil.
baderna
(nàutica) Cap de corda per a amarrar.

moixera de pastor n fem
mostajo mostajo de perucos

moixina /mojˈʃi.na/ /moˈʃi.na/ /moˈʃi.nə/ /muˈʃi.nə/ n fem
bocanegra

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
pájaro
Ocell petit, generalment de l'ordre dels passeriformes.
argentina
(peixos) Peix de la família dels argentínids, de color verd clar amb escates argentades, de cos allargassat, amb els ulls molt grossos, amb la llengua proveïda de dents pel voltant, de carn apreciada (Argentina sphyraena).

mol /ˈmɔɫ/ n masc
mol
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.
maul
(rugbi) Jugada consistent a agafar-se almenys un jugador de cada equip al voltant del jugador que condueix la pilota, amb l'objectiu, per a un equip, d'ajudar-lo a avançar i, per a l'altre, d'impedir-li-ho.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
muela
Pedra rodona i plana del molí.
Pedra rodona que serveix per esmolar les tisores, ganivets i altres instruments d'acer.
Quantitat d'aigua que basta per fer anar un molí.
mole
Cosa gran en volum o quantitat.
muela
Tossal elevat de manera abrupta i de cim planer.
muela mola
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ adj
molar
Relatiu a un mol de matèria.
(medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. mola molada molades molant molar molara molaran molarem molaren molares molareu molaria molarien molaries molarà molaràs molaré molaríem molaríeu molassen molasses molat molats molava molaven molaves mole molem molen moles molessen molesses molessin molessis moleu moli molin molis molo molà molàrem molàreu molàssem molàsseu molàvem molàveu molés moléssem molésseu moléssim moléssiu molí occ val val (1) v
adujar
Caragolar una corda en forma de mola.
molar
(castellanisme, col·loquial) Fer goig, encantar, entusiasmar

moldau /moɫˈdaw/ /muɫˈdaw/ adj masc
moldavo
Relatiu o pertanyent a Moldàvia.

moldau /moɫˈdaw/ /muɫˈdaw/ n masc
moldavo
Persona que habita o és originària de Moldàvia.
(llengua) Dialecte del romanès propi de Moldàvia, que s'escriu tant en alfabet llatí com en ciríl·lic.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ bal mol molc moldran moldre moldrem moldreu moldria moldrien moldries moldrà moldràs moldré moldríem moldríeu molem molen molent moleu molga molguem molguen molguera molgueren molgueres molgues molguessen molguesses molguessin molguessis molgueu molgui molguin molguis molgué molguérem molguéreu molgués molguéssem molguésseu molguéssim molguéssiu molguí molia molien molies mols molíem molíeu mòlt mòlta mòltes mòlts occ val v
moler

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) molest molesta molestada molestades molestam molestant molestar molestara molestaran molestarem molestaren molestares molestareu molestaria molestarien molestaries molestarà molestaràs molestaré molestaríem molestaríeu molestassen molestasses molestassin molestassis molestat molestats molestau molestava molestaven molestaves moleste molestem molesten molestes molestessen molestesses molestessin molestessis molesteu molesti molestin molestis molesto molestà molestàrem molestàreu molestàs molestàssem molestàsseu molestàssim molestàssiu molestàvem molestàveu molestés molestéssem molestésseu molestéssim molestéssiu molestí occ sept val v
molestar

moletejar /mo.ɫe.teˈd͡ʒa/ /mo.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /mo.ɫe.teˈʒa/ /mo.ɫə.təˈd͡ʒa/ /mu.ɫə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) moletege moletegem moletegen moleteges moletegessen moletegesses moletegessin moletegessis moletegeu moletegi moletegin moletegis moletegés moletegéssem moletegésseu moletegéssim moletegéssiu moletegí moleteig moleteja moletejada moletejades moletejam moletejant moletejar moletejara moletejaran moletejarem moletejaren moletejares moletejareu moletejaria moletejarien moletejaries moletejarà moletejaràs moletejaré moletejaríem moletejaríeu moletejassen moletejasses moletejassin moletejassis moletejat moletejats moletejau moletejava moletejaven moletejaves moletejo moletejà moletejàrem moletejàreu moletejàs moletejàssem moletejàsseu moletejàssim moletejàssiu moletejàvem moletejàveu occ sept val v
moletear

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
molibdeno

molina /moˈɫi.na/ /moˈɫi.nə/ /muˈɫi.nə/ n fem
sierra
Serradora hidràulica per a tallar fusta.
borujo
Pinyol d’oliva després de premsat.

molinar /mo.ɫiˈna/ /mo.ɫiˈnaɾ/ /mu.ɫiˈna/ n masc
molinar

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
molinero

molinet /mo.ɫiˈnet/ /mu.ɫiˈnɛt/ n masc
molinillo
Instrument domèstic per a moldre productes culinaris.
molinete molinillo
Instrument per a batre la xocolata dins de la xocolatera, consta d'un cilindre dentat amb un mànec.
molinete
(nàutica) Torn situat en la coberta de proa d'una nau per a llevar les àncores.

moll adj masc
blando
Tou, sense força ni resistència.
mojado
Ple d'aigua.

moll n masc
médula
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
salmonete
(peixos) Peix del gènere dels múl·lids (Mullus).
muelle malecón
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.
meollo
(figuradament) Substància principal d'una cosa no material.

moll de fang n masc
salmonete

moll de roca n masc
barbadiña

moll reial n masc
cardenal

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
miga
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
muelle
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molls /ˈmɔʎs/ /ˈmɔʎʃ/ n masc
tenazas

molló /moˈʎo/ /muˈʎo/ n masc
mojón
Pedra col·locada per marcar un límit.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
musgo
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
mucho
En gran quantitat o nombre.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adv
mucho
De manera abundant.

molt de gust Interjection
mucho gusto

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
muchas gracias

moltonada n fem
carnerada

moltonejar /moɫ.to.neˈd͡ʒa/ /moɫ.to.neˈd͡ʒaɾ/ /moɫ.to.neˈʒa/ /moɫ.to.nəˈd͡ʒa/ /muɫ.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) moltonege moltonegem moltonegen moltoneges moltonegessen moltonegesses moltonegessin moltonegessis moltonegeu moltonegi moltonegin moltonegis moltonegés moltonegéssem moltonegésseu moltonegéssim moltonegéssiu moltonegí moltoneig moltoneja moltonejada moltonejades moltonejam moltonejant moltonejar moltonejara moltonejaran moltonejarem moltonejaren moltonejares moltonejareu moltonejaria moltonejarien moltonejaries moltonejarà moltonejaràs moltonejaré moltonejaríem moltonejaríeu moltonejassen moltonejasses moltonejassin moltonejassis moltonejat moltonejats moltonejau moltonejava moltonejaven moltonejaves moltonejo moltonejà moltonejàrem moltonejàreu moltonejàs moltonejàssem moltonejàsseu moltonejàssim moltonejàssiu moltonejàvem moltonejàveu occ sept val v
aborregarse
Comportar-se de forma gregària.

moltons n masc
arietes carneros mansos

molturar /moɫ.tuˈɾa/ /moɫ.tuˈɾaɾ/ /muɫ.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) moltur moltura molturada molturades molturam molturant molturar molturara molturaran molturarem molturaren molturares molturareu molturaria molturarien molturaries molturarà molturaràs molturaré molturaríem molturaríeu molturassen molturasses molturassin molturassis molturat molturats molturau molturava molturaven molturaves molture molturem molturen moltures molturessen molturesses molturessin molturessis moltureu molturi molturin molturis molturo molturà molturàrem molturàreu molturàs molturàssem molturàsseu molturàssim molturàssiu molturàvem molturàveu molturés molturéssem molturésseu molturéssim molturéssiu molturí occ sept val v
maquilar

moltíssim /moɫˈti.sim/ /muɫˈti.sim/ adj masc
muchísimo

moltó /moɫˈto/ /muɫˈto/ n masc
carnero
Mascle de l'ovella castrat.

mol·lificar /mo.ɫi.fiˈka/ /moɫ.ɫi.fiˈka/ /moɫ.ɫi.fiˈkaɾ/ /mu.ɫi.fiˈka/ /muɫ.ɫi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mol·lific mol·lifica mol·lificada mol·lificades mol·lificam mol·lificant mol·lificar mol·lificara mol·lificaran mol·lificarem mol·lificaren mol·lificares mol·lificareu mol·lificaria mol·lificarien mol·lificaries mol·lificarà mol·lificaràs mol·lificaré mol·lificaríem mol·lificaríeu mol·lificassen mol·lificasses mol·lificassin mol·lificassis mol·lificat mol·lificats mol·lificau mol·lificava mol·lificaven mol·lificaves mol·lifico mol·lificà mol·lificàrem mol·lificàreu mol·lificàs mol·lificàssem mol·lificàsseu mol·lificàssim mol·lificàssiu mol·lificàvem mol·lificàveu mol·lifique mol·lifiquem mol·lifiquen mol·lifiques mol·lifiquessen mol·lifiquesses mol·lifiquessin mol·lifiquessis mol·lifiqueu mol·lifiqui mol·lifiquin mol·lifiquis mol·lifiqués mol·lifiquéssem mol·lifiquésseu mol·lifiquéssim mol·lifiquéssiu mol·lifiquí occ sept val v
molificar

mol·lisòl /mo.ɫiˈsɔɫ/ /moɫ.ɫiˈsɔɫ/ /mu.ɫiˈsɔɫ/ /muɫ.ɫiˈsɔɫ/ n masc
mollisol

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
molusco

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molécula
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molèstia /moˈɫɛs.ti.a/ /moˈɫɛs.ti.ə/ /muˈɫɛs.ti.ə/ n fem
molestia

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
molino

molí d'oli n masc
almazara

mom /ˈmom/ n masc
momo
Dansa representada per una comparsa, moixiganga... per a l'entreteniment d'una festa.
mueca
Ganyota

moma /ˈmo.ma/ /ˈmo.mə/ n fem
mosca seso
Familiarment, diners.
seso
Allò que es dóna o es rep per sobre l'estipulat per llei.
Ganga.

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
momento

momentàniament /mo.menˌta.ni.aˈmen/ /mo.menˌta.ni.aˈment/ /mo.mənˌta.ni.əˈment/ /mu.mənˌta.ni.əˈmen/ adv
momentaniamente

momeria /mo.meˈɾi.a/ /mu.məˈɾi.ə/ n fem
momería

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) momific momifica momificada momificades momificam momificant momificar momificara momificaran momificarem momificaren momificares momificareu momificaria momificarien momificaries momificarà momificaràs momificaré momificaríem momificaríeu momificassen momificasses momificassin momificassis momificat momificats momificau momificava momificaven momificaves momifico momificà momificàrem momificàreu momificàs momificàssem momificàsseu momificàssim momificàssiu momificàvem momificàveu momifique momifiquem momifiquen momifiques momifiquessen momifiquesses momifiquessin momifiquessis momifiqueu momifiqui momifiquin momifiquis momifiqués momifiquéssem momifiquésseu momifiquéssim momifiquéssiu momifiquí occ sept val v
momificar

mon /mon/ /mun/ ma mons mos adj masc
mi

mona /ˈmo.na/ /ˈmo.nə/ n fem
mono
Primat de cua curta del gènere dels cercopitecs.
mona
Tortell decorat amb ous durs, que es menja tradicionalment per Pasqua Florida.

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarquía
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
moneda

monedar /mo.neˈða/ /mo.neˈðaɾ/ /mo.nəˈða/ /mu.nəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) moned moneda monedada monedades monedam monedant monedar monedara monedaran monedarem monedaren monedares monedareu monedaria monedarien monedaries monedarà monedaràs monedaré monedaríem monedaríeu monedassen monedasses monedassin monedassis monedat monedats monedau monedava monedaven monedaves monede monedem moneden monedes monedessen monedesses monedessin monedessis monedeu monedi monedin monedis monedo monedà monedàrem monedàreu monedàs monedàssem monedàsseu monedàssim monedàssiu monedàvem monedàveu monedés monedéssem monedésseu monedéssim monedéssiu monedí occ sept val v
amonedar

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
monedero
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ adj masc
monegasco
Relatiu o pertanyent a Mònaco o la seva llengua.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ n masc
monegasco
Habitant de Mònaco.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
monasterio

monestrell /mo.nesˈtɾeʎ/ /mo.nəsˈtɾeʎ/ /mu.nəsˈtɾeʎ/ n masc
monastrell

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
monetario

monetitzar /mo.ne.tiˈd͡za/ /mo.ne.tiˈza/ /mo.ne.tiˈzaɾ/ /mo.nə.tiˈd͡za/ /mu.nə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) monetitz monetitza monetitzada monetitzades monetitzam monetitzant monetitzar monetitzara monetitzaran monetitzarem monetitzaren monetitzares monetitzareu monetitzaria monetitzarien monetitzaries monetitzarà monetitzaràs monetitzaré monetitzaríem monetitzaríeu monetitzassen monetitzasses monetitzassin monetitzassis monetitzat monetitzats monetitzau monetitzava monetitzaven monetitzaves monetitze monetitzem monetitzen monetitzes monetitzessen monetitzesses monetitzessin monetitzessis monetitzeu monetitzi monetitzin monetitzis monetitzo monetitzà monetitzàrem monetitzàreu monetitzàs monetitzàssem monetitzàsseu monetitzàssim monetitzàssiu monetitzàvem monetitzàveu monetitzés monetitzéssem monetitzésseu monetitzéssim monetitzéssiu monetitzí occ sept val v
monetizar

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
judía

mongeta tendra n fem
judía verde

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ adj masc
mongol
De Mongòlia o relacionat amb aquest país.

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
mongol
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

mongòlic /moŋˈɡɔ.ɫik/ /muŋˈɡɔ.ɫik/ adj masc
mongólico

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
batata

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
monitor
Persona que guia altres persones en l'aprenentatge o l'execució d'una activitat, especialment quan aquesta és de caràcter cultural o esportiu.
Aparell per supervisar gravacions.

monitor d'activitats esportives n masc
monitor de actividades deportivas

monitor de lleure n masc
monitor de ocio

monitor de menjador n masc
monitor de comedor

monitor de pati n masc
monitor de patio

monitor de transport escolar n masc
monitor de transporte escolar

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
monja

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
monje

monjoiar /moɲ.d͡ʒoˈja/ /moɲ.d͡ʒoˈjaɾ/ /moɲ.ʒoˈja/ /muɲ.ʒuˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) monjoi monjoia monjoiada monjoiades monjoiam monjoiant monjoiar monjoiara monjoiaran monjoiarem monjoiaren monjoiares monjoiareu monjoiaria monjoiarien monjoiaries monjoiarà monjoiaràs monjoiaré monjoiaríem monjoiaríeu monjoiassen monjoiasses monjoiassin monjoiassis monjoiat monjoiats monjoiau monjoiava monjoiaven monjoiaves monjoie monjoiem monjoien monjoies monjoiessen monjoiesses monjoiessin monjoiessis monjoieu monjoio monjoià monjoiàrem monjoiàreu monjoiàs monjoiàssem monjoiàsseu monjoiàssim monjoiàssiu monjoiàvem monjoiàveu monjoiés monjoiéssem monjoiésseu monjoiéssim monjoiéssiu monjoí monjoï monjoïn monjoïs occ sept val v
agavillar

monoartritis /mo.no.aɾˈtɾi.tis/ /mo.no.əɾˈtɾi.tis/ /mu.nu.ərˈtɾi.tis/ n fem
monoartritis

monocord /mo.noˈkɔɾt/ /mu.nuˈkɔrt/ n masc
monocordio

monodòntids /mo.noˈðɔn.tits/ /mu.nuˈðɔn.tits/ n masc
monodóntidos

monoftongar /mo.nof.toŋˈɡa/ /mo.nof.toŋˈɡaɾ/ /mu.nuf.tuŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) monoftong monoftonga monoftongada monoftongades monoftongam monoftongant monoftongar monoftongara monoftongaran monoftongarem monoftongaren monoftongares monoftongareu monoftongaria monoftongarien monoftongaries monoftongarà monoftongaràs monoftongaré monoftongaríem monoftongaríeu monoftongassen monoftongasses monoftongassin monoftongassis monoftongat monoftongats monoftongau monoftongava monoftongaven monoftongaves monoftongo monoftongue monoftonguem monoftonguen monoftongues monoftonguessen monoftonguesses monoftonguessin monoftonguessis monoftongueu monoftongui monoftonguin monoftonguis monoftongués monoftonguéssem monoftonguésseu monoftonguéssim monoftonguéssiu monoftonguí monoftongà monoftongàrem monoftongàreu monoftongàs monoftongàssem monoftongàsseu monoftongàssim monoftongàssiu monoftongàvem monoftongàveu occ sept val v
monoptongar

monofòbia /mo.noˈfɔ.bi.a/ /mo.noˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
monofobia
Fòbia a la soledat.

monologar /mo.no.ɫoˈɣa/ /mo.no.ɫoˈɣaɾ/ /mu.nu.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) monolog monologa monologada monologades monologam monologant monologar monologara monologaran monologarem monologaren monologares monologareu monologaria monologarien monologaries monologarà monologaràs monologaré monologaríem monologaríeu monologassen monologasses monologassin monologassis monologat monologats monologau monologava monologaven monologaves monologo monologue monologuem monologuen monologues monologuessen monologuesses monologuessin monologuessis monologueu monologui monologuin monologuis monologués monologuéssem monologuésseu monologuéssim monologuéssiu monologuí monologà monologàrem monologàreu monologàs monologàssem monologàsseu monologàssim monologàssiu monologàvem monologàveu occ sept val v
monologar

mononeuropatia /mo.no.new.ɾo.paˈti.a/ /mo.no.nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /mu.nu.nəw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
mononeuropatía

monoparental /mo.no.pa.ɾenˈtaɫ/ /mo.no.pə.ɾənˈtaɫ/ /mu.nu.pə.ɾənˈtaɫ/ adj
monoparental

monoplà /mo.noˈpɫa/ /mu.nuˈpɫa/ n masc
monoplano

monopoli natural n masc
monopolio natural

monopolitzar /mo.no.po.ɫiˈd͡za/ /mo.no.po.ɫiˈza/ /mo.no.po.ɫiˈzaɾ/ /mu.nu.pu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) monopolitz monopolitza monopolitzada monopolitzades monopolitzam monopolitzant monopolitzar monopolitzara monopolitzaran monopolitzarem monopolitzaren monopolitzares monopolitzareu monopolitzaria monopolitzarien monopolitzaries monopolitzarà monopolitzaràs monopolitzaré monopolitzaríem monopolitzaríeu monopolitzassen monopolitzasses monopolitzassin monopolitzassis monopolitzat monopolitzats monopolitzau monopolitzava monopolitzaven monopolitzaves monopolitze monopolitzem monopolitzen monopolitzes monopolitzessen monopolitzesses monopolitzessin monopolitzessis monopolitzeu monopolitzi monopolitzin monopolitzis monopolitzo monopolitzà monopolitzàrem monopolitzàreu monopolitzàs monopolitzàssem monopolitzàsseu monopolitzàssim monopolitzàssiu monopolitzàvem monopolitzàveu monopolitzés monopolitzéssem monopolitzésseu monopolitzéssim monopolitzéssiu monopolitzí occ sept val v
monopolizar

monopòdic /mo.noˈpɔ.ðik/ /mu.nuˈpɔ.ðik/ adj masc
monopódico
Pertanyent o relatiu al monopodi.

monosexual /mo.no.sek.suˈaɫ/ /mo.no.sək.suˈaɫ/ /mu.nu.sək.suˈaɫ/ adj
monosexual

monosexualitat /mo.no.sek.su.a.ɫiˈtat/ /mo.no.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /mu.nu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
monosexualidad

monostable /mo.nosˈta.bɫe/ /mo.nosˈta.βɫe/ /mo.nosˈtab.bɫe/ /mo.nosˈtab.bɫə/ /mu.nusˈta.βɫə/ /mu.nusˈtab.bɫə/ adj
monoestable

monosèmia /mo.noˈsɛ.mi.a/ /mo.noˈsɛ.mi.ə/ /mu.nuˈsɛ.mi.ə/ n fem
monosemia

monosíl·lab /mo.noˈsi.ɫap/ /mo.noˈsiɫ.ɫap/ /mo.noˈsiɫ.ɫəp/ /mu.nuˈsi.ɫəp/ /mu.nuˈsiɫ.ɫəp/ adj masc
monosílabo
Que té una sola síl·laba.

monosíl·lab /mo.noˈsi.ɫap/ /mo.noˈsiɫ.ɫap/ /mo.noˈsiɫ.ɫəp/ /mu.nuˈsi.ɫəp/ /mu.nuˈsiɫ.ɫəp/ n masc
monosílabo
Mot que té una sola síl·laba.
Vers que de mètrica només té una síl·laba.

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
monstruo

monstruosament /mons.tɾuˌo.zaˈmen/ /mons.tɾuˌo.zaˈment/ /mons.tɾuˌo.zəˈment/ /muns.tɾuˌo.zəˈmen/ adv
monstruosamente

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
monzón

montblanquí /mom.bɫaŋˈki/ /mun.bɫəŋˈki/ montblanquins adj masc
montblanquino
Originari, pertanyent o relatiu a Montblanc (Conca de Barberà).

montblanquí /mom.bɫaŋˈki/ /mun.bɫəŋˈki/ n masc
montblanquino
Natural de Montblanc (Conca de Barberà).

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ adj masc
montenegrino
Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ n masc
montenegrino
Persona que habita o és originària de Montenegro.
Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

montgolfier /moŋ.ɡoɫ.fiˈe/ /moŋ.ɡoɫ.fiˈeɾ/ /muŋ.ɡuɫ.fiˈe/ n masc
montgolfier

monticle del llançador n masc
montículo del lanzador

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
monumento

monumental /mo.nu.menˈtaɫ/ /mo.nu.mənˈtaɫ/ /mu.nu.mənˈtaɫ/ adj
monumental

monumentalitat /mo.nu.men.ta.ɫiˈtat/ /mo.nu.mən.tə.ɫiˈtat/ /mu.nu.mən.tə.ɫiˈtat/ n fem
monumentalidad

monyeca /moˈɲe.ka/ /moˈɲə.cə/ /muˈɲɛ.kə/ n fem
muñeca
(col·loquial) canell

monyó /moˈɲo/ /muˈɲo/ n masc
muñón

monàrquicament /moˌnar.ki.kaˈmen/ /moˌnaɾ.ki.kaˈmen/ /moˌnaɾ.ki.kaˈment/ /moˌnaɾ.ki.kəˈment/ /muˌnar.ki.kəˈmen/ adv
monárquicamente

monàstic /moˈnas.tik/ /muˈnas.tik/ adj masc
monástico

monòlit /moˈnɔ.ɫit/ /muˈnɔ.ɫit/ n masc
monolito

monòtonament /moˌnɔ.to.naˈmen/ /moˌnɔ.to.naˈment/ /moˌnɔ.to.nəˈment/ /muˌnɔ.tu.nəˈmen/ adv
monótonamente

moquejar /mo.keˈd͡ʒa/ /mo.keˈd͡ʒaɾ/ /mo.keˈʒa/ /mo.kəˈd͡ʒa/ /mu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) moquege moquegem moquegen moqueges moquegessen moquegesses moquegessin moquegessis moquegeu moquegi moquegin moquegis moquegés moquegéssem moquegésseu moquegéssim moquegéssiu moquegí moqueig moqueja moquejada moquejades moquejam moquejant moquejar moquejara moquejaran moquejarem moquejaren moquejares moquejareu moquejaria moquejarien moquejaries moquejarà moquejaràs moquejaré moquejaríem moquejaríeu moquejassen moquejasses moquejassin moquejassis moquejat moquejats moquejau moquejava moquejaven moquejaves moquejo moquejà moquejàrem moquejàreu moquejàs moquejàssem moquejàsseu moquejàssim moquejàssiu moquejàvem moquejàveu occ sept val v
moquear

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
moral

moralitat n fem
moralidad

moralitzar /mo.ɾa.ɫiˈd͡za/ /mo.ɾa.ɫiˈza/ /mo.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /mo.ɾə.ɫiˈd͡za/ /mu.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) moralitz moralitza moralitzada moralitzades moralitzam moralitzant moralitzar moralitzara moralitzaran moralitzarem moralitzaren moralitzares moralitzareu moralitzaria moralitzarien moralitzaries moralitzarà moralitzaràs moralitzaré moralitzaríem moralitzaríeu moralitzassen moralitzasses moralitzassin moralitzassis moralitzat moralitzats moralitzau moralitzava moralitzaven moralitzaves moralitze moralitzem moralitzen moralitzes moralitzessen moralitzesses moralitzessin moralitzessis moralitzeu moralitzi moralitzin moralitzis moralitzo moralitzà moralitzàrem moralitzàreu moralitzàs moralitzàssem moralitzàsseu moralitzàssim moralitzàssiu moralitzàvem moralitzàveu moralitzés moralitzéssem moralitzésseu moralitzéssim moralitzéssiu moralitzí occ sept val v
moralizar

moralment /moˌɾaɫˈmen/ /moˌɾaɫˈment/ /muˌɾaɫˈmen/ adv
moralmente

morastell /mo.ɾasˈteʎ/ /mo.ɾəsˈteʎ/ /mu.ɾəsˈteʎ/ n masc
graciano

morat /moˈɾat/ /muˈɾat/ n masc
morado

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ adj masc
moravo
Relatiu o pertanyent a Moràvia.

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ n masc
moravo
Persona que habita o és originària de Moràvia.

morcar /morˈka/ /moɾˈka/ /moɾˈkaɾ/ /murˈka/ morca morcada morcades morcant morcar morcaran morcarem morcaren morcares morcareu morcaria morcarien morcaries morcarà morcaràs morcaré morcaríem morcaríeu morcat morcats morcava morcaven morcaves morco morcà morcàrem morcàreu morcàvem morcàveu morquem morquen morques morquessen morquesses morquessin morquessis morqueu morqui morquin morquis morqués morquéssem morquésseu morquéssim morquéssiu morquí sept v
morcar

mordant /morˈðˈan// /moɾˈðˈan// /moɾˈðˈant// /murˈðˈan// /murˈˈðan// n masc
mordiente

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
mordaza
Element emprat per impedir de parlar a algú.

mordaçment /morˌðazˈmen/ /moɾˌðazˈmen/ /moɾˌðazˈment/ /murˌdazˈmen/ /murˌðazˈmen/ adv
mordazmente

mordentar /mor.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈtaɾ/ /moɾ.ðənˈta/ /mur.dənˈta/ /mur.ðənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mordent mordenta mordentada mordentades mordentam mordentant mordentar mordentara mordentaran mordentarem mordentaren mordentares mordentareu mordentaria mordentarien mordentaries mordentarà mordentaràs mordentaré mordentaríem mordentaríeu mordentassen mordentasses mordentassin mordentassis mordentat mordentats mordentau mordentava mordentaven mordentaves mordente mordentem mordenten mordentes mordentessen mordentesses mordentessin mordentessis mordenteu mordenti mordentin mordentis mordento mordentà mordentàrem mordentàreu mordentàs mordentàssem mordentàsseu mordentàssim mordentàssiu mordentàvem mordentàveu mordentés mordentéssem mordentésseu mordentéssim mordentéssiu mordentí occ sept val v
morder

mordicar /mor.ðiˈka/ /moɾ.ðiˈka/ /moɾ.ðiˈkaɾ/ /mur.diˈka/ /mur.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mordic mordica mordicada mordicades mordicam mordicant mordicar mordicara mordicaran mordicarem mordicaren mordicares mordicareu mordicaria mordicarien mordicaries mordicarà mordicaràs mordicaré mordicaríem mordicaríeu mordicassen mordicasses mordicassin mordicassis mordicat mordicats mordicau mordicava mordicaven mordicaves mordico mordicà mordicàrem mordicàreu mordicàs mordicàssem mordicàsseu mordicàssim mordicàssiu mordicàvem mordicàveu mordique mordiquem mordiquen mordiques mordiquessen mordiquesses mordiquessin mordiquessis mordiqueu mordiqui mordiquin mordiquis mordiqués mordiquéssem mordiquésseu mordiquéssim mordiquéssiu mordiquí occ sept val v
mordicar

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ n fem
morena
(peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

morenot /mo.ɾeˈnɔt/ /mo.ɾəˈnɔt/ /mu.ɾəˈnɔt/ n masc
morena negra

morera /moˈɾe.ɾa/ /moˈɾe.ɾə/ /muˈɾe.ɾə/ n fem
morera

moresc /moˈɾesk/ /moˈɾəsk/ /muˈɾɛsk/ adj masc
moruno

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
morfema

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
morfina

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morfología

morfològicament /mor.foˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /moɾ.foˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /moɾ.foˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /moɾ.foˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /mur.fuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
morfológicamente

morfosi /moɾˈfɔ.si/ /murˈfɔ.si/ n fem
morfosis

morganàtic /moɾ.ɣaˈna.tik/ /mur.gəˈna.tik/ adj masc
morganático

moribund /mo.ɾiˈbunt/ /mo.ɾiˈβun/ /mu.ɾiˈbun/ /mu.ɾiˈβun/ adj masc
moribundo

morigerar /mo.ɾi.d͡ʒeˈɾa/ /mo.ɾi.d͡ʒeˈɾaɾ/ /mo.ɾi.ʒeˈɾa/ /mo.ɾi.ʒəˈɾa/ /mu.ɾi.ʒəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) moriger morigera morigerada morigerades morigeram morigerant morigerar morigerara morigeraran morigerarem morigeraren morigerares morigerareu morigeraria morigerarien morigeraries morigerarà morigeraràs morigeraré morigeraríem morigeraríeu morigerassen morigerasses morigerassin morigerassis morigerat morigerats morigerau morigerava morigeraven morigeraves morigere morigerem morigeren morigeres morigeressen morigeresses morigeressin morigeressis morigereu morigeri morigerin morigeris morigero morigerà morigeràrem morigeràreu morigeràs morigeràssem morigeràsseu morigeràssim morigeràssiu morigeràvem morigeràveu morigerés morigeréssem morigerésseu morigeréssim morigeréssiu morigerí occ sept val v
morigerar

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ alg bal mor mora moren mores mori moria morien mories moriguem morigueu morim morin morint morir morira moriran morirem moriren morires morireu moriria moririen moriries morirà moriràs moriré moriríem moriríeu moris morissen morisses morissin morissis moriu moro mors mort morta mortes morts morí moríem moríeu morírem moríreu morís moríssem morísseu moríssim moríssiu muir muira muiren muires muiri muirin muiris n-occ sept val v
morir fallecer
Deixar d'existir, cessar.

morisc /moˈɾisk/ /muˈɾisk/ adj masc
morisco
Relatiu als moros o als descendent dels mudèjars.

morisc /moˈɾisk/ /muˈɾisk/ n masc
morisco
Descendent cristianitzat dels mudèjars.

moro /ˈmɔ.ɾo/ /ˈmɔ.ɾu/ adj masc
moro
(popularment) Magribí, relatiu al nord d'Àfrica.

morralles /moˈra.ʎes/ /moˈra.ʎəs/ /muˈra.ʎəs/ n fem
bocado

morreig /moˈret͡ʃ/ /moˈrət͡ʃ/ /muˈrɛt͡ʃ/ n masc
morreo

morrejar /mo.reˈd͡ʒa/ /mo.reˈd͡ʒaɾ/ /mo.reˈʒa/ /mo.rəˈd͡ʒa/ /mu.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) morrege morregem morregen morreges morregessen morregesses morregessin morregessis morregeu morregi morregin morregis morregés morregéssem morregésseu morregéssim morregéssiu morregí morreig morreja morrejada morrejades morrejam morrejant morrejar morrejara morrejaran morrejarem morrejaren morrejares morrejareu morrejaria morrejarien morrejaries morrejarà morrejaràs morrejaré morrejaríem morrejaríeu morrejassen morrejasses morrejassin morrejassis morrejat morrejats morrejau morrejava morrejaven morrejaves morrejo morrejà morrejàrem morrejàreu morrejàs morrejàssem morrejàsseu morrejàssim morrejàssiu morrejàvem morrejàveu occ sept val v
mamujar
Beure agafant el broc amb el llavis com qui mama: beure a galet, beure a morro.
Mamar com si la criatura no tingués gana prenent i deixant repetidament el pit.
morrear
(col·loquial, també pronominal) Besar a algú a la boca persistentment.

morro /ˈmo.ro/ /ˈmo.ru/ n masc
morro
Part sortint de la cara dels animals.
(despectiu, central i nord-occidental) Llavi, especialment gros, inflat, brut.
Part anterior d’un vehicle.

morruda /moˈru.ða/ /moˈru.ðə/ /muˈru.ðə/ n fem
sargo picudo

morrut /moˈrut/ /muˈrut/ adj masc
hocicudo
De morro gros.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
morsa

morse /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.se/ n masc
morse

mort adj masc
muerto muerte
Que no viu.
fuera de juego muerto
(esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que no està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.

mort n fem
muerte
Fi de la vida.

mort sobtada n fem
muerte súbita
(golf) Sistema de desempat de determinades competicions consistent en l'eliminació successiva del perdedor de cada forat a mesura que es van jugant els diversos forats.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ n fem
mortadela

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ adj
mortal
Que pot morir.
Que pot matar, letal.

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ n neut
mortal

mortaldat /moɾ.taɫˈdat/ /mur.təɫˈdat/ n fem
motandad

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
mortalidad

mortalla /moɾˈta.ʎa/ /moɾˈta.ʎə/ /murˈta.jə/ /murˈta.ʎə/ n fem
mortaja

mortalment /morˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈment/ /murˌtaɫˈmen/ adv
mortalmente

morter /morˈte/ /moɾˈte/ /moɾˈteɾ/ /murˈte/ n masc
mortero

mortificar /mor.ti.fiˈka/ /moɾ.ti.fiˈka/ /moɾ.ti.fiˈkaɾ/ /mur.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mortific mortifica mortificada mortificades mortificam mortificant mortificar mortificara mortificaran mortificarem mortificaren mortificares mortificareu mortificaria mortificarien mortificaries mortificarà mortificaràs mortificaré mortificaríem mortificaríeu mortificassen mortificasses mortificassin mortificassis mortificat mortificats mortificau mortificava mortificaven mortificaves mortifico mortificà mortificàrem mortificàreu mortificàs mortificàssem mortificàsseu mortificàssim mortificàssiu mortificàvem mortificàveu mortifique mortifiquem mortifiquen mortifiques mortifiquessen mortifiquesses mortifiquessin mortifiquessis mortifiqueu mortifiqui mortifiquin mortifiquis mortifiqués mortifiquéssem mortifiquésseu mortifiquéssim mortifiquéssiu mortifiquí occ sept val v
mortificar
Llevar la vitalitat natural o disminuir el vigor o activitat d'alguna part del cos.
(també pronominal) Refrenar les passions castigant el cos i reprimint la voluntat.
Afligir, disgustar, causar pena o molèstia.

mortuori /moɾ.tuˈɔ.ɾi/ /mur.tuˈɔ.ɾi/ mortuòria adj masc
mortuorio

mortífer /moɾˈti.feɾ/ /moɾˈti.fəɾ/ /murˈti.fər/ adj masc
mortífero

morè /moˈɾe/ /moˈɾə/ /muˈɾɛ/ adj masc
moreno

mos /mos/ /mus/ /ˈmɔs/ n masc
mordisco
Porció de menjar que es pot posar a la boca.

mosca /ˈmos.kə/ n fem
mosca
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae
Sobrenom referit a l'avió rus Polikarpov I-16 des del bàndol republicà, altrament conegut com a "rata" pel bàndol contrari, utilitzat durant la guerra civil espanyola.
(billar) Cadascun dels punts marcats al feltre en què s'han de situar les boles al començament d'una partida i en certs moments del desenvolupament del joc.

moscat /mosˈkat/ /musˈkat/ adj masc
almizcleño

moscatell /mos.kaˈteʎ/ /mos.kəˈteʎ/ /mus.kəˈteʎ/ n masc
moscatel

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
moscovio

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ adj neut
moscovita
Relatiu o pertanyent a Moscou o a Moscòvia.

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ n neut
moscovita
Persona que habita o és originària de Moscou o a Moscòvia.

mosquejar /mos.keˈd͡ʒa/ /mos.keˈd͡ʒaɾ/ /mos.keˈʒa/ /mos.kəˈd͡ʒa/ /mus.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mosquege mosquegem mosquegen mosqueges mosquegessen mosquegesses mosquegessin mosquegessis mosquegeu mosquegi mosquegin mosquegis mosquegés mosquegéssem mosquegésseu mosquegéssim mosquegéssiu mosquegí mosqueig mosqueja mosquejada mosquejades mosquejam mosquejant mosquejar mosquejara mosquejaran mosquejarem mosquejaren mosquejares mosquejareu mosquejaria mosquejarien mosquejaries mosquejarà mosquejaràs mosquejaré mosquejaríem mosquejaríeu mosquejassen mosquejasses mosquejassin mosquejassis mosquejat mosquejats mosquejau mosquejava mosquejaven mosquejaves mosquejo mosquejà mosquejàrem mosquejàreu mosquejàs mosquejàssem mosquejàsseu mosquejàssim mosquejàssiu mosquejàvem mosquejàveu occ sept val v
mosquear
Espantar les mosques per a treure-se-les de sobre.

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
mosquete

mosquetada /mos.keˈta.ða/ /mos.kəˈta.ðə/ /mus.kəˈta.ðə/ n fem
mosquetazo

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
mosquito zancudo
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossa /ˈmɔ.sa/ /ˈmɔ.sɔ/ /ˈmɔ.sə/ n fem
muesca

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
mordisco mordedura
Acció i efecte de mossegar.
mordida
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegadeta /mo.se.ɣaˈðe.ta/ /mo.sə.ɣəˈðə.tə/ /mu.sə.ɣəˈðɛ.tə/ n fem
mordisquillo

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mosseg mossega mossegada mossegades mossegam mossegant mossegar mossegara mossegaran mossegarem mossegaren mossegares mossegareu mossegaria mossegarien mossegaries mossegarà mossegaràs mossegaré mossegaríem mossegaríeu mossegassen mossegasses mossegassin mossegassis mossegat mossegats mossegau mossegava mossegaven mossegaves mossego mossegue mosseguem mosseguen mossegues mosseguessen mosseguesses mosseguessin mosseguessis mossegueu mossegui mosseguin mosseguis mossegués mosseguéssem mosseguésseu mosseguéssim mosseguéssiu mosseguí mossegà mossegàrem mossegàreu mossegàs mossegàssem mossegàsseu mossegàssim mossegàssiu mossegàvem mossegàveu occ sept val v
morder
Clavar les dents en alguna cosa.
(figuradament) Dir mal d'algú.

mosso /ˈmo.so/ /ˈmo.su/ n masc
mozo
Persona que treballa tenint cura dels cavalls i de les quadres.

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ adj
mozárabe

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ n neut
mozárabe
Persona de religió cristiana durant la dominació andalusina.

mossèn /moˈsen/ /moˈsən/ /muˈsɛn/ n masc
padre

most /ˈmost/ n masc
mosto

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
mostaza

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
bigote

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
comadreja

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
amagar ostentar
Acció de mostrar.
muestras
Tros o petita quantitat d'un material, utilitzat per a analitzar-lo o determinar-ne les propietats o conèixer les seves qualitats. Testimoni, prova, senyal, indici, espècimen.
muestra
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.
Disseny, patró, model, exemple.
El cap de peça en les teles, panys i teixits.
Detenció que fa el gos quan veu la caça.
dibujo
El dibuix de les robes.
sueldo
En l'àmbit militar, paga dels soldats o soldada.
cierna dibujo muestra
Flor de les oliveres i de les vinyes.
hornija
Llenya per al forn.
artesón maña muestra
Feix de cànem o de lli de cert nombre de manolls.

mostra aleatòria n fem
muestra aleatoria

mostra estratificada n fem
muestra estratificada

mostrar /mosˈtɾa/ /mosˈtɾaɾ/ /musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mostr mostra mostrada mostrades mostram mostrant mostrar mostrara mostraran mostrarem mostraren mostrares mostrareu mostraria mostrarien mostraries mostrarà mostraràs mostraré mostraríem mostraríeu mostrassen mostrasses mostrassin mostrassis mostrat mostrats mostrau mostrava mostraven mostraves mostre mostrem mostren mostres mostressen mostresses mostressin mostressis mostreu mostri mostrin mostris mostro mostrà mostràrem mostràreu mostràs mostràssem mostràsseu mostràssim mostràssiu mostràvem mostràveu mostrés mostréssem mostrésseu mostréssim mostréssiu mostrí occ sept val v
mostrar

mostrari /mosˈtɾa.ɾi/ /musˈtɾa.ɾi/ n masc
muestrario

mostratge /mosˈtɾa.d͡ʒe/ /mosˈtɾa.d͡ʒə/ /musˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
muestreo

mostrejar /mos.tɾeˈd͡ʒa/ /mos.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /mos.tɾeˈʒa/ /mos.tɾəˈd͡ʒa/ /mus.tɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mostrege mostregem mostregen mostreges mostregessen mostregesses mostregessin mostregessis mostregeu mostregi mostregin mostregis mostregés mostregéssem mostregésseu mostregéssim mostregéssiu mostregí mostreig mostreja mostrejada mostrejades mostrejam mostrejant mostrejar mostrejara mostrejaran mostrejarem mostrejaren mostrejares mostrejareu mostrejaria mostrejarien mostrejaries mostrejarà mostrejaràs mostrejaré mostrejaríem mostrejaríeu mostrejassen mostrejasses mostrejassin mostrejassis mostrejat mostrejats mostrejau mostrejava mostrejaven mostrejaves mostrejo mostrejà mostrejàrem mostrejàreu mostrejàs mostrejàssem mostrejàsseu mostrejàssim mostrejàssiu mostrejàvem mostrejàveu occ val v
muestrear

mot n masc
palabra

mot hereditari n masc
palabra hereditaria

motejar /mo.teˈd͡ʒa/ /mo.teˈd͡ʒaɾ/ /mo.teˈʒa/ /mo.təˈd͡ʒa/ /mu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) motege motegem motegen moteges motegessen motegesses motegessin motegessis motegeu motegi motegin motegis motegés motegéssem motegésseu motegéssim motegéssiu motegí moteig moteja motejada motejades motejam motejant motejar motejara motejaran motejarem motejaren motejares motejareu motejaria motejarien motejaries motejarà motejaràs motejaré motejaríem motejaríeu motejassen motejasses motejassin motejassis motejat motejats motejau motejava motejaven motejaves motejo motejà motejàrem motejàreu motejàs motejàssem motejàsseu motejàssim motejàssiu motejàvem motejàveu occ sept val v
motejar
Censurar les accions d'algú amb renoms despectius o de menyspreu.
apodar
Posar motius o renoms.

motiu /muˈtiw/ n masc
motivo
Causa d'un fet.
mote
renom

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
motivación

motivació didàctica n fem
motivación didáctica

motivació extrínseca n fem
motivación extrínseca

motivació funcional n fem
motivación funcional

motivació integrativa n fem
motivación integradora

motivació intrínseca n fem
motivación intrínseca

motivadament /mo.tiˌva.ðaˈment/ /mo.tiˌva.ðəˈment/ /mo.tiˌβa.ðaˈmen/ /mu.tiˌva.ðəˈmen/ /mu.tiˌβa.ðəˈmen/ adv
motivadamente

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) motiu motiv motiva motivada motivades motivam motivant motivar motivara motivaran motivarem motivaren motivares motivareu motivaria motivarien motivaries motivarà motivaràs motivaré motivaríem motivaríeu motivassen motivasses motivassin motivassis motivat motivats motivau motivava motivaven motivaves motive motivem motiven motives motivessen motivesses motivessin motivessis motiveu motivi motivin motivis motivo motivà motivàrem motivàreu motivàs motivàssem motivàsseu motivàssim motivàssiu motivàvem motivàveu motivés motivéssem motivésseu motivéssim motivéssiu motiví occ sept val v
motivar

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
molde

motllurar /moɫ.ɫuˈɾa/ /moɫ.ɫuˈɾaɾ/ /moʎ.ʎuˈɾa/ /muɫ.ɫuˈɾa/ /muʎ.ʎuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) motllur motllura motllurada motllurades motlluram motllurant motllurar motllurara motlluraran motllurarem motlluraren motllurares motllurareu motlluraria motllurarien motlluraries motllurarà motlluraràs motlluraré motlluraríem motlluraríeu motllurassen motllurasses motllurassin motllurassis motllurat motllurats motllurau motllurava motlluraven motlluraves motllure motllurem motlluren motllures motlluressen motlluresses motlluressin motlluressis motllureu motlluri motllurin motlluris motlluro motllurà motlluràrem motlluràreu motlluràs motlluràssem motlluràsseu motlluràssim motlluràssiu motlluràvem motlluràveu motllurés motlluréssem motllurésseu motlluréssim motlluréssiu motllurí occ sept val v
moldurar

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
motocicleta

motociclisme /mo.to.siˈkɫiz.me/ /mo.to.siˈkɫiz.mə/ /mu.tu.siˈkɫiz.mə/ n masc
motociclismo

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ adj masc
motor
Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
motor
Màquina que genera un moviment.

motor d'inferències n masc
motor de inferencias

motor d'àudio n masc
motor de sonido

motor de joc n masc
motor de juego

motor gràfic n masc
motor gráfico

motoritzar /mo.to.ɾiˈd͡za/ /mo.to.ɾiˈza/ /mo.to.ɾiˈzaɾ/ /mu.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) motoritz motoritza motoritzada motoritzades motoritzam motoritzant motoritzar motoritzara motoritzaran motoritzarem motoritzaren motoritzares motoritzareu motoritzaria motoritzarien motoritzaries motoritzarà motoritzaràs motoritzaré motoritzaríem motoritzaríeu motoritzassen motoritzasses motoritzassin motoritzassis motoritzat motoritzats motoritzau motoritzava motoritzaven motoritzaves motoritze motoritzem motoritzen motoritzes motoritzessen motoritzesses motoritzessin motoritzessis motoritzeu motoritzi motoritzin motoritzis motoritzo motoritzà motoritzàrem motoritzàreu motoritzàs motoritzàssem motoritzàsseu motoritzàssim motoritzàssiu motoritzàvem motoritzàveu motoritzés motoritzéssem motoritzésseu motoritzéssim motoritzéssiu motoritzí occ sept val v
motorizar

motricitat n fem
motricidad

motricitat fina n fem
motricidad fina

motricitat global n fem
motricidad global

mots encreuats n masc
crucigrama

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
mochila

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
motín

moure /ˈmɔw.ɾe/ bal moc moem moeu moga moguda mogudes moguem moguen moguera mogueren mogueres mogues moguessen moguesses moguessin moguessis mogueu mogui moguin moguis mogut moguts mogué moguérem moguéreu mogués moguéssem moguésseu moguéssim moguéssiu moguí mou mouen mouran moure mourem moureu mouria mourien mouries mourà mouràs mouré mouríem mouríeu mous movem movent moveu movia movien movies movíem movíeu occ val v
mover
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
movimiento
Acció de moure.
Desplaçament.
Cadascuna de les parts d'una obra musical extensa.
Escola artística o ideològica.

moviment de renovació pedagògica n masc
movimiento de renovación pedagógica

moviment estudiantil n masc
movimiento estudiantil

moviment juvenil n masc
movimiento juvenil

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ adj masc
mozambiqueño
Relatiu o pertanyent al Moçambic.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ n masc
mozambiqueño
Persona que habita o és originària de Moçambic.

mridanga n masc
mrdanga

muda /ˈmu.ða/ /ˈmu.ðə/ n fem
muda
Roba que es posa conjuntament, especialment la interior.

mudança /muˈðan.sa/ n fem
mudanza

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mud muda mudada mudades mudam mudant mudar mudara mudaran mudarem mudaren mudares mudareu mudaria mudarien mudaries mudarà mudaràs mudaré mudaríem mudaríeu mudassen mudasses mudassin mudassis mudat mudats mudau mudava mudaven mudaves mude mudem muden mudes mudessen mudesses mudessin mudessis mudeu mudi mudin mudis mudo mudà mudàrem mudàreu mudàs mudàssem mudàsseu mudàssim mudàssiu mudàvem mudàveu mudés mudéssem mudésseu mudéssim mudéssiu mudí occ sept val v
mudar
Canviar-se de roba i millorar l'aspecte una persona.
Canviar de domicili.

mudesa /muˈðe.za/ /muˈðə.zə/ /muˈðɛ.zə/ n fem
mudez

muetzí /mu.eˈd͡zi/ /mu.əˈd͡zi/ n masc
muecín

mugic /muˈd͡ʒik/ /muˈʒik/ n masc
mujik

mugró n masc
pezón

muguet n masc
convalaria

mujada /muˈd͡ʒa.ða/ /muˈʒa.ða/ /muˈʒa.ðə/ n fem
mojada

mul /ˈmuɫ/ n masc
mulo

muladí /mu.ɫaˈði/ /mu.ɫəˈði/ n neut
muladí

mular /muˈɫa/ /muˈɫar/ /muˈɫaɾ/ adj
mular

mulat /muˈɫat/ n masc
muleto
mulato

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mull mulla mullada mullades mullam mullant mullar mullara mullaran mullarem mullaren mullares mullareu mullaria mullarien mullaries mullarà mullaràs mullaré mullaríem mullaríeu mullassen mullasses mullassin mullassis mullat mullats mullau mullava mullaven mullaves mulle mullem mullen mulles mullessen mullesses mullessin mullessis mulleu mulli mullin mullis mullo mullà mullàrem mullàreu mullàs mullàssem mullàsseu mullàssim mullàssiu mullàvem mullàveu mullés mulléssem mullésseu mulléssim mulléssiu mullí occ sept val v
mojar
Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
esposa

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
multa

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mult multa multada multades multam multant multar multara multaran multarem multaren multares multareu multaria multarien multaries multarà multaràs multaré multaríem multaríeu multassen multasses multassin multassis multat multats multau multava multaven multaves multe multem multen multes multessen multesses multessin multessis multeu multi multin multis multo multà multàrem multàreu multàs multàssem multàsseu multàssim multàssiu multàvem multàveu multés multéssem multésseu multéssim multéssiu multí occ sept val v
multar

multicel·lular /ˌmuɫ.ti.se.ɫuˈɫaɾ/ /ˌmuɫ.ti.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /ˌmuɫ.ti.sə.ɫuˈɫar/ /ˌmuɫ.ti.səɫ.ɫuˈɫar/ /ˌmuɫ.ti.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
multicelular

multicopiar /muɫ.ti.ko.piˈa/ /muɫ.ti.ko.piˈaɾ/ /muɫ.ti.ku.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) multicopia multicopiada multicopiades multicopiam multicopiant multicopiar multicopiara multicopiaran multicopiarem multicopiaren multicopiares multicopiareu multicopiaria multicopiarien multicopiaries multicopiarà multicopiaràs multicopiaré multicopiaríem multicopiaríeu multicopiassen multicopiasses multicopiassin multicopiassis multicopiat multicopiats multicopiau multicopiava multicopiaven multicopiaves multicopie multicopiem multicopien multicopies multicopiessen multicopiesses multicopiessin multicopiessis multicopieu multicopii multicopio multicopià multicopiàrem multicopiàreu multicopiàs multicopiàssem multicopiàsseu multicopiàssim multicopiàssiu multicopiàvem multicopiàveu multicopiés multicopiéssem multicopiésseu multicopiéssim multicopiéssiu multicopií multicopiï multicopiïn multicopiïs occ sept val v
multicopiar

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
multiculturalismo

multilingüe /muɫ.tiˈliŋ.gwe/ /muɫ.tiˈliŋ.gwə/ adj
multilingüe

multilingüisme /muɫ.ti.ɫiŋˈɡwiz.me/ /muɫ.ti.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
multilingüismo

multimèdia /muɫ.tiˈmɛ.ði.a/ /muɫ.tiˈmɛ.ði.ə/ multimèdia multimèdies adj
multimedia

multinacional /muɫ.ti.na.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.uˈnaɫ/ n fem
multinacional

multiplexar /muɫ.ti.pɫekˈsa/ /muɫ.ti.pɫekˈsaɾ/ /muɫ.ti.pɫəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) multiplex multiplexa multiplexada multiplexades multiplexam multiplexant multiplexar multiplexara multiplexaran multiplexarem multiplexaren multiplexares multiplexareu multiplexaria multiplexarien multiplexaries multiplexarà multiplexaràs multiplexaré multiplexaríem multiplexaríeu multiplexassen multiplexasses multiplexassin multiplexassis multiplexat multiplexats multiplexau multiplexava multiplexaven multiplexaves multiplexe multiplexem multiplexen multiplexes multiplexessen multiplexesses multiplexessin multiplexessis multiplexeu multiplexi multiplexin multiplexis multiplexo multiplexà multiplexàrem multiplexàreu multiplexàs multiplexàssem multiplexàsseu multiplexàssim multiplexàssiu multiplexàvem multiplexàveu multiplexés multiplexéssem multiplexésseu multiplexéssim multiplexéssiu multiplexí occ sept val v
multiplexar

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
multiplicación

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) multiplic multiplica multiplicada multiplicades multiplicam multiplicant multiplicar multiplicara multiplicaran multiplicarem multiplicaren multiplicares multiplicareu multiplicaria multiplicarien multiplicaries multiplicarà multiplicaràs multiplicaré multiplicaríem multiplicaríeu multiplicassen multiplicasses multiplicassin multiplicassis multiplicat multiplicats multiplicau multiplicava multiplicaven multiplicaves multiplico multiplicà multiplicàrem multiplicàreu multiplicàs multiplicàssem multiplicàsseu multiplicàssim multiplicàssiu multiplicàvem multiplicàveu multiplique multipliquem multipliquen multipliques multipliquessen multipliquesses multipliquessin multipliquessis multipliqueu multipliqui multipliquin multipliquis multipliqués multipliquéssem multipliquésseu multipliquéssim multipliquéssiu multipliquí occ sept val v
multiplicar

multiplicatiu /muɫ.ti.pɫi.kaˈtiw/ /muɫ.ti.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
multiplicativo

multipotencialitat n fem
multipotencialidad

multitud /muɫ.tiˈtut/ n fem
multitud

mundial /mun.diˈaɫ/ adj
mundial
Relatiu a tot el món.

mundial /mun.diˈaɫ/ n masc
mundial
Competició esportiva que enfronta a equips de diferents continents.

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ adv
mundialmente

mundificar /mun.di.fiˈka/ /mun.di.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mundific mundifica mundificada mundificades mundificam mundificant mundificar mundificara mundificaran mundificarem mundificaren mundificares mundificareu mundificaria mundificarien mundificaries mundificarà mundificaràs mundificaré mundificaríem mundificaríeu mundificassen mundificasses mundificassin mundificassis mundificat mundificats mundificau mundificava mundificaven mundificaves mundifico mundificà mundificàrem mundificàreu mundificàs mundificàssem mundificàsseu mundificàssim mundificàssiu mundificàvem mundificàveu mundifique mundifiquem mundifiquen mundifiques mundifiquessen mundifiquesses mundifiquessin mundifiquessis mundifiqueu mundifiqui mundifiquin mundifiquis mundifiqués mundifiquéssem mundifiquésseu mundifiquéssim mundifiquéssiu mundifiquí occ sept val v
mundificar

municionar /mu.ni.si.oˈna/ /mu.ni.si.oˈnaɾ/ /mu.ni.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) municion municiona municionada municionades municionam municionant municionar municionara municionaran municionarem municionaren municionares municionareu municionaria municionarien municionaries municionarà municionaràs municionaré municionaríem municionaríeu municionassen municionasses municionassin municionassis municionat municionats municionau municionava municionaven municionaves municione municionem municionen municiones municionessen municionesses municionessin municionessis municioneu municioni municionin municionis municiono municionà municionàrem municionàreu municionàs municionàssem municionàsseu municionàssim municionàssiu municionàvem municionàveu municionés municionéssem municionésseu municionéssim municionéssiu municioní occ sept val v
municionar

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ adj
municipal
Relatiu o pertanyent al municipi.

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ n neut
municipal
(informal) Membre d'un cos de policia local o guàrdia municipal.

municipalitzar /mu.ni.si.pa.ɫiˈd͡za/ /mu.ni.si.pa.ɫiˈza/ /mu.ni.si.pa.ɫiˈzaɾ/ /mu.ni.si.pə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) municipalitz municipalitza municipalitzada municipalitzades municipalitzam municipalitzant municipalitzar municipalitzara municipalitzaran municipalitzarem municipalitzaren municipalitzares municipalitzareu municipalitzaria municipalitzarien municipalitzaries municipalitzarà municipalitzaràs municipalitzaré municipalitzaríem municipalitzaríeu municipalitzassen municipalitzasses municipalitzassin municipalitzassis municipalitzat municipalitzats municipalitzau municipalitzava municipalitzaven municipalitzaves municipalitze municipalitzem municipalitzen municipalitzes municipalitzessen municipalitzesses municipalitzessin municipalitzessis municipalitzeu municipalitzi municipalitzin municipalitzis municipalitzo municipalitzà municipalitzàrem municipalitzàreu municipalitzàs municipalitzàssem municipalitzàsseu municipalitzàssim municipalitzàssiu municipalitzàvem municipalitzàveu municipalitzés municipalitzéssem municipalitzésseu municipalitzéssim municipalitzéssiu municipalitzí occ sept val v
municipalizar

municipi n masc
municipio

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
munición

muniquès /mu.niˈkəs/ /mu.niˈkɛs/ adj masc
muniqués
Relatiu o pertanyent a Munic.

muniquès /mu.niˈkəs/ /mu.niˈkɛs/ n masc
muniqués
Persona que habita o és originària de Munic.

munir /muˈni/ /muˈniɾ/ bal muneix muneixen muneixes muneixi muneixin muneixis muneixo munesc munesqui munesquin munesquis munia munida munides munien munies muniguem munigueu munim munint munir munira muniran munirem muniren munires munireu muniria munirien muniries munirà muniràs muniré muniríem muniríeu munisc munisca munisquen munisques munissen munisses munissin munissis munit munits muniu munix munixen munixes munixo muní muníem muníeu munírem muníreu munís muníssem munísseu muníssim muníssiu n-occ occ sept val v
municionar

munió /mu.niˈo/ n fem
multitud

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ n masc
montón
(per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntacàrregues /mun.taˈka.re.ɣes/ /mun.təˈka.rə.ɣəs/ n masc
montacargas

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
montaña monte

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
montañoso

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) munt munta muntada muntades muntam muntant muntar muntara muntaran muntarem muntaren muntares muntareu muntaria muntarien muntaries muntarà muntaràs muntaré muntaríem muntaríeu muntassen muntasses muntassin muntassis muntat muntats muntau muntava muntaven muntaves munte muntem munten muntes muntessen muntesses muntessin muntessis munteu munti muntin muntis munto muntà muntàrem muntàreu muntàs muntàssem muntàsseu muntàssim muntàssiu muntàvem muntàveu muntés muntéssem muntésseu muntéssim muntéssiu muntí occ sept val v
montar
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Armar, acoblar les parts d’un objecte.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

muntera adj fem
montera
Relativa o pertanyent a la munteria o cacera.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ alg bal muny munya munyen munyes munyi munyia munyida munyides munyien munyies munyiguem munyigueu munyim munyin munyint munyir munyira munyiran munyirem munyiren munyires munyireu munyiria munyirien munyiries munyirà munyiràs munyiré munyiríem munyiríeu munyis munyissen munyisses munyissin munyissis munyit munyits munyiu munyo munys munyí munyíem munyíeu munyírem munyíreu munyís munyíssem munyísseu munyíssim munyíssiu occ sept val v
ordeñar

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
muro
Paret gruixuda.

murada /muˈɾa.ða/ /muˈɾa.ðə/ n fem
amurada
(nàutica) Costat interior d'una embarcació.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
muralla
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.
(pilota valenciana) Cadascuna de les dues parets laterals d'un trinquet de pilota valenciana.

muralla de l'escala n fem
muralla de la escalera

murcià adj masc
murciano

murga /ˈmur.ɡə/ /ˈmuɾ.ɣa/ n fem
murga
Cosa molesta de suportar.

murgonar /mur.ɡuˈna/ /mur.ɣoˈna/ /mur.ɣuˈna/ /muɾ.ɣoˈna/ /muɾ.ɣoˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) murgon murgona murgonada murgonades murgonam murgonant murgonar murgonara murgonaran murgonarem murgonaren murgonares murgonareu murgonaria murgonarien murgonaries murgonarà murgonaràs murgonaré murgonaríem murgonaríeu murgonassen murgonasses murgonassin murgonassis murgonat murgonats murgonau murgonava murgonaven murgonaves murgone murgonem murgonen murgones murgonessen murgonesses murgonessin murgonessis murgoneu murgoni murgonin murgonis murgono murgonà murgonàrem murgonàreu murgonàs murgonàssem murgonàsseu murgonàssim murgonàssiu murgonàvem murgonàveu murgonés murgonéssem murgonésseu murgonéssim murgonéssiu murgoní occ sept val v
amugronar

murmurar /mur.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) murmur murmura murmurada murmurades murmuram murmurant murmurar murmurara murmuraran murmurarem murmuraren murmurares murmurareu murmuraria murmurarien murmuraries murmurarà murmuraràs murmuraré murmuraríem murmuraríeu murmurassen murmurasses murmurassin murmurassis murmurat murmurats murmurau murmurava murmuraven murmuraves murmure murmurem murmuren murmures murmuressen murmuresses murmuressin murmuressis murmureu murmuri murmurin murmuris murmuro murmurà murmuràrem murmuràreu murmuràs murmuràssem murmuràsseu murmuràssim murmuràssiu murmuràvem murmuràveu murmurés murmuréssem murmurésseu murmuréssim murmuréssiu murmurí occ sept val v
murmurar

murmurejar /mur.mu.ɾeˈʒa/ /mur.mu.ɾəˈʒa/ /muɾ.mu.ɾeˈd͡ʒa/ /muɾ.mu.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /muɾ.mu.ɾəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) murmurege murmuregem murmuregen murmureges murmuregessen murmuregesses murmuregessin murmuregessis murmuregeu murmuregi murmuregin murmuregis murmuregés murmuregéssem murmuregésseu murmuregéssim murmuregéssiu murmuregí murmureig murmureja murmurejada murmurejades murmurejam murmurejant murmurejar murmurejara murmurejaran murmurejarem murmurejaren murmurejares murmurejareu murmurejaria murmurejarien murmurejaries murmurejarà murmurejaràs murmurejaré murmurejaríem murmurejaríeu murmurejassen murmurejasses murmurejassin murmurejassis murmurejat murmurejats murmurejau murmurejava murmurejaven murmurejaves murmurejo murmurejà murmurejàrem murmurejàreu murmurejàs murmurejàssem murmurejàsseu murmurejàssim murmurejàssiu murmurejàvem murmurejàveu occ sept val v
murmurar

murmuri /murˈmu.ɾi/ n masc
murmullo

murri /ˈmu.ri/ múrria adj masc
ganforro
Esquerp, taciturn, melancòlic, sorrut.

murriejar /mu.ri.eˈd͡ʒa/ /mu.ri.eˈd͡ʒaɾ/ /mu.ri.eˈʒa/ /mu.ri.əˈd͡ʒa/ /mu.ri.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) murriege murriegem murriegen murrieges murriegessen murriegesses murriegessin murriegessis murriegeu murriegi murriegin murriegis murriegés murriegéssem murriegésseu murriegéssim murriegéssiu murriegí murrieig murrieja murriejada murriejades murriejam murriejant murriejar murriejara murriejaran murriejarem murriejaren murriejares murriejareu murriejaria murriejarien murriejaries murriejarà murriejaràs murriejaré murriejaríem murriejaríeu murriejassen murriejasses murriejassin murriejassis murriejat murriejats murriejau murriejava murriejaven murriejaves murriejo murriejà murriejàrem murriejàreu murriejàs murriejàssem murriejàsseu murriejàssim murriejàssiu murriejàvem murriejàveu occ sept val v
pillear

murta /ˈmur.tə/ /ˈmuɾ.ta/ n fem
arrayán

murí adj masc
múrido

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
musa

musar /muˈza/ /muˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mus musa musada musades musam musant musar musara musaran musarem musaren musares musareu musaria musarien musaries musarà musaràs musaré musaríem musaríeu musassen musasses musassin musassis musat musats musau musava musaven musaves muse musem musen muses musessen musesses musessin musessis museu musi musin musis muso musà musàrem musàreu musàs musàssem musàsseu musàssim musàssiu musàvem musàveu musés muséssem musésseu muséssim muséssiu musí occ sept val v
musar

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
mejillón

muscular /mus.kuˈɫar/ adj
muscular

musculatura /mus.ku.ɫaˈtu.ɾa/ /mus.ku.ɫəˈtu.ɾə/ n fem
musculatura

musell n masc
hocico

museu /muˈzew/ n masc
museo
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

museu escolar n masc
museo escolar

museístic /mu.zeˈis.tik/ /mu.zəˈis.tik/ adj masc
museístico

museïtzar /mu.ze.iˈd͡za/ /mu.ze.iˈza/ /mu.ze.iˈzaɾ/ /mu.zə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) museïtz museïtza museïtzada museïtzades museïtzam museïtzant museïtzar museïtzara museïtzaran museïtzarem museïtzaren museïtzares museïtzareu museïtzaria museïtzarien museïtzaries museïtzarà museïtzaràs museïtzaré museïtzaríem museïtzaríeu museïtzassen museïtzasses museïtzassin museïtzassis museïtzat museïtzats museïtzau museïtzava museïtzaven museïtzaves museïtze museïtzem museïtzen museïtzes museïtzessen museïtzesses museïtzessin museïtzessis museïtzeu museïtzi museïtzin museïtzis museïtzo museïtzà museïtzàrem museïtzàreu museïtzàs museïtzàssem museïtzàsseu museïtzàssim museïtzàssiu museïtzàvem museïtzàveu museïtzés museïtzéssem museïtzésseu museïtzéssim museïtzéssiu museïtzí occ sept val v
musealizar

musical adj
musical
Relacionat amb la música.

musical n masc
musical
Espectacle teatral amb música i cançons.

musicalitat /mu.zi.ka.ɫiˈtat/ /mu.zi.kə.ɫiˈtat/ n fem
musicalidad

musicar /mu.ziˈka/ /mu.ziˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) music musica musicada musicades musicam musicant musicar musicara musicaran musicarem musicaren musicares musicareu musicaria musicarien musicaries musicarà musicaràs musicaré musicaríem musicaríeu musicassen musicasses musicassin musicassis musicat musicats musicau musicava musicaven musicaves musico musicà musicàrem musicàreu musicàs musicàssem musicàsseu musicàssim musicàssiu musicàvem musicàveu musique musiquem musiquen musiques musiquessen musiquesses musiquessin musiquessis musiqueu musiqui musiquin musiquis musiqués musiquéssem musiquésseu musiquéssim musiquéssiu musiquí occ sept val v
musicar

musicoteràpia /ˌmu.zi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌmu.zi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌmu.zi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
musicoterapia

mussitar /mu.siˈta/ /mu.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mussit mussita mussitada mussitades mussitam mussitant mussitar mussitara mussitaran mussitarem mussitaren mussitares mussitareu mussitaria mussitarien mussitaries mussitarà mussitaràs mussitaré mussitaríem mussitaríeu mussitassen mussitasses mussitassin mussitassis mussitat mussitats mussitau mussitava mussitaven mussitaves mussite mussitem mussiten mussites mussitessen mussitesses mussitessin mussitessis mussiteu mussiti mussitin mussitis mussito mussità mussitàrem mussitàreu mussitàs mussitàssem mussitàsseu mussitàssim mussitàssiu mussitàvem mussitàveu mussités mussitéssem mussitésseu mussitéssim mussitéssiu mussití occ sept val v
musitar

mussol n masc
mochuelo
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).
orzuelo
Furóncol amb forma de gra d’ordi que surt a la vora de la parpella.

mussola /muˈsɔ.ɫa/ /muˈsɔ.ɫɔ/ /muˈsɔ.ɫə/ n fem
musola
Gènere de taurons de la família dels triàquids (Mustelus).
musola pundiada
Espècie de tauró de cos allargat i cap curt amb musell cònic i dents petites (Mustelus punctulatus).

mussola pintada n fem
caella

mussola vera n fem
bocablanca

mussolina /mu.soˈɫi.na/ /mu.soˈɫi.nə/ /mu.suˈɫi.nə/ n fem
muselina

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
musulmán
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
musulmán
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
mudo

mutilar /mu.tiˈɫa/ /mu.tiˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mutil mutila mutilada mutilades mutilam mutilant mutilar mutilara mutilaran mutilarem mutilaren mutilares mutilareu mutilaria mutilarien mutilaries mutilarà mutilaràs mutilaré mutilaríem mutilaríeu mutilassen mutilasses mutilassin mutilassis mutilat mutilats mutilau mutilava mutilaven mutilaves mutile mutilem mutilen mutiles mutilessen mutilesses mutilessin mutilessis mutileu mutili mutilin mutilis mutilo mutilà mutilàrem mutilàreu mutilàs mutilàssem mutilàsseu mutilàssim mutilàssiu mutilàvem mutilàveu mutilés mutiléssem mutilésseu mutiléssim mutiléssiu mutilí occ sept val v
mutilar

mutis /ˈmu.tis/ Interjection
mutis

mutisme /muˈtiz.me/ /muˈtiz.mə/ n masc
mutismo

muó n masc
muón muon

mà n fem
mano
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es disputen colpejant la pilota directament amb la mà.

mà a mà n masc
handoff

mà de la pala n fem
mano de la raqueta

mà de paper n fem
mano

mà individual n fem
mano individual

mà involuntària n fem
mano involuntaria

mà lliure n fem
mano libre

mà per parelles n fem
mano parejas

mà-llarg /ˌmaˈʎark/ adj masc
manilargo

màcula /ˈma.ku.ɫa/ /ˈma.ku.ɫə/ n fem
mácula

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
magia

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
mágico

màgicament /ˌma.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌma.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌma.ʒi.kaˈmen/ /ˌma.ʒi.kəˈmen/ /ˌma.ʒi.kəˈment/ adv
mágicamente

màmia /ˈma.mi.a/ /ˈma.mi.ə/ n fem
mamía

màndorla /ˈman.doɾ.ɫa/ /ˈman.doɾ.ɫə/ /ˈman.dur.ɫə/ n fem
mandorla

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
mango
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.
navaja
Mol·lusc bivalve en forma de tub lleugerament recte (Solen marginatus).

mànec anatòmic n masc
mango anatómico

mànec còncau n masc
mango cóncavo

mànec cònic n masc
mango cónico

mànec japonès n masc
mango japonés

mànec recte n masc
mango recto

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
manguera
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
manga
Tornado format sobre la superfície de l'aigua.
Part d'una competició.

màniga n fem
manga

màquia /ˈma.ki.a/ /ˈma.ki.ə/ n fem
maquia

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
máquina

màquina d'afaitar n fem
máquina de afeitar

màquina de cosir n fem
máquina de coser

màquina de plantar n fem
máquina plantadora

màquina de polir n fem
máquina de pulir hielo

màquina recreativa n fem
arcade

màrfega /ˈmar.fə.ɣə/ /ˈmaɾ.fe.ɣa/ n fem
jergón
Espècie de sac gran amb un forat al mig que, ple de palla o espart, serveix de matalàs.
Persona grossa, pesada i tosca.
esterilla
Estora que sol ser d'escuma de poliuretà, o potser inflable, utilitzat com aïllant en els bivacs o en sessions de gimnàstica, per tal d'aïllar-se del terra.

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ n masc
mercadotecnia

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
mártir

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
máscara
Careta per amagar o cobrir el rostre.
disfraz
Disfressa, vestit per a disfressar-se, persona tràgica.

màster /ˈmas.teɾ/ /ˈmas.tər/ n masc
estudios de máster

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
mástil

màxim /ˈmak.sim/ adj masc
máximo

màxim golejador n masc
máximo goleador

màxima /ˈmak.si.ma/ n masc
máxima

mèdic adj masc
médico
Que té relació amb la medicina.

mèdic n masc
medo
Llengua de l’antiga Mèdia.

mèrit /ˈmɛ.ɾit/ n masc
mérito

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
método

mètode Agazzi n masc
método Agazzi

mètode Decroly n masc
método Decroly

mètode Kumon n masc
método Kumon

mètode Montessori n masc
método Montessori

mètode actiu n masc
método activo

mètode analític n masc
método analítico

mètode audiolingual n masc
método audiolingual

mètode audiovisual n masc
método audiovisual

mètode biogràfic n masc
método biográfico

mètode comparatiu n masc
método comparativo

mètode de casos n masc
método de casos

mètode de projectes n masc
método de proyectos

mètode deductiu n masc
método deductivo

mètode eclèctic n masc
método ecléctico

mètode experimental n masc
método experimental

mètode fenomenològic n masc
método fenomenológico

mètode heurístic n masc
método heurístico

mètode inductiu n masc
método inductivo

mètode intuïtiu n masc
método intuitivo

mètode natural n masc
método Freinet

mètode prospectiu n masc
método prospectivo

mètode quasiexperimental n masc
método cuasi-experimental

mètode sintètic n masc
método sintético

mèu /ˈmɛw/ Interjection
miau

més adv
más
Diferència comparativa per excés.

més n masc
más
(aritmètica) El signe + usat per l'operació d'addició i per indicar els nombres positius.

més content que un gínjol adj
muy vivo

més-dient /ˌmez.diˈen/ /ˌmez.ðiˈen/ /ˌmez.ðiˈent/ n neut
rematante

més-enllà /ˌme.zeɲˈʎa/ /ˌme.zəɲˈʎa/ n masc
ultratumba

mínim /ˈmi.nim/ adj masc
mínimo

místic /ˈmis.tik/ adj masc
místico

mística /ˈmis.ti.ka/ /ˈmis.ti.kə/ n fem
mística

mític /ˈmi.tik/ adj masc
mítico

míticament /ˌmi.ti.kaˈmen/ /ˌmi.ti.kaˈment/ /ˌmi.ti.kəˈmen/ /ˌmi.ti.kəˈment/ adv
miticamente

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
móvil
Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ n masc
módem

mòdul n masc
módulo

mòdul professional n masc
módulo profesional

mòllera /ˈmɔ.ʎe.ɾa/ /ˈmɔ.ʎə.ɾə/ n fem
barbada
Peix de la família dels glàdids, de fons fangosos, de color marró rosaci clar i de carn apreciada (Trisopterus minutus capelanus).

mòllera morenella n fem
mollera moranella

mòllera pigada n fem
alfaneca

mòllera roquera n fem
brotola de roca
Peix de la família dels gàdids amb aletes ventrals formades per dos radis molt allargats que s'estenen fins a l'origen de l'aleta anal (Phycis phycis).

mòlta /ˈmɔɫ.ta/ /ˈmɔɫ.tə/ n fem
molienda

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
momia

mòrid /ˈmɔ.ɾit/ n masc
mora

món n masc
mundo
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

món persistent n masc
mundo persistente

món virtual n masc
mundo virtual

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
mora
Fruit de la morera.
Fruit de l’esbarzer.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
múltiple
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
múltiplo múltiple
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
múltiplo múltiple
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múl·ligan n masc
mulligan

múscul n masc
músculo

músic /ˈmu.zik/ n masc
músico

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
música
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

mústic /ˈmus.tik/ mústiga adj masc
mustio

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
arándano

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
nacional

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
nacionalismo

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ adj
nacionalista
Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ n neut
nacionalista
Partidari del nacionalisme.

nacionalitzar /na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /na.si.o.na.ɫiˈza/ /na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nacionalitz nacionalitza nacionalitzada nacionalitzades nacionalitzam nacionalitzant nacionalitzar nacionalitzara nacionalitzaran nacionalitzarem nacionalitzaren nacionalitzares nacionalitzareu nacionalitzaria nacionalitzarien nacionalitzaries nacionalitzarà nacionalitzaràs nacionalitzaré nacionalitzaríem nacionalitzaríeu nacionalitzassen nacionalitzasses nacionalitzassin nacionalitzassis nacionalitzat nacionalitzats nacionalitzau nacionalitzava nacionalitzaven nacionalitzaves nacionalitze nacionalitzem nacionalitzen nacionalitzes nacionalitzessen nacionalitzesses nacionalitzessin nacionalitzessis nacionalitzeu nacionalitzi nacionalitzin nacionalitzis nacionalitzo nacionalitzà nacionalitzàrem nacionalitzàreu nacionalitzàs nacionalitzàssem nacionalitzàsseu nacionalitzàssim nacionalitzàssiu nacionalitzàvem nacionalitzàveu nacionalitzés nacionalitzéssem nacionalitzésseu nacionalitzéssim nacionalitzéssiu nacionalitzí occ sept val v
nacionalizar

nacionalment /na.si.oˌnaɫˈmen/ /na.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
nacionalmente

nació /na.siˈo/ n fem
nación
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).
Per extensió, organització política d'una comunitat amb identitat nacional (amb diferents graus d'autonomia política possibles).
Per extensió, territori on la majoria de població comparteix un sentiment d'identitat nacional.

nacra /ˈna.kɾa/ /ˈna.kɾə/ n fem
nácara

nacrat /naˈkɾat/ /nəˈkɾat/ adj masc
nacarado

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
nácar

nadal /naˈɾaɫ/ /nəˈðaɫ/ /nəˈðaɫ/ n masc
Navidades
Període al voltant de la festivitat de Nadal.

nadala /naˈða.ɫa/ /nəˈða.ɫə/ n fem
villancico

nadalejar /na.ða.ɫeˈd͡ʒa/ /na.ða.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /na.ða.ɫeˈʒa/ /nə.ðə.ɫəˈd͡ʒa/ /nə.ðə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nadalege nadalegem nadalegen nadaleges nadalegessen nadalegesses nadalegessin nadalegessis nadalegeu nadalegi nadalegin nadalegis nadalegés nadalegéssem nadalegésseu nadalegéssim nadalegéssiu nadalegí nadaleig nadaleja nadalejada nadalejades nadalejam nadalejant nadalejar nadalejara nadalejaran nadalejarem nadalejaren nadalejares nadalejareu nadalejaria nadalejarien nadalejaries nadalejarà nadalejaràs nadalejaré nadalejaríem nadalejaríeu nadalejassen nadalejasses nadalejassin nadalejassis nadalejat nadalejats nadalejau nadalejava nadalejaven nadalejaves nadalejo nadalejà nadalejàrem nadalejàreu nadalejàs nadalejàssem nadalejàsseu nadalejàssim nadalejàssiu nadalejàvem nadalejàveu occ val v
navidear

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
navideño

nadalencament /na.ðaˌɫeŋ.kaˈmen/ /na.ðaˌɫeŋ.kaˈment/ /nə.ðəˌɫəŋ.kəˈment/ /nə.ðəˌɫɛŋ.kəˈmen/ adv
navideñamente

nadalitzar /na.ða.ɫiˈd͡za/ /na.ða.ɫiˈza/ /na.ða.ɫiˈzaɾ/ /nə.ðə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nadalitz nadalitza nadalitzada nadalitzades nadalitzam nadalitzant nadalitzar nadalitzara nadalitzaran nadalitzarem nadalitzaren nadalitzares nadalitzareu nadalitzaria nadalitzarien nadalitzaries nadalitzarà nadalitzaràs nadalitzaré nadalitzaríem nadalitzaríeu nadalitzassen nadalitzasses nadalitzassin nadalitzassis nadalitzat nadalitzats nadalitzau nadalitzava nadalitzaven nadalitzaves nadalitze nadalitzem nadalitzen nadalitzes nadalitzessen nadalitzesses nadalitzessin nadalitzessis nadalitzeu nadalitzi nadalitzin nadalitzis nadalitzo nadalitzà nadalitzàrem nadalitzàreu nadalitzàs nadalitzàssem nadalitzàsseu nadalitzàssim nadalitzàssiu nadalitzàvem nadalitzàveu nadalitzés nadalitzéssem nadalitzésseu nadalitzéssim nadalitzéssiu nadalitzí occ val v
navideñizar

nadiu /naˈðiw/ /nəˈðiw/ nadiua adj masc
oriundo

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
bebé

nafrar /naˈfɾa/ /naˈfɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nafr nafra nafrada nafrades nafram nafrant nafrar nafrara nafraran nafrarem nafraren nafrares nafrareu nafraria nafrarien nafraries nafrarà nafraràs nafraré nafraríem nafraríeu nafrassen nafrasses nafrassin nafrassis nafrat nafrats nafrau nafrava nafraven nafraves nafre nafrem nafren nafres nafressen nafresses nafressin nafressis nafreu nafri nafrin nafris nafro nafrà nafràrem nafràreu nafràs nafràssem nafràsseu nafràssim nafràssiu nafràvem nafràveu nafrés nafréssem nafrésseu nafréssim nafréssiu nafrí occ sept val v
llagar
Ulcerar la pell.

nahua /naˈu.a/ /nəˈu.ə/ n neut
náhuatl
Individu amerindi de l'altiplà central de Mèxic i part de l'Amèrica Central.
(invariable) Grup de llengües de la família utoasteca parlades principalment al centre de Mèxic i antigament a bona part de Mesoamèrica.

naixement n masc
nacimiento

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ adj masc
namibio
Relatiu o pertanyent a Namíbia.

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ n masc
namibio namibia
Persona que habita o és originària de Namíbia.

nan /ˈnan/ adj
enano

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ n fem
nansa nasa
Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

naos /ˈna.os/ n masc
naos

nap n masc
nabo
Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

nap-buf /ˌnabˈbuf/ n masc
pitufo

napoleònic /na.po.ɫeˈɔ.nik/ /nə.po.ɫeˈɔ.nik/ /nə.pu.ɫeˈɔ.nik/ adj masc
napoleónico
Relatiu o pertanyent a algun dels emperadors francesos anomenats Napoleó o a la seva època, en especial Napoleó I.

napoleònic /na.po.ɫeˈɔ.nik/ /nə.po.ɫeˈɔ.nik/ /nə.pu.ɫeˈɔ.nik/ n masc
napoleónico
Seguidor d'algun dels emperadors francesos anomenats Napoleó, de la seva política o dels seus hereus, en especial Napoleó I.

napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ n masc
napoleón
Moneda d'or francesa utilitzada en l'època de Napoleó I que tenia el valor de vint francs i que va substituir el lluís de l'època borbònica, assumint el mateix valor.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
napolitano
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
napolitano
Persona que habita o és originària de Nàpols.

narbonès /naɾ.boˈnes/ /nər.buˈnɛs/ /nəɾ.boˈnəs/ adj masc
narbonés
Relatiu o pertanyent a Narbona.

narbonès /naɾ.boˈnes/ /nər.buˈnɛs/ /nəɾ.boˈnəs/ n masc
narbonés
Persona que habita o és originària de Narbona.

narcopís /naɾ.koˈpis/ /nər.kuˈpis/ /nəɾ.koˈpis/ n masc
narcopiso

narcotitzar /nar.ko.tiˈd͡za/ /naɾ.ko.tiˈza/ /naɾ.ko.tiˈzaɾ/ /nər.ku.tiˈd͡za/ /nəɾ.ko.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) narcotitz narcotitza narcotitzada narcotitzades narcotitzam narcotitzant narcotitzar narcotitzara narcotitzaran narcotitzarem narcotitzaren narcotitzares narcotitzareu narcotitzaria narcotitzarien narcotitzaries narcotitzarà narcotitzaràs narcotitzaré narcotitzaríem narcotitzaríeu narcotitzassen narcotitzasses narcotitzassin narcotitzassis narcotitzat narcotitzats narcotitzau narcotitzava narcotitzaven narcotitzaves narcotitze narcotitzem narcotitzen narcotitzes narcotitzessen narcotitzesses narcotitzessin narcotitzessis narcotitzeu narcotitzi narcotitzin narcotitzis narcotitzo narcotitzà narcotitzàrem narcotitzàreu narcotitzàs narcotitzàssem narcotitzàsseu narcotitzàssim narcotitzàssiu narcotitzàvem narcotitzàveu narcotitzés narcotitzéssem narcotitzésseu narcotitzéssim narcotitzéssiu narcotitzí occ sept val v
narcotizar

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
narina

narració /na.ra.siˈo/ /nə.rə.siˈo/ n fem
narración

narrar /naˈra/ /naˈraɾ/ /nəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) narr narra narrada narrades narram narrant narrar narrara narraran narrarem narraren narrares narrareu narraria narrarien narraries narrarà narraràs narraré narraríem narraríeu narrassen narrasses narrassin narrassis narrat narrats narrau narrava narraven narraves narre narrem narren narres narressen narresses narressin narressis narreu narri narrin narris narro narrà narràrem narràreu narràs narràssem narràsseu narràssim narràssiu narràvem narràveu narrés narréssem narrésseu narréssim narréssiu narrí occ sept val v
narrar

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
narval

nas n masc
nariz
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nasalitzar /na.za.ɫiˈd͡za/ /na.za.ɫiˈza/ /na.za.ɫiˈzaɾ/ /nə.zə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nasalitz nasalitza nasalitzada nasalitzades nasalitzam nasalitzant nasalitzar nasalitzara nasalitzaran nasalitzarem nasalitzaren nasalitzares nasalitzareu nasalitzaria nasalitzarien nasalitzaries nasalitzarà nasalitzaràs nasalitzaré nasalitzaríem nasalitzaríeu nasalitzassen nasalitzasses nasalitzassin nasalitzassis nasalitzat nasalitzats nasalitzau nasalitzava nasalitzaven nasalitzaves nasalitze nasalitzem nasalitzen nasalitzes nasalitzessen nasalitzesses nasalitzessin nasalitzessis nasalitzeu nasalitzi nasalitzin nasalitzis nasalitzo nasalitzà nasalitzàrem nasalitzàreu nasalitzàs nasalitzàssem nasalitzàsseu nasalitzàssim nasalitzàssiu nasalitzàvem nasalitzàveu nasalitzés nasalitzéssem nasalitzésseu nasalitzéssim nasalitzéssiu nasalitzí occ sept val v
nasalizar

nata /ˈna.tə/ n fem
nata superficial de la leche
Crosta que es forma a la superfície de la llet quan es bull.
nata
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
natación

natal /naˈtaɫ/ /nəˈtaɫ/ adj
natal

natalici /na.taˈɫi.si/ /nə.təˈɫi.si/ n masc
natalicio

natilla /naˈti.ʎa/ /nəˈti.ʎə/ n fem
natillas
(plural) Crema dolça feta amb llet, ous i sucre.

natiu /naˈtiw/ /nəˈtiw/ adj masc
nativo

nativament /naˌti.vaˈment/ /naˌti.βaˈmen/ /nəˌti.vəˈmen/ /nəˌti.vəˈment/ /nəˌti.βəˈmen/ adv
nativamente

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
nalga

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
naturaleza
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natura morta n fem
naturaleza muerta

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
natural
Relatiu a la natura.
Originari.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ n masc
natural

naturalisme pedagògic n masc
naturalismo pedagógico

naturalitzar /na.tu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /na.tu.ɾa.ɫiˈza/ /na.tu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /nə.tu.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naturalitz naturalitza naturalitzada naturalitzades naturalitzam naturalitzant naturalitzar naturalitzara naturalitzaran naturalitzarem naturalitzaren naturalitzares naturalitzareu naturalitzaria naturalitzarien naturalitzaries naturalitzarà naturalitzaràs naturalitzaré naturalitzaríem naturalitzaríeu naturalitzassen naturalitzasses naturalitzassin naturalitzassis naturalitzat naturalitzats naturalitzau naturalitzava naturalitzaven naturalitzaves naturalitze naturalitzem naturalitzen naturalitzes naturalitzessen naturalitzesses naturalitzessin naturalitzessis naturalitzeu naturalitzi naturalitzin naturalitzis naturalitzo naturalitzà naturalitzàrem naturalitzàreu naturalitzàs naturalitzàssem naturalitzàsseu naturalitzàssim naturalitzàssiu naturalitzàvem naturalitzàveu naturalitzés naturalitzéssem naturalitzésseu naturalitzéssim naturalitzéssiu naturalitzí occ sept val v
naturalizar

naturalment /na.tuˌɾaɫˈmen/ /na.tuˌɾaɫˈment/ /nə.tuˌɾaɫˈmen/ /nə.tuˌɾaɫˈment/ adv
naturalmente

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ adj masc
nazareno
Relatiu o pertanyent a Natzaret.

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ n masc
nazareno
Persona que habita o és originària de Natzaret.
Imatge de Jesucrist portant la creu durant el via crucis.
Penitent durant una processó de setmana santa, típicament vestit amb una túnica morada.

nau n fem
nave
Embarcació.
Vehicle aeri o espacial.
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragar /naw.fɾaˈɣa/ /naw.fɾaˈɣaɾ/ /nəw.fɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naufrag naufraga naufragada naufragades naufragam naufragant naufragar naufragara naufragaran naufragarem naufragaren naufragares naufragareu naufragaria naufragarien naufragaries naufragarà naufragaràs naufragaré naufragaríem naufragaríeu naufragassen naufragasses naufragassin naufragassis naufragat naufragats naufragau naufragava naufragaven naufragaves naufrago naufrague naufraguem naufraguen naufragues naufraguessen naufraguesses naufraguessin naufraguessis naufragueu naufragui naufraguin naufraguis naufragués naufraguéssem naufraguésseu naufraguéssim naufraguéssiu naufraguí naufragà naufragàrem naufragàreu naufragàs naufragàssem naufragàsseu naufragàssim naufragàssiu naufragàvem naufragàveu occ sept val v
naufragar

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
naufragio

naumàquia /nawˈma.ki.a/ /nawˈma.ki.ə/ n fem
naumaquia

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ adj masc
nauruano
Originari, pertanyent o relatiu a Nauru (estat illenc d'Oceania).

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ n masc
nauruano
Natural de Nauru (estat illenc d'Oceania).
Idioma polinesi propi i oficial de Nauru.

nauxer /nawˈt͡ʃeɾ/ /nawˈʃe/ /nawˈʃeɾ/ /nəwˈʃe/ n masc
naucher

naval /naˈvaɫ/ /naˈβaɫ/ /nəˈvaɫ/ /nəˈβaɫ/ adj
naval

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ n fem
navaja
Ganivet de fulla giratòria que es pot amagar dins el mànec.
Mol·lusc marí de forma allargada lleugerament corbada, semblant a un ganivet plegat (Ensis ensis).

navarrès /na.vaˈres/ /na.βaˈres/ /nə.vəˈrəs/ /nə.vəˈrɛs/ /nə.βəˈrɛs/ adj masc
navarro

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
navegación

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naveg navega navegada navegades navegam navegant navegar navegara navegaran navegarem navegaren navegares navegareu navegaria navegarien navegaries navegarà navegaràs navegaré navegaríem navegaríeu navegassen navegasses navegassin navegassis navegat navegats navegau navegava navegaven navegaves navego navegue naveguem naveguen navegues naveguessen naveguesses naveguessin naveguessis navegueu navegui naveguin naveguis navegués naveguéssem naveguésseu naveguéssim naveguéssiu naveguí navegà navegàrem navegàreu navegàs navegàssem navegàsseu navegàssim navegàssiu navegàvem navegàveu occ sept val v
navegar

navegar a la vela v
velejar

naveta /naˈve.ta/ /naˈβe.ta/ /nəˈvə.tə/ /nəˈvɛ.tə/ /nəˈβɛ.tə/ n fem
naveta

navili /naˈvi.ɫi/ /naˈβi.ɫi/ /nəˈvi.ɫi/ /nəˈβi.ɫi/ n masc
navío

navilier /na.vi.ɫiˈeɾ/ /na.βi.ɫiˈe/ /na.βi.ɫiˈeɾ/ /nə.vi.ɫiˈe/ /nə.βi.ɫiˈe/ adj masc
naviero

nazi /ˈna.zi/ n neut
nazi

naïf /naˈif/ /nəˈif/ adj
naíf

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
sobrina

neboda valenciana n fem
sobrina segunda

nebodalla /ne.boˈða.ʎa/ /nə.boˈða.ʎə/ /nə.buˈða.ʎə/ /nə.βuˈða.ʎə/ n fem
sobrinos

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
sobrino

nebot valencià n masc
sobrino segundo

nebulitzar /ne.bu.ɫiˈzaɾ/ /ne.βu.ɫiˈd͡za/ /ne.βu.ɫiˈza/ /nə.βu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nebulitz nebulitza nebulitzada nebulitzades nebulitzam nebulitzant nebulitzar nebulitzara nebulitzaran nebulitzarem nebulitzaren nebulitzares nebulitzareu nebulitzaria nebulitzarien nebulitzaries nebulitzarà nebulitzaràs nebulitzaré nebulitzaríem nebulitzaríeu nebulitzassen nebulitzasses nebulitzassin nebulitzassis nebulitzat nebulitzats nebulitzau nebulitzava nebulitzaven nebulitzaves nebulitze nebulitzem nebulitzen nebulitzes nebulitzessen nebulitzesses nebulitzessin nebulitzessis nebulitzeu nebulitzi nebulitzin nebulitzis nebulitzo nebulitzà nebulitzàrem nebulitzàreu nebulitzàs nebulitzàssem nebulitzàsseu nebulitzàssim nebulitzàssiu nebulitzàvem nebulitzàveu nebulitzés nebulitzéssem nebulitzésseu nebulitzéssim nebulitzéssiu nebulitzí occ sept val v
nebulizar

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
necesario

necesser /ne.seˈse/ /ne.seˈseɾ/ /nə.səˈse/ /nə.səˈseɾ/ n masc
neceser

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) necessit necessita necessitada necessitades necessitam necessitant necessitar necessitara necessitaran necessitarem necessitaren necessitares necessitareu necessitaria necessitarien necessitaries necessitarà necessitaràs necessitaré necessitaríem necessitaríeu necessitassen necessitasses necessitassin necessitassis necessitat necessitats necessitau necessitava necessitaven necessitaves necessite necessitem necessiten necessites necessitessen necessitesses necessitessin necessitessis necessiteu necessiti necessitin necessitis necessito necessità necessitàrem necessitàreu necessitàs necessitàssem necessitàsseu necessitàssim necessitàssiu necessitàvem necessitàveu necessités necessitéssem necessitésseu necessitéssim necessitéssiu necessití occ sept val v
necesitar

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
necesidad

necessitat educativa n fem
necesidad educativa

necessitat social n fem
necesidad social

necessitats educatives especials n fem
necesidades educativas especiales

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
necesariamente

neci /ˈnɛ.si/ nècia adj masc
necio

necrologia /ne.kɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.kɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.kɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.kɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
necrología

necrosar /ne.kɾoˈza/ /ne.kɾoˈzaɾ/ /nə.kɾoˈza/ /nə.kɾuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) necrosa necrosada necrosades necrosam necrosant necrosar necrosara necrosaran necrosarem necrosaren necrosares necrosareu necrosaria necrosarien necrosaries necrosarà necrosaràs necrosaré necrosaríem necrosaríeu necrosassen necrosasses necrosassin necrosassis necrosat necrosats necrosau necrosava necrosaven necrosaves necrose necrosem necrosen necroses necrosessen necrosesses necrosessin necrosessis necroseu necrosi necrosin necrosis necroso necrosà necrosàrem necrosàreu necrosàs necrosàssem necrosàsseu necrosàssim necrosàssiu necrosàvem necrosàveu necrosés necroséssem necrosésseu necroséssim necroséssiu necrosí necròs occ sept val v
necrosar

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
necrosis

necrònim /neˈkɾɔ.nim/ /nəˈkɾɔ.nim/ n masc
necrónimo
Nom d'algú mort, sobretot un dels que rep algú en certes tribus i que designa el parentiu que el relaciona amb algú mort.
(figurat, LGBTI) Nom d'algú trans que li va ser assignat al néixer i ja no usa.

necròpsia /neˈkɾɔp.si.a/ n fem
necropsia

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ned neda nedada nedades nedam nedant nedar nedaran nedarem nedaren nedares nedareu nedaria nedarien nedaries nedarà nedaràs nedaré nedaríem nedaríeu nedassen nedasses nedassin nedassis nedat nedats nedau nedava nedaven nedaves nedem neden nedes nedessen nedesses nedessin nedessis nedeu nedi nedin nedis nedo nedà nedàrem nedàreu nedàs nedàssem nedàsseu nedàssim nedàssiu nedàvem nedàveu nedés nedéssem nedésseu nedéssim nedéssiu nedí sept v
nadar

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
neerlandés
Originari, pertanyent o relatiu als Països Baixos o a la seva llengua.

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ n masc
neerlandés
Natural dels Països Baixos.
(masculí singular) Llengua germànica occidental parlada als Països Baixos (així com excolònies) i a Flandes (Bèlgica).

nefast /neˈfast/ /nəˈfast/ adj masc
nefasto

nefrologia /ne.fɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.fɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.fɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.fɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
nefrología

nefropatia /ne.fɾo.paˈti.a/ /nə.fɾo.pəˈti.ə/ /nə.fɾu.pəˈti.ə/ n fem
nefropatía

negacionisme /ne.ɣa.si.oˈniz.me/ /nə.ɣə.si.oˈniz.mə/ /nə.ɣə.si.uˈniz.mə/ n masc
negacionismo

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ adj
negacionista
Relatiu al negacionisme.

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ n neut
negacionista
Persona que nega un fet o una teoria que es considera prou demostrat o àmpliament acceptat.

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ n fem
negación

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
negar
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.
ahogar
Ofegar-se, perdre la capacitat per respirar.
anegar
Inundar d'aigua, mullar-se molt.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ negativa adj masc
negativo
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ n masc
negativo
(fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negativament /ne.ɣaˌti.vaˈment/ /ne.ɣaˌti.βaˈmen/ /nə.ɣəˌti.vəˈmen/ /nə.ɣəˌti.vəˈment/ /nə.ɣəˌti.βəˈmen/ adv
negativamente

negativisme /ne.ɣa.tiˈviz.me/ /ne.ɣa.tiˈβiz.me/ /nə.ɣə.tiˈviz.mə/ /nə.ɣə.tiˈβiz.mə/ n masc
negativismo

negligent /ne.ɣɫiˈd͡ʒen/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒent/ /ne.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒent/ adj
negligente

negligentment /ne.ɣɫiˌd͡ʒemˈmen/ /ne.ɣɫiˌd͡ʒemˈment/ /ne.ɣɫiˌʒemˈmen/ /nə.ɣɫiˌʒemˈmen/ /nə.ɣɫiˌʒemˈment/ adv
negligentemente

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ bal n-occ negligeix negligeixen negligeixes negligeixi negligeixin negligeixis negligeixo negligesc negligesqui negligesquin negligesquis negligia negligida negligides negligien negligies negligiguem negligigueu negligim negligint negligir negligira negligiran negligirem negligiren negligires negligireu negligiria negligirien negligiries negligirà negligiràs negligiré negligiríem negligiríeu negligisc negligisca negligisquen negligisques negligissen negligisses negligissin negligissis negligit negligits negligiu negligix negligixen negligixes negligixo negligí negligíem negligíeu negligírem negligíreu negligís negligíssem negligísseu negligíssim negligíssiu occ sept val v
descuidar
Deixar de tenir cura.
ignorar descuidar
No tenir en compte, no considerar.

negligència /ne.ɣɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /ne.ɣɫiˈʒɛn.si.a/ /nə.ɣɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
negligencia

negoci /neˈɣɔ.si/ n masc
negocio

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
negociación

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) negocia negociada negociades negociam negociant negociar negociara negociaran negociarem negociaren negociares negociareu negociaria negociarien negociaries negociarà negociaràs negociaré negociaríem negociaríeu negociassen negociasses negociassin negociassis negociat negociats negociau negociava negociaven negociaves negocie negociem negocien negocies negociessen negociesses negociessin negociessis negocieu negocii negocio negocià negociàrem negociàreu negociàs negociàssem negociàsseu negociàssim negociàssiu negociàvem negociàveu negociés negociéssem negociésseu negociéssim negociéssiu negocií negociï negociïn negociïs occ sept val v
negociar
Fer negoci amb béns, mercaderies.
Discutir un afer amb interessos oposats per tal d’arribar a un acord.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
negro
Del color del carbó, fosc, sense blancor.
Trist, infaust.
infernal

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ n masc
negro
Individu d'ètnia de pell fosca, especialment subsaharià o melanesi.
Color completament fosc.

negrejar /ne.ɣɾeˈd͡ʒa/ /ne.ɣɾeˈd͡ʒaɾ/ /ne.ɣɾeˈʒa/ /nə.ɣɾəˈd͡ʒa/ /nə.ɣɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) negrege negregem negregen negreges negregessen negregesses negregessin negregessis negregeu negregi negregin negregis negregés negregéssem negregésseu negregéssim negregéssiu negregí negreig negreja negrejada negrejades negrejam negrejant negrejar negrejara negrejaran negrejarem negrejaren negrejares negrejareu negrejaria negrejarien negrejaries negrejarà negrejaràs negrejaré negrejaríem negrejaríeu negrejassen negrejasses negrejassin negrejassis negrejat negrejats negrejau negrejava negrejaven negrejaves negrejo negrejà negrejàrem negrejàreu negrejàs negrejàssem negrejàsseu negrejàssim negrejàssiu negrejàvem negrejàveu occ sept val v
negrear
Presentar un to negrós.
oscurecer
Començar a fer-se de nit.

negret /nəˈɣɾət/ /nəˈɣɾɛt/ n masc
cochino

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ n fem
negrita

negror /neˈɣɾo/ /neˈɣɾoɾ/ /nəˈɣɾo/ n fem
negrura negror

negrós /neˈɣɾos/ /nəˈɣɾos/ adj masc
negruzco

neguit /neˈɣit/ /nəˈɣit/ n masc
desazón

neguitejar /ne.ɣi.teˈd͡ʒa/ /ne.ɣi.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.ɣi.teˈʒa/ /nə.ɣi.təˈd͡ʒa/ /nə.ɣi.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) neguitege neguitegem neguitegen neguiteges neguitegessen neguitegesses neguitegessin neguitegessis neguitegeu neguitegi neguitegin neguitegis neguitegés neguitegéssem neguitegésseu neguitegéssim neguitegéssiu neguitegí neguiteig neguiteja neguitejada neguitejades neguitejam neguitejant neguitejar neguitejara neguitejaran neguitejarem neguitejaren neguitejares neguitejareu neguitejaria neguitejarien neguitejaries neguitejarà neguitejaràs neguitejaré neguitejaríem neguitejaríeu neguitejassen neguitejasses neguitejassin neguitejassis neguitejat neguitejats neguitejau neguitejava neguitejaven neguitejaves neguitejo neguitejà neguitejàrem neguitejàreu neguitejàs neguitejàssem neguitejàsseu neguitejàssim neguitejàssiu neguitejàvem neguitejàveu occ sept val v
inquietar

neguitós /ne.ɣiˈtos/ /nə.ɣiˈtos/ adj masc
desazonado

nen /ˈnen/ n masc
niño infante
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

nena /ˈne.na/ /ˈnɛ.nə/ n fem
niña

neobalènids /ne.o.baˈɫɛ.nits/ /nə.o.bəˈɫɛ.nits/ /nə.u.bəˈɫɛ.nits/ /nə.u.βəˈɫɛ.nits/ n masc
neobalénidos

neoclàssic /ˌne.oˈkɫa.sik/ /ˌnɛ.oˈkɫa.sik/ /ˌnɛ.uˈkɫa.sik/ adj masc
neoclásico

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
neodimio

neogrec /ˌne.oˈɣɾek/ /ˌnɛ.oˈɣɾek/ /ˌnɛ.uˈɣɾek/ neogrega adj masc
neogriego

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
neologismo

neonatologia /ne.o.na.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.o.na.to.ɫoˈʒi.a/ /nə.o.nə.to.ɫoˈʒi.ə/ /nə.u.nə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neonatología

neonazi /ˌne.oˈna.zi/ /ˌnɛ.oˈna.zi/ /ˌnɛ.uˈna.zi/ adj
neonazi

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
neonazismo

neoplàsia /ne.oˈpɫa.zi.a/ /nə.oˈpɫa.zi.ə/ /nə.uˈpɫa.zi.ə/ n fem
neoplasia

neoplàsic /ne.oˈpɫa.zik/ /nə.oˈpɫa.zik/ /nə.uˈpɫa.zik/ adj masc
neoplásico

neozelandès /ˌne.o.zə.ɫənˈdəs/ /ˌne.u.zə.ɫənˈdɛs/ adj masc
neozelandés
Relatiu o pertanyent a Nova Zelanda.

neozelandès /ˌne.o.zə.ɫənˈdəs/ /ˌne.u.zə.ɫənˈdɛs/ n masc
neozelandés
Persona que habita o és originària de Nova Zelanda.

neperià /ne.pe.ɾiˈa/ /nə.pə.ɾiˈa/ adj masc
neperiano

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
neptunio

nervadura /ner.βaˈðu.ɾa/ /neɾ.vaˈðu.ɾa/ /neɾ.βaˈðu.ɾa/ /nər.bəˈðu.ɾə/ /nəɾ.vəˈðu.ɾə/ n fem
nervadura
(botànica) Conjunt de nervis de les fulles.
(entomologia) Conjunt de nervis de les ales dels insectes.
(arquitectura) Reforç de ferro o de formigó armat en la fosa d’una construcció.

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
nervio
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.
Intranquil·litat, angoixa, agitació.

nervi facial n masc
nervio facial

nervi medià n masc
nervio mediano

nerviosament /ner.βiˌo.zaˈmen/ /neɾ.viˌo.zaˈment/ /neɾ.βiˌo.zaˈmen/ /nər.biˌo.zəˈmen/ /nər.viˌo.zəˈmen/ /nəɾ.viˌo.zəˈment/ adv
nerviosamente

nerviosisme /ner.βi.oˈziz.me/ /neɾ.vi.oˈziz.me/ /neɾ.βi.oˈziz.me/ /nər.bi.uˈziz.mə/ /nər.vi.uˈziz.mə/ /nəɾ.vi.oˈziz.mə/ n masc
nerviosismo

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ adj masc
nervioso
Relatiu al nervi.
Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

nespla /ˈnes.pɫa/ /ˈnes.pɫə/ n fem
níspero

nespra /ˈnes.pɾa/ /ˈnes.pɾə/ n fem
níspero

nesònim /neˈzɔ.nim/ /nəˈzɔ.nim/ n masc
nesónimo

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
limpio neto
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netastre /neˈtas.tɾe/ /nəˈtas.tɾə/ n masc
nietastro

netbol n masc
netball

netedat /ne.teˈðat/ /nə.təˈðat/ n fem
limpieza

neteja /neˈte.d͡ʒa/ /neˈte.ʒa/ /nəˈtə.ʒə/ /nəˈtɛ.ʒə/ n fem
limpieza

netejalínies /neˌte.d͡ʒaˈɫi.ni.es/ /neˌte.ʒaˈɫi.ni.es/ /nəˌtə.ʒəˈɫi.ni.əs/ /nəˌtɛ.ʒəˈɫi.ni.əs/ n neut
limpialíneas

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) netege netegem netegen neteges netegessen netegesses netegessin netegessis netegeu netegi netegin netegis netegés netegéssem netegésseu netegéssim netegéssiu netegí neteig neteja netejada netejades netejam netejant netejar netejara netejaran netejarem netejaren netejares netejareu netejaria netejarien netejaries netejarà netejaràs netejaré netejaríem netejaríeu netejassen netejasses netejassin netejassis netejat netejats netejau netejava netejaven netejaves netejo netejà netejàrem netejàreu netejàs netejàssem netejàsseu netejàssim netejàssiu netejàvem netejàveu occ sept val v
limpiar

netejavidres /neˌte.d͡ʒaˈvi.ðɾes/ /neˌte.d͡ʒaˈβi.ðɾes/ /neˌte.ʒaˈβi.ðɾes/ /nəˌtə.ʒəˈvi.ðɾəs/ /nəˌtɛ.ʒəˈvi.ðɾəs/ /nəˌtɛ.ʒəˈβi.ðɾəs/ n neut
limpiacristales

neu n fem
nieve nevada

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
barquillo
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.
nebladura
Malura causada per fongs en les plantes en situacions de boira o elevada humitat.

neular-se /newˈɫaɾ.se/ /nəw.ɫərˈsə/ /nəwˈɫar.sə/ /nəwˈɫaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) em neul em neulara em neularia em neularé em neulava em neule em neuli em neulo em neulàs em neulés em neulí ens neulam ens neularem ens neularíem ens neulem ens neulàrem ens neulàssem ens neulàssim ens neulàvem ens neuléssem ens neuléssim et neulares et neularies et neularàs et neulasses et neulassis et neulaves et neules et neulesses et neulessis et neulis neula neula't neulant neular neulara neularan neularen neularia neularien neularà neulassen neulassin neulat neulau-vos neulava neulaven neule neule's neulem-nos neulen neulen-se neulessen neulessin neuleu-vos neuli neuli's neulin neulin-se neulà neulàs neulés occ sept us neulareu us neularíeu us neulau us neuleu us neulàreu us neulàsseu us neulàssiu us neulàveu us neulésseu us neuléssiu val v
atizonarse

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
neumático

neuro- /ˈnew.ɾo/ /ˈnɛw.ɾo/ /ˈnɛw.ɾu/ prefix
neuro-

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
neurociencia

neurociència cognitiva n fem
neurociencia cognitiva

neurodegeneratiu /new.ɾo.ðe.d͡ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /new.ɾo.ðe.ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /nəw.ɾo.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ /nəw.ɾu.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ adj masc
neurodegenerativo

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neurología

neurolèptic /new.ɾoˈɫɛp.tik/ /nəw.ɾuˈɫɛp.tik/ n masc
neuroléptico

neurològic /new.ɾoˈɫɔ.d͡ʒik/ /new.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
neurológico

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
neurona

neuropatia /new.ɾo.paˈti.a/ /nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /nəw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
neuropatía

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
neurosis

neurosquelet /ˌnew.ɾos.keˈɫet/ /ˌnɛw.ɾos.kəˈɫət/ /ˌnɛw.ɾus.kəˈɫɛt/ n masc
neuroesqueleto

neuroticisme /new.ɾo.tiˈsiz.me/ /nəw.ɾo.tiˈsiz.mə/ /nəw.ɾu.tiˈsiz.mə/ n masc
neuroticismo

neurotitzar-se /new.ɾo.tiˈd͡zar.se/ /new.ɾo.tiˈzaɾ.se/ /nəw.ɾo.tiˈd͡zaɾ.sə/ /nəw.ɾu.ti.d͡zərˈsə/ /nəw.ɾu.tiˈd͡zar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) neurotitz neurotitza neurotitzada neurotitzades neurotitzam neurotitzant neurotitzar neurotitzara neurotitzaran neurotitzarem neurotitzaren neurotitzares neurotitzareu neurotitzaria neurotitzarien neurotitzaries neurotitzarà neurotitzaràs neurotitzaré neurotitzaríem neurotitzaríeu neurotitzassen neurotitzasses neurotitzassin neurotitzassis neurotitzat neurotitzats neurotitzau neurotitzava neurotitzaven neurotitzaves neurotitze neurotitzem neurotitzen neurotitzes neurotitzessen neurotitzesses neurotitzessin neurotitzessis neurotitzeu neurotitzi neurotitzin neurotitzis neurotitzo neurotitzà neurotitzàrem neurotitzàreu neurotitzàs neurotitzàssem neurotitzàsseu neurotitzàssim neurotitzàssiu neurotitzàvem neurotitzàveu neurotitzés neurotitzéssem neurotitzésseu neurotitzéssim neurotitzéssiu neurotitzí occ sept val v
neurotizarse

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
neutralidad

neutralitat educativa n fem
neutralidad educativa

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) neutralitz neutralitza neutralitzada neutralitzades neutralitzam neutralitzant neutralitzar neutralitzara neutralitzaran neutralitzarem neutralitzaren neutralitzares neutralitzareu neutralitzaria neutralitzarien neutralitzaries neutralitzarà neutralitzaràs neutralitzaré neutralitzaríem neutralitzaríeu neutralitzassen neutralitzasses neutralitzassin neutralitzassis neutralitzat neutralitzats neutralitzau neutralitzava neutralitzaven neutralitzaves neutralitze neutralitzem neutralitzen neutralitzes neutralitzessen neutralitzesses neutralitzessin neutralitzessis neutralitzeu neutralitzi neutralitzin neutralitzis neutralitzo neutralitzà neutralitzàrem neutralitzàreu neutralitzàs neutralitzàssem neutralitzàsseu neutralitzàssim neutralitzàssiu neutralitzàvem neutralitzàveu neutralitzés neutralitzéssem neutralitzésseu neutralitzéssim neutralitzéssiu neutralitzí occ sept val v
neutralizar

neutralment /newˌtɾaɫˈmen/ /newˌtɾaɫˈment/ /nəwˌtɾaɫˈmen/ /nəwˌtɾaɫˈment/ adv
neutralmente

neutrí n masc
neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neutrón

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
nevada

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
nevar

nevera /neˈve.ɾa/ /neˈβe.ɾa/ /nəˈve.ɾə/ /nəˈβe.ɾə/ n fem
nevera
Lloc on es conserva la neu per al seu ús.

nevisquejar /ne.vis.keˈd͡ʒaɾ/ /ne.βis.keˈd͡ʒaɾ/ /ne.βis.keˈʒa/ /nə.vis.kəˈd͡ʒa/ /nə.βis.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nevisquege nevisquegem nevisquegen nevisqueges nevisquegessen nevisquegesses nevisquegessin nevisquegessis nevisquegeu nevisquegi nevisquegin nevisquegis nevisquegés nevisquegéssem nevisquegésseu nevisquegéssim nevisquegéssiu nevisquegí nevisqueig nevisqueja nevisquejam nevisquejant nevisquejar nevisquejara nevisquejaran nevisquejarem nevisquejaren nevisquejares nevisquejareu nevisquejaria nevisquejarien nevisquejaries nevisquejarà nevisquejaràs nevisquejaré nevisquejaríem nevisquejaríeu nevisquejassen nevisquejasses nevisquejassin nevisquejassis nevisquejat nevisquejau nevisquejava nevisquejaven nevisquejaves nevisquejo nevisquejà nevisquejàrem nevisquejàreu nevisquejàs nevisquejàssem nevisquejàsseu nevisquejàssim nevisquejàssiu nevisquejàvem nevisquejàveu occ sept val v
neviscar

newton /ˈniw.ton/ n masc
newton

newtonià /niw.to.niˈa/ /niw.tu.niˈa/ adj masc
newtoniano

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
nexo

neòfit /neˈɔ.fit/ n masc
neófito

neó /nəˈo/ n masc
neón

ni /ni/ /ˈni/ conjunction
ni
Partícula amb la qual es neguen dues proposicions.

ni /ni/ /ˈni/ n fem
ni

niar /niˈa/ /niˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nia niada niades niam niant niar niara niaran niarem niaren niares niareu niaria niarien niaries niarà niaràs niaré niaríem niaríeu niassen niasses niassin niassis niat niats niau niava niaven niaves nie niem nien nies niessen niesses niessin niessis nieu nii nio nià niàrem niàreu niàs niàssem niàsseu niàssim niàssiu niàvem niàveu niés niéssem niésseu niéssim niéssiu nií niï niïn niïs occ sept val v
anidar

nic n masc
nick
(esquaix) Cadascun dels angles del terra d'una pista de joc amb les parets.
(esquaix) Cop en què la pilota, després de rebotar a la paret frontal, va a parar en un punt del nic, de manera que queda esmorteïda o fa un bot imprevisible.

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ adj masc
nicaragüense
Relatiu o pertanyent a Nicaragua.

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ n masc
nicaragüense
Persona que habita o és originària de Nicaragua.

niciesa /ni.siˈe.za/ /ni.siˈə.zə/ /ni.siˈɛ.zə/ n fem
estupidezs

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nicotina

niell /niˈeʎ/ n masc
niel
(orfebreria) Gravat fet en metalls preciosos i omplert d’esmalt negre.
sarro
(medicina) Substància calcària que ataca l'esmalt de les dents.
escollo
Roca petita que surt a flor d’aigua.

niellar /ni.eˈʎa/ /ni.eˈʎaɾ/ /ni.əˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) niell niella niellada niellades niellam niellant niellar niellara niellaran niellarem niellaren niellares niellareu niellaria niellarien niellaries niellarà niellaràs niellaré niellaríem niellaríeu niellassen niellasses niellassin niellassis niellat niellats niellau niellava niellaven niellaves nielle niellem niellen nielles niellessen niellesses niellessin niellessis nielleu nielli niellin niellis niello niellà niellàrem niellàreu niellàs niellàssem niellàsseu niellàssim niellàssiu niellàvem niellàveu niellés nielléssem niellésseu nielléssim nielléssiu niellí occ sept val v
nielar

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
nigeriano
Relatiu o pertanyent a Nigèria.

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ n masc
nigeriano
Persona que habita o és originària de Nigèria.

nigerí /ni.d͡ʒeˈɾi/ /ni.ʒeˈɾi/ /ni.ʒəˈɾi/ adj masc
nigerino
Relatiu o pertanyent al Níger.

nigerí /ni.d͡ʒeˈɾi/ /ni.ʒeˈɾi/ /ni.ʒəˈɾi/ n masc
nigerino
Persona que habita o és originària del Níger.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
nigromancia

nihoni n masc
nihonio

nimbe /ˈnim.be/ /ˈnim.bə/ n masc
nimbo
Cercle brillant col·locat darrere del cap d'un personatge sagrat en una pintura o escultura.

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ n fem
ninfa

nimfòmana /niɱˈfɔ.ma.na/ /niɱˈfɔ.mə.nə/ n fem
ninfómana

nina /ˈni.na/ n fem
muñeca
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ning-nang /ˌniŋˈnaŋ/ /ˌniŋˈnaŋk/ /ˌniŋˈnaŋk/ Interjection
tilín talán
Evocació del so repetit d’una campana.

ning-nang /ˌniŋˈnaŋ/ /ˌniŋˈnaŋk/ /ˌniŋˈnaŋk/ n masc
talán
So repetit d’una campana.

ning-ning /ˌniŋˈniŋ/ /ˌniŋˈniŋk/ /ˌniŋˈniŋk/ Interjection
tilín
Evocació del so repetit d’una campaneta.

ning-ning /ˌniŋˈniŋ/ /ˌniŋˈniŋk/ /ˌniŋˈniŋk/ n masc
tilín
So repetit d’una campaneta.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
nadie

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
muñeco peluche
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
muñeco
Figura humana amb aire grotesc o de caricatura.
ninot
Figura que forma part d’una falla.
pelele
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
muñeco de nieve

niobi n masc
niobio

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) niquel niquela niquelada niquelades niquelam niquelant niquelar niquelara niquelaran niquelarem niquelaren niquelares niquelareu niquelaria niquelarien niquelaries niquelarà niquelaràs niquelaré niquelaríem niquelaríeu niquelassen niquelasses niquelassin niquelassis niquelat niquelats niquelau niquelava niquelaven niquelaves niquele niquelem niquelen niqueles niquelessen niquelesses niquelessin niquelessis niqueleu niqueli niquelin niquelis niquelo niquelà niquelàrem niquelàreu niquelàs niquelàssem niquelàsseu niquelàssim niquelàssiu niquelàvem niquelàveu niquelés niqueléssem niquelésseu niqueléssim niqueléssiu niquelí occ sept val v
niquelar

nissaga /niˈsa.ɣa/ /niˈsa.ɣə/ n fem
raza

nit n fem
noche
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitidesa /ni.tiˈðe.za/ /ni.tiˈðə.zə/ /ni.tiˈðɛ.zə/ n fem
nitidez

nitisòl /ni.tiˈsɔɫ/ n masc
nitisol

nitrar /niˈtɾa/ /niˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nitr nitra nitrada nitrades nitram nitrant nitrar nitrara nitraran nitrarem nitraren nitrares nitrareu nitraria nitrarien nitraries nitrarà nitraràs nitraré nitraríem nitraríeu nitrassen nitrasses nitrassin nitrassis nitrat nitrats nitrau nitrava nitraven nitraves nitre nitrem nitren nitres nitressen nitresses nitressin nitressis nitreu nitri nitrin nitris nitro nitrà nitràrem nitràreu nitràs nitràssem nitràsseu nitràssim nitràssiu nitràvem nitràveu nitrés nitréssem nitrésseu nitréssim nitréssiu nitrí occ sept val v
nitrar

nitrat /niˈtɾat/ n masc
nitrato

nitrificar /ni.tɾi.fiˈka/ /ni.tɾi.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nitrific nitrifica nitrificada nitrificades nitrificam nitrificant nitrificar nitrificara nitrificaran nitrificarem nitrificaren nitrificares nitrificareu nitrificaria nitrificarien nitrificaries nitrificarà nitrificaràs nitrificaré nitrificaríem nitrificaríeu nitrificassen nitrificasses nitrificassin nitrificassis nitrificat nitrificats nitrificau nitrificava nitrificaven nitrificaves nitrifico nitrificà nitrificàrem nitrificàreu nitrificàs nitrificàssem nitrificàsseu nitrificàssim nitrificàssiu nitrificàvem nitrificàveu nitrifique nitrifiquem nitrifiquen nitrifiques nitrifiquessen nitrifiquesses nitrifiquessin nitrifiquessis nitrifiqueu nitrifiqui nitrifiquin nitrifiquis nitrifiqués nitrifiquéssem nitrifiquésseu nitrifiquéssim nitrifiquéssiu nitrifiquí occ sept val v
nitrificar

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
nitrógeno

nitrogenar /ni.tɾo.d͡ʒeˈna/ /ni.tɾo.d͡ʒeˈnaɾ/ /ni.tɾo.ʒeˈna/ /ni.tɾo.ʒəˈna/ /ni.tɾu.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nitrogena nitrogenada nitrogenades nitrogenam nitrogenant nitrogenar nitrogenara nitrogenaran nitrogenarem nitrogenaren nitrogenares nitrogenareu nitrogenaria nitrogenarien nitrogenaries nitrogenarà nitrogenaràs nitrogenaré nitrogenaríem nitrogenaríeu nitrogenassen nitrogenasses nitrogenassin nitrogenassis nitrogenat nitrogenats nitrogenau nitrogenava nitrogenaven nitrogenaves nitrogene nitrogenem nitrogenen nitrogenes nitrogenessen nitrogenesses nitrogenessin nitrogenessis nitrogeneu nitrogeni nitrogenin nitrogenis nitrogeno nitrogenà nitrogenàrem nitrogenàreu nitrogenàs nitrogenàssem nitrogenàsseu nitrogenàssim nitrogenàssiu nitrogenàvem nitrogenàveu nitrogenés nitrogenéssem nitrogenésseu nitrogenéssim nitrogenéssiu nitrogení nitrogèn occ sept val v
nitrogenar

nitrurar /ni.tɾuˈɾa/ /ni.tɾuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nitrur nitrura nitrurada nitrurades nitruram nitrurant nitrurar nitrurara nitruraran nitrurarem nitruraren nitrurares nitrurareu nitruraria nitrurarien nitruraries nitrurarà nitruraràs nitruraré nitruraríem nitruraríeu nitrurassen nitrurasses nitrurassin nitrurassis nitrurat nitrurats nitrurau nitrurava nitruraven nitruraves nitrure nitrurem nitruren nitrures nitruressen nitruresses nitruressin nitruressis nitrureu nitruri nitrurin nitruris nitruro nitrurà nitruràrem nitruràreu nitruràs nitruràssem nitruràsseu nitruràssim nitruràssiu nitruràvem nitruràveu nitrurés nitruréssem nitrurésseu nitruréssim nitruréssiu nitrurí occ sept val v
nitrurar

nitròfil /niˈtɾɔ.fil/ adj masc
nitrófilo
Dit de l'organisme o de la comunitat que prefereix els sòls rics en substàncies nitrogenades solubles.

niu n masc
nido
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Refugi usat d’amagatall.
cueva nido
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
nido montón
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
nivel

nivell d'ensenyament n masc
nivel de enseñanza

nivell d'escolarització n masc
nivel de escolarización

nivell de concreció n masc
nivel de concreción

nivell de formació n masc
nivel de formación

nivell extra n masc
nivel extra

no adv
no
Partícula de negació o contradicció.

no dir ase ni bèstia v
no decir palabra

no dir ni piu v
no decir pío

no entendre-hi un borrall v
no entender ni jota

no estar catòlic v
estar pachucho feel under the weather

no fotis Interjection
no fastidies

no fotre brot v
no dar golpe

no fumador n masc
no fumador

no gens adv
nada

no girar rodó v
tener pocas luces

no haver-hi tutia v
no hay tutía

no s'hi val idiom
no vale

no saber-se'n avenir v
no salir de su asombro

no veure un bou a tres passes v
no ver tres en un burro

no ésser ni carn ni peix v
no ser carne ni pescado

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ adj masc
no binario
(LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

no-directivitat /ˌno.ði.ɾek.ti.viˈtat/ /ˌno.ði.ɾek.ti.βiˈtat/ /ˌno.ði.ɾək.ti.viˈtat/ /ˌno.ði.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
no directividad

no-escolarització /ˌno.es.ko.ɫa.ɾi.d͡za.siˈo/ /ˌno.es.ko.ɫa.ɾi.za.siˈo/ /ˌno.əs.ko.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ /ˌno.əs.ku.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
no escolarización

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ n masc
nada

no-sé-què /ˌnoˌseˈke/ /ˌnoˌseˈkə/ /ˌnoˌseˈkɛ/ n masc
no sé qué

no-violència /ˌno.vi.oˈɫɛn.si.a/ /ˌno.vi.oˈɫɛn.si.ə/ /ˌno.vi.uˈɫɛn.si.ə/ /ˌno.βi.oˈɫɛn.si.a/ /ˌno.βi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
no violencia

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nobelio

nobiliari /no.bi.ɫiˈa.ɾi/ /nu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /nu.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
nobiliario

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
noble
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ n neut
noble
Membre de la noblesa.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ n fem
nobleza
Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

noc /ˈnɔk/ n masc
batán
(tèxtil) Lloc on baten les maces d’un molí draper mogudes per la força hidràulica.
noque
(adoberia) Bassa d’una adoberia on es remullen les pells.

nocar /noˈka/ /noˈkaɾ/ /nuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) noc noca nocada nocades nocam nocant nocar nocara nocaran nocarem nocaren nocares nocareu nocaria nocarien nocaries nocarà nocaràs nocaré nocaríem nocaríeu nocassen nocasses nocassin nocassis nocat nocats nocau nocava nocaven nocaves noco nocà nocàrem nocàreu nocàs nocàssem nocàsseu nocàssim nocàssiu nocàvem nocàveu noque noquem noquen noques noquessen noquesses noquessin noquessis noqueu noqui noquin noquis noqués noquéssem noquésseu noquéssim noquéssiu noquí occ sept val v
abatanar

noces /ˈnɔ.ses/ /ˈnɔ.səs/ n fem
boda

nociceptiu /no.si.sepˈtiw/ /no.si.səpˈtiw/ /nu.si.səpˈtiw/ adj masc
nociceptivo

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
nocivo

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
noción
concepte, idea

nocturn /nokˈtuɾn/ /nukˈturn/ adj masc
nocturno

node /ˈnɔ.ðe/ /ˈnɔ.ðə/ n masc
nodo

nodrir /noˈðɾi/ /noˈðɾiɾ/ /nuˈðɾi/ bal n-occ nodreix nodreixen nodreixes nodreixi nodreixin nodreixis nodreixo nodresc nodresqui nodresquin nodresquis nodria nodrida nodrides nodrien nodries nodriguem nodrigueu nodrim nodrint nodrir nodrira nodriran nodrirem nodriren nodrires nodrireu nodriria nodririen nodriries nodrirà nodriràs nodriré nodriríem nodriríeu nodrisc nodrisca nodrisquen nodrisques nodrissen nodrisses nodrissin nodrissis nodrit nodrits nodriu nodrix nodrixen nodrixes nodrixo nodrí nodríem nodríeu nodrírem nodríreu nodrís nodríssem nodrísseu nodríssim nodríssiu occ sept val v
nutrir

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
sin embargo

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
nogal

noi n masc
chico

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
chica muchacha

noiejar /no.jeˈd͡ʒa/ /no.jeˈd͡ʒaɾ/ /no.jeˈʒa/ /no.jəˈd͡ʒa/ /nu.jəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) noiege noiegem noiegen noieges noiegessen noiegesses noiegessin noiegessis noiegeu noiegi noiegin noiegis noiegés noiegéssem noiegésseu noiegéssim noiegéssiu noiegí noieig noieja noiejada noiejades noiejam noiejant noiejar noiejara noiejaran noiejarem noiejaren noiejares noiejareu noiejaria noiejarien noiejaries noiejarà noiejaràs noiejaré noiejaríem noiejaríeu noiejassen noiejasses noiejassin noiejassis noiejat noiejats noiejau noiejava noiejaven noiejaves noiejo noiejà noiejàrem noiejàreu noiejàs noiejàssem noiejàsseu noiejàssim noiejàssiu noiejàvem noiejàveu occ sept val v
muchachear

noli /ˈnɔ.ɫi/ n masc
flete

noliejar /no.ɫi.eˈd͡ʒa/ /no.ɫi.eˈd͡ʒaɾ/ /no.ɫi.eˈʒa/ /no.ɫi.əˈd͡ʒa/ /nu.ɫi.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) noliege noliegem noliegen nolieges noliegessen noliegesses noliegessin noliegessis noliegeu noliegi noliegin noliegis noliegés noliegéssem noliegésseu noliegéssim noliegéssiu noliegí nolieig nolieja noliejada noliejades noliejam noliejant noliejar noliejara noliejaran noliejarem noliejaren noliejares noliejareu noliejaria noliejarien noliejaries noliejarà noliejaràs noliejaré noliejaríem noliejaríeu noliejassen noliejasses noliejassin noliejassis noliejat noliejats noliejau noliejava noliejaven noliejaves noliejo noliejà noliejàrem noliejàreu noliejàs noliejàssem noliejàsseu noliejàssim noliejàssiu noliejàvem noliejàveu occ sept val v
fletar

nom /ˈnom/ n masc
sustantivo nombre
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
nombre denominación
Apel·latiu personal.

nom de casa n masc
nombre apelativo

nom de fonts n masc
nombre de pila

nom propi n masc
nombre propio

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
número

nombre atòmic n masc
número atómico

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
numeroso

nomenament /no.me.naˈmen/ /no.me.naˈment/ /no.mə.nəˈment/ /nu.mə.nəˈmen/ n masc
nombramiento

nomenar /no.meˈna/ /no.meˈnaɾ/ /no.məˈna/ /nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nomena nomenada nomenades nomenam nomenant nomenar nomenara nomenaran nomenarem nomenaren nomenares nomenareu nomenaria nomenarien nomenaries nomenarà nomenaràs nomenaré nomenaríem nomenaríeu nomenassen nomenasses nomenassin nomenassis nomenat nomenats nomenau nomenava nomenaven nomenaves nomene nomenem nomenen nomenes nomenessen nomenesses nomenessin nomenessis nomeneu nomeni nomenin nomenis nomeno nomenà nomenàrem nomenàreu nomenàs nomenàssem nomenàsseu nomenàssim nomenàssiu nomenàvem nomenàveu nomenés nomenéssem nomenésseu nomenéssim nomenéssiu nomení nomèn occ sept val v
nombrar

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
nomenclatura

nomenclàtor /no.meŋˈkɫa.toɾ/ /no.məŋˈkɫa.toɾ/ /nu.məŋˈkɫa.tur/ n masc
nomenclátor

nominalitzar /no.mi.na.ɫiˈd͡za/ /no.mi.na.ɫiˈza/ /no.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /no.mi.nə.ɫiˈd͡za/ /nu.mi.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nominalitz nominalitza nominalitzada nominalitzades nominalitzam nominalitzant nominalitzar nominalitzara nominalitzaran nominalitzarem nominalitzaren nominalitzares nominalitzareu nominalitzaria nominalitzarien nominalitzaries nominalitzarà nominalitzaràs nominalitzaré nominalitzaríem nominalitzaríeu nominalitzassen nominalitzasses nominalitzassin nominalitzassis nominalitzat nominalitzats nominalitzau nominalitzava nominalitzaven nominalitzaves nominalitze nominalitzem nominalitzen nominalitzes nominalitzessen nominalitzesses nominalitzessin nominalitzessis nominalitzeu nominalitzi nominalitzin nominalitzis nominalitzo nominalitzà nominalitzàrem nominalitzàreu nominalitzàs nominalitzàssem nominalitzàsseu nominalitzàssim nominalitzàssiu nominalitzàvem nominalitzàveu nominalitzés nominalitzéssem nominalitzésseu nominalitzéssim nominalitzéssiu nominalitzí occ sept val v
nominalizar

nominar /no.miˈna/ /no.miˈnaɾ/ /nu.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nomina nominada nominades nominam nominant nominar nominara nominaran nominarem nominaren nominares nominareu nominaria nominarien nominaries nominarà nominaràs nominaré nominaríem nominaríeu nominassen nominasses nominassin nominassis nominat nominats nominau nominava nominaven nominaves nomine nominem nominen nomines nominessen nominesses nominessin nominessis nomineu nomini nominin nominis nomino nominà nominàrem nominàreu nominàs nominàssem nominàsseu nominàssim nominàssiu nominàvem nominàveu nominés nominéssem nominésseu nominéssim nominéssiu nominí nomín occ sept val v
nominar

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ adj masc
nominativo

nomisma /noˈmiz.ma/ /nuˈmiz.mə/ n masc
nomisma

nomoblidis /ˌno.moˈbɫi.ðis/ /ˌno.muˈbɫi.ðis/ /ˌno.muˈβɫi.ðis/ n masc
nomeolvides
(joieria) Braçalet amb una placa per a gravar-hi dades.

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
solo

nona /ˈnɔ.na/ /ˈnɔ.nɔ/ /ˈnɔ.nə/ n fem
nona
(litúrgia) Hora de l’ofici diví abans de les vespres.
(històric, plural) Novè dia abans dels idus del calendari romà, corresponent al dia 5 o al 7 segons el mes.

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
nuera

norai /noˈɾaj/ /nuˈɾaj/ n masc
noray

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
noventa

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ number
noventa noventa y cinco

noranta-cinquè /noˌɾan.ta.siŋˈke/ /noˌɾan.tə.siŋˈkə/ /nuˌɾan.tə.siŋˈkɛ/ number
nonagésimo

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ number
noventa noventa y dos

noranta-dosè /noˌɾan.ta.ðoˈze/ /noˌɾan.tə.ðoˈzə/ /nuˌɾan.tə.ðuˈzɛ/ number
nonagésimo

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
noventa

noranta-novè /noˌɾan.ta.noˈve/ /noˌɾan.ta.noˈβe/ /noˌɾan.tə.noˈvə/ /nuˌɾan.tə.nuˈvɛ/ /nuˌɾan.tə.nuˈβɛ/ number
nonagésimo

noranta-quatre /noˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /noˌɾan.təˈkwa.tɾə/ /nuˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
noventa

noranta-quatrè /noˌɾan.ta.kwaˈtɾe/ /noˌɾan.tə.kwəˈtɾə/ /nuˌɾan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
nonagésimo

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
noventa

noranta-setè /noˌɾan.ta.seˈte/ /noˌɾan.tə.səˈtə/ /nuˌɾan.tə.səˈtɛ/ number
nonagésimo

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
noventa

noranta-sisè /noˌɾan.ta.siˈze/ /noˌɾan.tə.siˈzə/ /nuˌɾan.tə.siˈzɛ/ number
nonagésimo

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ number
noventa

noranta-tresè /noˌɾan.ta.tɾeˈze/ /noˌɾan.tə.tɾəˈzə/ /nuˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ number
nonagésimo

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ number
noventa

noranta-una /noˌɾan.taˈu.na/ /noˌɾan.təˈu.nə/ /nuˌɾan.təˈu.nə/ number
noventa
Forma femenina de noranta-un.

noranta-unè /noˌɾan.ta.uˈne/ /noˌɾan.tə.uˈnə/ /nuˌɾan.tə.uˈnɛ/ number
nonagésimo

noranta-vuit /noˌɾan.taˈvujt/ /noˌɾan.taˈβujt/ /noˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈβujt/ /nɔˌɾan.təˈvujt/ number
noventa

noranta-vuitè /noˌɾan.ta.vujˈte/ /noˌɾan.ta.βujˈte/ /noˌɾan.ta.βwiˈte/ /noˌɾan.tə.vujˈtə/ /nuˌɾan.tə.vujˈtɛ/ /nuˌɾan.tə.βujˈtɛ/ number
nonagésimo

norantejar /no.ɾan.teˈd͡ʒa/ /no.ɾan.teˈd͡ʒaɾ/ /no.ɾan.teˈʒa/ /no.ɾən.təˈd͡ʒa/ /nu.ɾən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) norantege norantegem norantegen noranteges norantegessen norantegesses norantegessin norantegessis norantegeu norantegi norantegin norantegis norantegés norantegéssem norantegésseu norantegéssim norantegéssiu norantegí noranteig noranteja norantejada norantejades norantejam norantejant norantejar norantejara norantejaran norantejarem norantejaren norantejares norantejareu norantejaria norantejarien norantejaries norantejarà norantejaràs norantejaré norantejaríem norantejaríeu norantejassen norantejasses norantejassin norantejassis norantejat norantejats norantejau norantejava norantejaven norantejaves norantejo norantejà norantejàrem norantejàreu norantejàs norantejàssem norantejàsseu norantejàssim norantejàssiu norantejàvem norantejàveu occ sept val v
rondar

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
nonagésimo

nord n masc
norte

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
norteamericano
De l'Amèrica del Nord.
Dels Estats Units.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
norteamericano
Natural de l'Amèrica del Nord.
Natural dels Estats Units.

nord-coreà /ˌnɔrk.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔrt.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔɾk.ko.ɾeˈa/ adj masc
norcoreano

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
nordeste

nord-irlandès /ˌnɔr.tir.ɫənˈdɛs/ /ˌnɔɾ.tiɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
norirlandés
Relatiu o pertanyent a Irlanda del Nord.

nord-irlandès /ˌnɔr.tir.ɫənˈdɛs/ /ˌnɔɾ.tiɾ.ɫənˈdəs/ n masc
norirlandés
Originari d'Irlanda del Nord.

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
nornordeste

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
noroeste

nordejar /nor.ðeˈʒa/ /noɾ.ðeˈd͡ʒa/ /noɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /noɾ.ðəˈd͡ʒa/ /nur.dəˈʒa/ /nur.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nordege nordegem nordegen nordeges nordegessen nordegesses nordegessin nordegessis nordegeu nordegi nordegin nordegis nordegés nordegéssem nordegésseu nordegéssim nordegéssiu nordegí nordeig nordeja nordejada nordejades nordejam nordejant nordejar nordejara nordejaran nordejarem nordejaren nordejares nordejareu nordejaria nordejarien nordejaries nordejarà nordejaràs nordejaré nordejaríem nordejaríeu nordejassen nordejasses nordejassin nordejassis nordejat nordejats nordejau nordejava nordejaven nordejaves nordejo nordejà nordejàrem nordejàreu nordejàs nordejàssem nordejàsseu nordejàssim nordejàssiu nordejàvem nordejàveu occ sept val v
nortear

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
norma

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normal
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
normalidad

normalització /nor.ma.ɫi.d͡za.siˈo/ /noɾ.ma.ɫi.za.siˈo/ /noɾ.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /nur.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
normalización

normalitzar /nor.ma.ɫiˈd͡za/ /noɾ.ma.ɫiˈza/ /noɾ.ma.ɫiˈzaɾ/ /noɾ.mə.ɫiˈd͡za/ /nur.mə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) normalitz normalitza normalitzada normalitzades normalitzam normalitzant normalitzar normalitzara normalitzaran normalitzarem normalitzaren normalitzares normalitzareu normalitzaria normalitzarien normalitzaries normalitzarà normalitzaràs normalitzaré normalitzaríem normalitzaríeu normalitzassen normalitzasses normalitzassin normalitzassis normalitzat normalitzats normalitzau normalitzava normalitzaven normalitzaves normalitze normalitzem normalitzen normalitzes normalitzessen normalitzesses normalitzessin normalitzessis normalitzeu normalitzi normalitzin normalitzis normalitzo normalitzà normalitzàrem normalitzàreu normalitzàs normalitzàssem normalitzàsseu normalitzàssim normalitzàssiu normalitzàvem normalitzàveu normalitzés normalitzéssem normalitzésseu normalitzéssim normalitzéssiu normalitzí occ sept val v
normalizar

normalment /norˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈment/ /nurˌmaɫˈmen/ adv
normalmente

normand /norˈman/ /noɾˈman/ /noɾˈmant/ /nurˈman/ adj masc
normando
Relatiu o pertanyent a Normandia o la seva llengua.
Relatiu o pertanyent a l'estil arquitectònic normand, present també a Anglaterra i a la Itàlia meridional.

normand /norˈman/ /noɾˈman/ /noɾˈmant/ /nurˈman/ n masc
normando
Persona que habita o és originària de Normandia.
Teixit de cotó fet amb lligat de sarja.
(masculí singular) Llengua romànica parlada a Normandia.

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ adj masc
normativo

normativitzar /nor.ma.ti.βiˈd͡za/ /noɾ.ma.ti.viˈzaɾ/ /noɾ.ma.ti.βiˈza/ /noɾ.mə.ti.viˈd͡za/ /nur.mə.ti.viˈd͡za/ /nur.mə.ti.βiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) normativitz normativitza normativitzada normativitzades normativitzam normativitzant normativitzar normativitzara normativitzaran normativitzarem normativitzaren normativitzares normativitzareu normativitzaria normativitzarien normativitzaries normativitzarà normativitzaràs normativitzaré normativitzaríem normativitzaríeu normativitzassen normativitzasses normativitzassin normativitzassis normativitzat normativitzats normativitzau normativitzava normativitzaven normativitzaves normativitze normativitzem normativitzen normativitzes normativitzessen normativitzesses normativitzessin normativitzessis normativitzeu normativitzi normativitzin normativitzis normativitzo normativitzà normativitzàrem normativitzàreu normativitzàs normativitzàssem normativitzàsseu normativitzàssim normativitzàssiu normativitzàvem normativitzàveu normativitzés normativitzéssem normativitzésseu normativitzéssim normativitzéssiu normativitzí occ sept val v
normativizar

normotens /ˌnor.muˈtɛns/ /ˌnoɾ.moˈtens/ /ˌnoɾ.moˈtəns/ adj masc
normotenso

norrè /noˈre/ /noˈrə/ /nuˈrɛ/ adj masc
norreno

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ noruega adj masc
noruego
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
noruego
Natural de Noruega.
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosa /ˈnɔ.za/ /ˈnɔ.zɔ/ /ˈnɔ.zə/ n fem
estorbo

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
nosotros nosotras

nostrat /nosˈtɾat/ /nusˈtɾat/ adj masc
de nuestra tierra

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
nuestro nuestra

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
nostalgia

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
calificación nota
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.
nota
Cada un dels elements de l'escala musical.

nota de tall n fem
nota de corte

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ adj
notable
Que es fa notar per algunes qualitats o actituds.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ n masc
notable

notació /no.ta.siˈo/ /no.tə.siˈo/ /nu.tə.siˈo/ n fem
notación

notar /noˈta/ /noˈtaɾ/ /nuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) not nota notada notades notam notant notar notara notaran notarem notaren notares notareu notaria notarien notaries notarà notaràs notaré notaríem notaríeu notassen notasses notassin notassis notat notats notau notava notaven notaves note notem noten notes notessen notesses notessin notessis noteu noti notin notis noto notà notàrem notàreu notàs notàssem notàsseu notàssim notàssiu notàvem notàveu notés notéssem notésseu notéssim notéssiu notí occ sept val v
notar

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
notario

notarialment /no.ta.ɾiˌaɫˈmen/ /no.ta.ɾiˌaɫˈment/ /no.tə.ɾiˌaɫˈment/ /nu.tə.ɾiˌaɫˈmen/ adv
notarialmente

noticiar /no.ti.siˈa/ /no.ti.siˈaɾ/ /nu.ti.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) noticia noticiada noticiades noticiam noticiant noticiar noticiara noticiaran noticiarem noticiaren noticiares noticiareu noticiaria noticiarien noticiaries noticiarà noticiaràs noticiaré noticiaríem noticiaríeu noticiassen noticiasses noticiassin noticiassis noticiat noticiats noticiau noticiava noticiaven noticiaves noticie noticiem noticien noticies noticiessen noticiesses noticiessin noticiessis noticieu noticii noticio noticià noticiàrem noticiàreu noticiàs noticiàssem noticiàsseu noticiàssim noticiàssiu noticiàvem noticiàveu noticiés noticiéssem noticiésseu noticiéssim noticiéssiu noticií noticiï noticiïn noticiïs occ sept val v
noticiar

notificar /no.ti.fiˈka/ /no.ti.fiˈkaɾ/ /nu.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) notific notifica notificada notificades notificam notificant notificar notificara notificaran notificarem notificaren notificares notificareu notificaria notificarien notificaries notificarà notificaràs notificaré notificaríem notificaríeu notificassen notificasses notificassin notificassis notificat notificats notificau notificava notificaven notificaves notifico notificà notificàrem notificàreu notificàs notificàssem notificàsseu notificàssim notificàssiu notificàvem notificàveu notifique notifiquem notifiquen notifiques notifiquessen notifiquesses notifiquessin notifiquessis notifiqueu notifiqui notifiquin notifiquis notifiqués notifiquéssem notifiquésseu notifiquéssim notifiquéssiu notifiquí occ sept val v
notificar

notorietat /no.to.ɾi.eˈtat/ /no.to.ɾi.əˈtat/ /nu.tu.ɾi.əˈtat/ n fem
notoriedad

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
noticia

nou adj masc
nuevo
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
nuez
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.
(botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

nou number
nueve
(cardinal) Vuit més un.

nou de coco n fem
coco

nou del coll n masc
nuez de Adán

nou-centes /ˌnɔwˈsen.tes/ /ˌnɔwˈsen.təs/ number
novecientas
Forma femenina de nou-cents.

nou-cents /ˌnɔwˈsens/ number
novecientos

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
neonato

noure /ˈnɔw.ɾe/ /ˈnɔw.ɾə/ bal noc noem noent noeu noga noguda nogudes noguem noguen noguera nogueren nogueres nogues noguessen noguesses noguessin noguessis nogueu nogui noguin noguis nogut noguts nogué noguérem noguéreu nogués noguéssem noguésseu noguéssim noguéssiu noguí nou nouen nouran noure nourem noureu nouria nourien nouries nourà nouràs nouré nouríem nouríeu nous noíem noíeu noïa noïen noïes occ val v
dañar

nouvingut /ˌnɔw.viŋˈɡut/ /ˌnɔw.viŋˈɡut/ /ˌnɔw.βiŋˈɡut/ adj
recién llegado

novaiorquès /ˌno.va.joɾˈkes/ /ˌno.βa.jorˈkes/ /ˌnɔ.və.joɾˈkəs/ /ˌnɔ.və.jurˈkɛs/ /ˌnɔ.βə.jurˈkɛs/ adj masc
neoyorkino
Relatiu o pertanyent a la ciutat o a l'estat de Nova York.

novaiorquès /ˌno.va.joɾˈkes/ /ˌno.βa.jorˈkes/ /ˌnɔ.və.joɾˈkəs/ /ˌnɔ.və.jurˈkɛs/ /ˌnɔ.βə.jurˈkɛs/ n masc
neoyorkino
Persona que habita o és originària de la ciutat o de l'estat de Nova York.

novament /ˌnɔ.vaˈment/ /ˌnɔ.vəˈmen/ /ˌnɔ.vəˈment/ /ˌnɔ.βaˈmen/ /ˌnɔ.βəˈmen/ adv
nuevamente
de nou, de bell nou

novell /noˈveʎ/ /noˈβeʎ/ /nuˈveʎ/ /nuˈβeʎ/ adj masc
novel

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
novela

novel·la d'idees n fem
novela de ideas

novel·la gràfica n fem
novela gráfica

novel·lar /no.veɫˈɫaɾ/ /no.vəɫˈɫa/ /no.βeɫˈɫa/ /no.βeˈɫa/ /nu.vəɫˈɫa/ /nu.βəɫˈɫa/ /nu.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) novel novel·la novel·lada novel·lades novel·lam novel·lant novel·lar novel·lara novel·laran novel·larem novel·laren novel·lares novel·lareu novel·laria novel·larien novel·laries novel·larà novel·laràs novel·laré novel·laríem novel·laríeu novel·lassen novel·lasses novel·lassin novel·lassis novel·lat novel·lats novel·lau novel·lava novel·laven novel·laves novel·le novel·lem novel·len novel·les novel·lessen novel·lesses novel·lessin novel·lessis novel·leu novel·li novel·lin novel·lis novel·lo novel·là novel·làrem novel·làreu novel·làs novel·làssem novel·làsseu novel·làssim novel·làssiu novel·làvem novel·làveu novel·lés novel·léssem novel·lésseu novel·léssim novel·léssiu novel·lí occ sept val v
novelar

novel·lesc /no.veɫˈɫesk/ /no.vəɫˈɫəsk/ /no.βeɫˈɫesk/ /no.βeˈɫesk/ /nu.vəɫˈɫɛsk/ /nu.βəɫˈɫɛsk/ /nu.βəˈɫɛsk/ adj
novelesco

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
novelista

novel·lístic /no.veɫˈɫis.tik/ /no.vəɫˈɫis.tik/ /no.βeɫˈɫis.tik/ /no.βeˈɫis.tik/ /nu.vəɫˈɫis.tik/ /nu.βəɫˈɫis.tik/ /nu.βəˈɫis.tik/ adj
novelístico

novel·lística /no.veɫˈɫis.ti.ka/ /no.vəɫˈɫis.ti.kə/ /no.βeɫˈɫis.ti.ka/ /no.βeˈɫis.ti.ka/ /nu.vəɫˈɫis.ti.kə/ /nu.βəɫˈɫis.ti.kə/ /nu.βəˈɫis.ti.kə/ n fem
novelística

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
noviembre
Onzè mes de l'any.

novetat /no.veˈtat/ /no.vəˈtat/ /no.βeˈtat/ /nu.vəˈtat/ /nu.βəˈtat/ n fem
novedad

novici /noˈvi.si/ /noˈβi.si/ /nuˈvi.si/ /nuˈβi.si/ n masc
novicio

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
noveno

nu adj masc
desnudo
Sense roba o vestit.

nuar /nuˈa/ /nuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nua nuada nuades nuam nuant nuar nuara nuaran nuarem nuaren nuares nuareu nuaria nuarien nuaries nuarà nuaràs nuaré nuaríem nuaríeu nuassen nuasses nuassin nuassis nuat nuats nuau nuava nuaven nuaves nue nuem nuen nues nuessen nuesses nuessin nuessis nueu nuo nuu nuà nuàrem nuàreu nuàs nuàssem nuàsseu nuàssim nuàssiu nuàvem nuàveu nués nuéssem nuésseu nuéssim nuéssiu nuí nuï nuïn nuïs occ sept val v
anudar

nubià /nu.βiˈa/ adj masc
nubio
Relatiu o pertanyent a Núbia.

nubià /nu.βiˈa/ n masc
nubio
Persona que habita o és originària de Núbia.

nuca /ˈnu.ka/ /ˈnu.kə/ n fem
nuca

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
nuclear

nuclearitzar /nu.kɫe.a.ɾiˈd͡za/ /nu.kɫe.a.ɾiˈza/ /nu.kɫe.a.ɾiˈzaɾ/ /nu.kɫe.ə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nuclearitz nuclearitza nuclearitzada nuclearitzades nuclearitzam nuclearitzant nuclearitzar nuclearitzara nuclearitzaran nuclearitzarem nuclearitzaren nuclearitzares nuclearitzareu nuclearitzaria nuclearitzarien nuclearitzaries nuclearitzarà nuclearitzaràs nuclearitzaré nuclearitzaríem nuclearitzaríeu nuclearitzassen nuclearitzasses nuclearitzassin nuclearitzassis nuclearitzat nuclearitzats nuclearitzau nuclearitzava nuclearitzaven nuclearitzaves nuclearitze nuclearitzem nuclearitzen nuclearitzes nuclearitzessen nuclearitzesses nuclearitzessin nuclearitzessis nuclearitzeu nuclearitzi nuclearitzin nuclearitzis nuclearitzo nuclearitzà nuclearitzàrem nuclearitzàreu nuclearitzàs nuclearitzàssem nuclearitzàsseu nuclearitzàssim nuclearitzàssiu nuclearitzàvem nuclearitzàveu nuclearitzés nuclearitzéssem nuclearitzésseu nuclearitzéssim nuclearitzéssiu nuclearitzí occ sept val v
nuclearizar
Armar amb armes nuclears.

nucleó n masc
nucleón

nucli /ˈnu.kli/ n masc
núcleo

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
desnudez

nul /ˈnuɫ/ nul·la adj masc
nulo

nul·litat /nu.ɫiˈtat/ /nuɫ.ɫiˈtat/ n fem
nulidad

numeració /nu.me.ɾa.siˈo/ /nu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
numeración
Acció de numerar.
Sistema d’expressió dels nombres amb mots i signes.

numeradament /nu.meˌɾa.ðaˈmen/ /nu.meˌɾa.ðaˈment/ /nu.məˌɾa.ðəˈmen/ /nu.məˌɾa.ðəˈment/ adv
numeradamente

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ adj
numeral
Que expressa un nombre.

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ n masc
numeral
Adjectiu quantificador que representa un nombre.

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) numer numera numerada numerades numeram numerant numerar numerara numeraran numerarem numeraren numerares numerareu numeraria numerarien numeraries numerarà numeraràs numeraré numeraríem numeraríeu numerassen numerasses numerassin numerassis numerat numerats numerau numerava numeraven numeraves numere numerem numeren numeres numeressen numeresses numeressin numeressis numereu numeri numerin numeris numero numerà numeràrem numeràreu numeràs numeràssem numeràsseu numeràssim numeràssiu numeràvem numeràveu numerés numeréssem numerésseu numeréssim numeréssiu numerí occ sept val v
numerar

numismàtic n masc
numismático

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
numismática
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ adj masc
numérico

numèricament /nuˌmɛ.ɾi.kaˈmen/ /nuˌmɛ.ɾi.kaˈment/ /nuˌmɛ.ɾi.kəˈmen/ /nuˌmɛ.ɾi.kəˈment/ adv
numéricamente

nunci /ˈnun.si/ n masc
pregonero
Pregoner, missatger de noves.
nuncio
Ambaixador del papa.

nus n masc
nudo
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià n masc
nudo gordiano

nutricional /nu.tɾi.si.oˈnaɫ/ /nu.tɾi.si.uˈnaɫ/ adj
nutricional

nutrició /nu.tɾi.siˈo/ n fem
nutrición

nutrient /nu.tɾiˈen/ /nu.tɾiˈent/ adj
nutriente

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
novio

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ n masc
ajuar
Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nuvolada /nu.voˈɫa.ða/ /nu.voˈɫa.ðə/ /nu.vuˈɫa.ðə/ /nu.βoˈɫa.ða/ /nu.βuˈɫa.ðə/ n fem
nublado

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
nublado

nyandú /ɲanˈdu/ /ɲənˈdu/ n masc
ñandú

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
chichón

nyap /ˈɲap/ n masc
chapuza

nyec /ˈɲɛk/ n masc
gañido

nyeu-nyeu /ˌɲɛwˈɲɛw/ n neut
voluble

nyu /ˈɲu/ n masc
ñu

nyèbit /ˈɲɛ.βit/ n masc
tipejo

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
náhuatl
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàpia /ˈna.pi.a/ /ˈna.pi.ə/ n fem
napia

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ n masc
náufrago

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
náusea
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ adj masc
náutico

nècora /ˈnɛ.ko.ɾa/ /ˈnɛ.ko.ɾə/ /ˈnɛ.ku.ɾə/ n fem
nécora

nèdol /ˈne.ðoɫ/ /ˈnɛ.ðuɫ/ n masc
herbaje sin pisar

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ alg bal n-occ nada nades naix naixem naixen naixent naixeran naixerem naixeren naixeres naixereu naixeria naixerien naixeries naixerà naixeràs naixeré naixeríem naixeríeu naixes naixessin naixessis naixeu naixi naixia naixien naixies naixin naixis naixo naixé naixérem naixéreu naixés naixéssim naixéssiu naixí naixíem naixíeu nasc nasca nascuda nascudes nascut nascuts nasquem nasquen nasquera nasqueren nasqueres nasques nasquessen nasquesses nasquessin nasquessis nasqueu nasqué nasquérem nasquéreu nasqués nasquéssem nasquésseu nasquéssim nasquéssiu nasquí nat nats neix neixen neixes neixi neixin neixis neixo nesc nesqui nesquin nesquis néixer occ sept val v
nacer
Sortir a llum del ventre de la mare.
Brotar, sortir una planta de la llavor.
Brollar una font o riu en cert lloc.
Originar-se una cosa, començar a ésser.

nét n masc
nieto

néta /ˈne.ta/ n fem
nieta

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
nicho

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
níquel

nítid /ˈni.tit/ adj masc
nítido

nítidament /ˌni.ti.ðaˈmen/ /ˌni.ti.ðaˈment/ /ˌni.ti.ðəˈmen/ /ˌni.ti.ðəˈment/ adv
nítidamente

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
nómada
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
nómada
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

nòmer /ˈnɔ.mə/ - havent - nom nomem nomen nomeran nomerem nomereu nomeria nomerien nomeries nomerà nomeràs nomeré nomeríem nomeríeu nomessin nomessis nomeu nomi nomia nomien nomies nomin nomis noms només noméssim noméssiu nomíem nomíeu nòmer v
llamarse

nòmina /ˈnɔ.mi.na/ /ˈnɔ.mi.nə/ n fem
nómina
Full en el què s'anomena la quantitat de diners que rebrà un treballador a canvi del treball realitzat en un període de temps.

nònius /ˈnɔ.niws/ n masc
nonio

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
nórdico
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nòrdics /ˈnɔr.diks/ n masc
Pueblos nórdicos
Un grup ètnic del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nós /nos/ pronoun
nos

núbil /ˈnu.βiɫ/ adj
núbil

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
número
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
novia

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
nube
Condensació d'aigua al cel.
Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
o
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ n fem
o

o sia conjunction
o sea
Expressió d’equivalència d’elements de forma reforçada.

obaga /oˈba.ɣa/ /oˈba.ɣə/ /uˈba.ɣə/ /uˈβa.ɣə/ n fem
umbría

obcecar /op.seˈka/ /op.seˈkaɾ/ /op.səˈka/ /up.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obcec obceca obcecada obcecades obcecam obcecant obcecar obcecara obcecaran obcecarem obcecaren obcecares obcecareu obcecaria obcecarien obcecaries obcecarà obcecaràs obcecaré obcecaríem obcecaríeu obcecassen obcecasses obcecassin obcecassis obcecat obcecats obcecau obcecava obcecaven obcecaves obceco obcecà obcecàrem obcecàreu obcecàs obcecàssem obcecàsseu obcecàssim obcecàssiu obcecàvem obcecàveu obceque obcequem obcequen obceques obcequessen obcequesses obcequessin obcequessis obcequeu obcequi obcequin obcequis obcequés obcequéssem obcequésseu obcequéssim obcequéssiu obcequí occ sept val v
obcecar

obedientment /o.be.ðiˌemˈment/ /o.bə.ðiˌemˈment/ /o.βe.ðiˌemˈmen/ /u.bə.ðiˌemˈmen/ /u.βə.ðiˌemˈmen/ adv
obedientemente

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ bal n-occ obeeix obeeixen obeeixes obeeixi obeeixin obeeixis obeeixo obeesc obeesqui obeesquin obeesquis obeint obeir obeiran obeirem obeireu obeiria obeirien obeiries obeirà obeiràs obeiré obeiríem obeiríeu obeí obeíem obeíeu obeírem obeíreu obeís obeíssem obeísseu obeíssim obeíssiu obeïa obeïda obeïdes obeïen obeïes obeïguem obeïgueu obeïm obeïra obeïren obeïres obeïsc obeïsca obeïsquen obeïsques obeïssen obeïsses obeïssin obeïssis obeït obeïts obeïu obeïx obeïxen obeïxes obeïxo occ sept val v
obedecer

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
obelisco

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
obenque

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
abierto

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
obesidad sobrepeso

objectar /ob.d͡ʒekˈta/ /ob.d͡ʒekˈtaɾ/ /ob.ʒəkˈta/ /ub.ʒəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) object objecta objectada objectades objectam objectant objectar objectara objectaran objectarem objectaren objectares objectareu objectaria objectarien objectaries objectarà objectaràs objectaré objectaríem objectaríeu objectassen objectasses objectassin objectassis objectat objectats objectau objectava objectaven objectaves objecte objectem objecten objectes objectessen objectesses objectessin objectessis objecteu objecti objectin objectis objecto objectà objectàrem objectàreu objectàs objectàssem objectàsseu objectàssim objectàssiu objectàvem objectàveu objectés objectéssem objectésseu objectéssim objectéssiu objectí occ sept val v
objetar

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
objeto

objecte gràfic n masc
objeto gráfico

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
objetivo
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
objetivo
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.
(petanca) Lloc precís del camp de joc on un jugador té intenció de fer caure la bola en el moment de disposar-se a llançar-la.

objectiu d'aprenentatge n masc
objetivo de aprendizaje

objectiu de conducta n masc
objetivo de conducta

objectiu didàctic n masc
objetivo didáctico

objectiu específic n masc
objetivo específico

objectiu general n masc
objetivo general

objectiu terminal n masc
objetivo terminal

objectivament /ob.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ob.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /ob.ʒəkˌti.vəˈment/ /ub.ʒəkˌti.vəˈmen/ /ub.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
objetivamente

objectivar /ob.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /ob.d͡ʒek.tiˈβa/ /ob.ʒək.tiˈva/ /ub.ʒək.tiˈva/ /ub.ʒək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) objectiu objectiv objectiva objectivada objectivades objectivam objectivant objectivar objectivara objectivaran objectivarem objectivaren objectivares objectivareu objectivaria objectivarien objectivaries objectivarà objectivaràs objectivaré objectivaríem objectivaríeu objectivassen objectivasses objectivassin objectivassis objectivat objectivats objectivau objectivava objectivaven objectivaves objective objectivem objectiven objectives objectivessen objectivesses objectivessin objectivessis objectiveu objectivi objectivin objectivis objectivo objectivà objectivàrem objectivàreu objectivàs objectivàssem objectivàsseu objectivàssim objectivàssiu objectivàvem objectivàveu objectivés objectivéssem objectivésseu objectivéssim objectivéssiu objectiví occ sept val v
objetivar

objectivitat /ob.d͡ʒek.ti.viˈtat/ /ob.d͡ʒek.ti.βiˈtat/ /ob.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.βiˈtat/ n fem
objetividad

oblada /oˈbɫa.ða/ /oˈbɫa.ðə/ /uˈbɫa.ðə/ /uˈβɫa.ðə/ n fem
chopa

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ obliqua adj masc
oblicuo
Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) oblid oblida oblidada oblidades oblidam oblidant oblidar oblidara oblidaran oblidarem oblidaren oblidares oblidareu oblidaria oblidarien oblidaries oblidarà oblidaràs oblidaré oblidaríem oblidaríeu oblidassen oblidasses oblidassin oblidassis oblidat oblidats oblidau oblidava oblidaven oblidaves oblide oblidem obliden oblides oblidessen oblidesses oblidessin oblidessis oblideu oblidi oblidin oblidis oblido oblidà oblidàrem oblidàreu oblidàs oblidàssem oblidàsseu oblidàssim oblidàssiu oblidàvem oblidàveu oblidés oblidéssem oblidésseu oblidéssim oblidéssiu oblidí occ sept val v
olvidar
No recordar.
Superar, perdonar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
obligación

obligadament /o.bɫiˌɣa.ðaˈment/ /o.βɫiˌɣa.ðaˈmen/ /ob.bɫiˌɣa.ðəˈment/ /u.βɫiˌɣa.ðəˈmen/ /ub.bɫiˌɣa.ðəˈmen/ adv
obligadamente

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) oblig obliga obligada obligades obligam obligant obligar obligara obligaran obligarem obligaren obligares obligareu obligaria obligarien obligaries obligarà obligaràs obligaré obligaríem obligaríeu obligassen obligasses obligassin obligassis obligat obligats obligau obligava obligaven obligaves obligo obligue obliguem obliguen obligues obliguessen obliguesses obliguessin obliguessis obligueu obligui obliguin obliguis obligués obliguéssem obliguésseu obliguéssim obliguéssiu obliguí obligà obligàrem obligàreu obligàs obligàssem obligàsseu obligàssim obligàssiu obligàvem obligàveu occ sept val v
obligar

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ obligatòria adj masc
obligatorio

obligatòriament /o.bɫi.ɣaˌtɔ.ɾi.aˈment/ /o.βɫi.ɣaˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /ob.bɫi.ɣəˌtɔ.ɾi.əˈment/ /u.βɫi.ɣəˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /ub.bɫi.ɣəˌtɔ.ɾi.əˈmen/ adv
obligatoriamente

obliquament /oˌbɫi.kwaˈment/ /oˌbɫi.kwəˈment/ /oˌβɫi.kwaˈmen/ /uˌbɫi.kwəˈmen/ /uˌβɫi.kwəˈmen/ adv
oblicuamente

obliquar /o.bɫiˈkwa/ /o.bɫiˈkwaɾ/ /o.βɫiˈkwa/ /u.bɫiˈkwa/ /u.βɫiˈkwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obliqua obliquada obliquades obliquam obliquant obliquar obliquara obliquaran obliquarem obliquaren obliquares obliquareu obliquaria obliquarien obliquaries obliquarà obliquaràs obliquaré obliquaríem obliquaríeu obliquassen obliquasses obliquassin obliquassis obliquat obliquats obliquau obliquava obliquaven obliquaves obliquo obliquà obliquàrem obliquàreu obliquàs obliquàssem obliquàsseu obliquàssim obliquàssiu obliquàvem obliquàveu obliqüe obliqüem obliqüen obliqües obliqüessen obliqüesses obliqüessin obliqüessis obliqüeu obliqüi obliqüin obliqüis obliqüés obliqüéssem obliqüésseu obliqüéssim obliqüéssiu obliqüí occ sept val v
oblicuar

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
olvido

obliterar /o.bɫi.teˈɾaɾ/ /o.bɫi.təˈɾa/ /o.βɫi.teˈɾa/ /u.bɫi.təˈɾa/ /u.βɫi.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obliter oblitera obliterada obliterades obliteram obliterant obliterar obliterara obliteraran obliterarem obliteraren obliterares obliterareu obliteraria obliterarien obliteraries obliterarà obliteraràs obliteraré obliteraríem obliteraríeu obliterassen obliterasses obliterassin obliterassis obliterat obliterats obliterau obliterava obliteraven obliteraves oblitere obliterem obliteren obliteres obliteressen obliteresses obliteressin obliteressis oblitereu obliteri obliterin obliteris oblitero obliterà obliteràrem obliteràreu obliteràs obliteràssem obliteràsseu obliteràssim obliteràssiu obliteràvem obliteràveu obliterés obliteréssem obliterésseu obliteréssim obliteréssiu obliterí occ sept val v
obliterar

oblong /oˈbɫoŋk/ /oˈβɫoŋ/ /uˈbɫoŋk/ /uˈβɫoŋ/ adj masc
oblongo

obnubilar /ob.nu.biˈɫa/ /ob.nu.biˈɫaɾ/ /ob.nu.βiˈɫa/ /ub.nu.biˈɫa/ /ub.nu.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obnubil obnubila obnubilada obnubilades obnubilam obnubilant obnubilar obnubilara obnubilaran obnubilarem obnubilaren obnubilares obnubilareu obnubilaria obnubilarien obnubilaries obnubilarà obnubilaràs obnubilaré obnubilaríem obnubilaríeu obnubilassen obnubilasses obnubilassin obnubilassis obnubilat obnubilats obnubilau obnubilava obnubilaven obnubilaves obnubile obnubilem obnubilen obnubiles obnubilessen obnubilesses obnubilessin obnubilessis obnubileu obnubili obnubilin obnubilis obnubilo obnubilà obnubilàrem obnubilàreu obnubilàs obnubilàssem obnubilàsseu obnubilàssim obnubilàssiu obnubilàvem obnubilàveu obnubilés obnubiléssem obnubilésseu obnubiléssim obnubiléssiu obnubilí occ sept val v
obnubilar

oboista /o.boˈis.ta/ /o.boˈis.te/ /o.boˈis.tə/ /u.buˈis.tə/ /u.βuˈis.tə/ n neut
oboísta

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
oboe

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
obra

obra de consulta n fem
libro de consulta

obra de referència n fem
obra de referencia

obrador /o.bɾaˈðoɾ/ /o.bɾəˈðo/ /o.βɾaˈðo/ /u.bɾəˈðo/ /u.βɾəˈðo/ n masc
taller

obrar /oˈbɾa/ /oˈbɾaɾ/ /oˈβɾa/ /uˈbɾa/ /uˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obr obra obrada obrades obram obrant obrar obrara obraran obrarem obraren obrares obrareu obraria obrarien obraries obrarà obraràs obraré obraríem obraríeu obrassen obrasses obrassin obrassis obrat obrats obrau obrava obraven obraves obre obrem obren obres obressen obresses obressin obressis obreu obri obrin obris obro obrà obràrem obràreu obràs obràssem obràsseu obràssim obràssiu obràvem obràveu obrés obréssem obrésseu obréssim obréssiu obrí occ sept val v
obrar
Manera de fer.

obre /ˈɔ.bɾe/ /ˈɔ.βɾə/ Interjection
abre

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ n masc
abrebotellas

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
obrero

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ alg bal obert oberta obertes oberts obr obre obren obres obri obria obrien obries obriguem obrigueu obrim obrin obrint obrir obrira obriran obrirem obriren obrires obrireu obriria obririen obriries obrirà obriràs obriré obriríem obriríeu obris obrissen obrisses obrissin obrissis obriu obro obrí obríem obríeu obrírem obríreu obrís obríssem obrísseu obríssim obríssiu occ sept val òbric òbriga òbriguen òbrigues v
abrir

obrir el meló /oˌbɾiɾ /oˌβɾi /uˌβɾi /uˌβɾiɾ v
abrir el melón

obrir espai v
abrir espacio

obrir joc v
abrir juego

obrir la cara v
abrir la cara

obrir línies v
abrir líneas

obrir-se /oˈβɾiɾ.se/ /uˈβɾir.sə/ v
abrirse
(pilota) Apartar-se, una pilota, de la paret a la qual anava arrambada, de manera que resulta més fàcil tornar-la.

obriülls /o.bɾiˈuʎs/ /o.βɾiˈuʎs/ /o.βɾiˈuʎʃ/ /u.bɾiˈuʎs/ /u.βɾiˈuʎs/ n masc
cardo estrellado

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ n fem
obscenidad
Qualitat d’obscè.
Expressió o paraula obscena.

obscurament /opsˌku.ɾaˈmen/ /opsˌku.ɾaˈment/ /opsˌku.ɾəˈment/ /osˌku.ɾaˈmen/ /upsˌku.ɾəˈmen/ adv
obscuramente

obscuritat /ops.ku.ɾiˈtat/ /os.ku.ɾiˈtat/ /ups.ku.ɾiˈtat/ n fem
oscuridad
(sentit figurat) Qualitat d’obscur.

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
obsceno

obsequiar /op.se.kiˈa/ /op.se.kiˈaɾ/ /op.sə.kiˈa/ /up.sə.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obsequia obsequiada obsequiades obsequiam obsequiant obsequiar obsequiara obsequiaran obsequiarem obsequiaren obsequiares obsequiareu obsequiaria obsequiarien obsequiaries obsequiarà obsequiaràs obsequiaré obsequiaríem obsequiaríeu obsequiassen obsequiasses obsequiassin obsequiassis obsequiat obsequiats obsequiau obsequiava obsequiaven obsequiaves obsequie obsequiem obsequien obsequies obsequiessen obsequiesses obsequiessin obsequiessis obsequieu obsequii obsequio obsequià obsequiàrem obsequiàreu obsequiàs obsequiàssem obsequiàsseu obsequiàssim obsequiàssiu obsequiàvem obsequiàveu obsequiés obsequiéssem obsequiésseu obsequiéssim obsequiéssiu obsequií obsequiï obsequiïn obsequiïs occ sept val v
obsequiar

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ n fem
observación
Acte o efecte d'observar.

observació no participant n fem
observación no participante

observació participant n fem
observación participante

observació sistemàtica n fem
observación sistemática

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) observ observa observada observades observam observant observar observara observaran observarem observaren observares observareu observaria observarien observaries observarà observaràs observaré observaríem observaríeu observassen observasses observassin observassis observat observats observau observava observaven observaves observe observem observen observes observessen observesses observessin observessis observeu observi observin observis observo observà observàrem observàreu observàs observàssem observàsseu observàssim observàssiu observàvem observàveu observés observéssem observésseu observéssim observéssiu observí occ sept val v
observar
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.
Constatar, notar.

obsessionar /op.se.si.oˈna/ /op.se.si.oˈnaɾ/ /op.sə.si.oˈna/ /up.sə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obsession obsessiona obsessionada obsessionades obsessionam obsessionant obsessionar obsessionara obsessionaran obsessionarem obsessionaren obsessionares obsessionareu obsessionaria obsessionarien obsessionaries obsessionarà obsessionaràs obsessionaré obsessionaríem obsessionaríeu obsessionassen obsessionasses obsessionassin obsessionassis obsessionat obsessionats obsessionau obsessionava obsessionaven obsessionaves obsessione obsessionem obsessionen obsessiones obsessionessen obsessionesses obsessionessin obsessionessis obsessioneu obsessioni obsessionin obsessionis obsessiono obsessionà obsessionàrem obsessionàreu obsessionàs obsessionàssem obsessionàsseu obsessionàssim obsessionàssiu obsessionàvem obsessionàveu obsessionés obsessionéssem obsessionésseu obsessionéssim obsessionéssiu obsessioní occ sept val v
obsesionar

obsessivament /op.seˌsi.vaˈment/ /op.seˌsi.βaˈmen/ /op.səˌsi.vəˈment/ /up.səˌsi.vəˈmen/ /up.səˌsi.βəˈmen/ adv
obsesivamente

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
obsesión

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ n fem
obsidiana

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
obsoleto

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
obstáculo óbice

obstacle d'aigua n masc
obstáculo de agua

obstacle d'aigua lateral n masc
obstáculo de agua lateral

obstaculitzar /ops.ta.ku.ɫiˈd͡za/ /ops.ta.ku.ɫiˈzaɾ/ /ops.tə.ku.ɫiˈd͡za/ /os.ta.ku.ɫiˈza/ /ups.tə.ku.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obstaculitz obstaculitza obstaculitzada obstaculitzades obstaculitzam obstaculitzant obstaculitzar obstaculitzara obstaculitzaran obstaculitzarem obstaculitzaren obstaculitzares obstaculitzareu obstaculitzaria obstaculitzarien obstaculitzaries obstaculitzarà obstaculitzaràs obstaculitzaré obstaculitzaríem obstaculitzaríeu obstaculitzassen obstaculitzasses obstaculitzassin obstaculitzassis obstaculitzat obstaculitzats obstaculitzau obstaculitzava obstaculitzaven obstaculitzaves obstaculitze obstaculitzem obstaculitzen obstaculitzes obstaculitzessen obstaculitzesses obstaculitzessin obstaculitzessis obstaculitzeu obstaculitzi obstaculitzin obstaculitzis obstaculitzo obstaculitzà obstaculitzàrem obstaculitzàreu obstaculitzàs obstaculitzàssem obstaculitzàsseu obstaculitzàssim obstaculitzàssiu obstaculitzàvem obstaculitzàveu obstaculitzés obstaculitzéssem obstaculitzésseu obstaculitzéssim obstaculitzéssiu obstaculitzí occ sept val v
obstaculizar

obstar /opsˈta/ /opsˈtaɾ/ /osˈta/ /upsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obst obsta obstada obstades obstam obstant obstar obstara obstaran obstarem obstaren obstares obstareu obstaria obstarien obstaries obstarà obstaràs obstaré obstaríem obstaríeu obstassen obstasses obstassin obstassis obstat obstats obstau obstava obstaven obstaves obste obstem obsten obstes obstessen obstesses obstessin obstessis obsteu obsti obstin obstis obsto obstà obstàrem obstàreu obstàs obstàssem obstàsseu obstàssim obstàssiu obstàvem obstàveu obstés obstéssem obstésseu obstéssim obstéssiu obstí occ sept val v
obstar

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
obstetricia

obstinadament /ops.tiˌna.ðaˈmen/ /ops.tiˌna.ðaˈment/ /ops.tiˌna.ðəˈment/ /os.tiˌna.ðaˈmen/ /ups.tiˌna.ðəˈmen/ adv
obstinadamente

obstinar-se /ops.tiˈnar.se/ /ops.tiˈnaɾ.se/ /ops.tiˈnaɾ.sə/ /os.tiˈnaɾ.se/ /ups.ti.nərˈsə/ /ups.tiˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obstina obstinada obstinades obstinam obstinant obstinar obstinara obstinaran obstinarem obstinaren obstinares obstinareu obstinaria obstinarien obstinaries obstinarà obstinaràs obstinaré obstinaríem obstinaríeu obstinassen obstinasses obstinassin obstinassis obstinat obstinats obstinau obstinava obstinaven obstinaves obstine obstinem obstinen obstines obstinessen obstinesses obstinessin obstinessis obstineu obstini obstinin obstinis obstino obstinà obstinàrem obstinàreu obstinàs obstinàssem obstinàsseu obstinàssim obstinàssiu obstinàvem obstinàveu obstinés obstinéssem obstinésseu obstinéssim obstinéssiu obstiní obstín occ sept val v
obstinarse

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ Interjection
obstrucción

obstructiu /ops.tɾukˈtiw/ /os.tɾukˈtiw/ /ups.tɾukˈtiw/ adj masc
obstructivo

obstruir /ops.tɾuˈi/ /ops.tɾuˈiɾ/ /os.tɾuˈi/ /ups.tɾuˈi/ bal n-occ obstrueix obstrueixen obstrueixes obstrueixi obstrueixin obstrueixis obstrueixo obstruesc obstruesqui obstruesquin obstruesquis obstruint obstruir obstruiran obstruirem obstruireu obstruiria obstruirien obstruiries obstruirà obstruiràs obstruiré obstruiríem obstruiríeu obstruí obstruíem obstruíeu obstruírem obstruíreu obstruís obstruíssem obstruísseu obstruíssim obstruíssiu obstruïa obstruïda obstruïdes obstruïen obstruïes obstruïguem obstruïgueu obstruïm obstruïra obstruïren obstruïres obstruïsc obstruïsca obstruïsquen obstruïsques obstruïssen obstruïsses obstruïssin obstruïssis obstruït obstruïts obstruïu obstruïx obstruïxen obstruïxes obstruïxo occ sept val v
obstruir

obtemperar /op.tem.peˈɾa/ /op.tem.peˈɾaɾ/ /op.təm.pəˈɾa/ /up.təm.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obtemper obtempera obtemperada obtemperades obtemperam obtemperant obtemperar obtemperara obtemperaran obtemperarem obtemperaren obtemperares obtemperareu obtemperaria obtemperarien obtemperaries obtemperarà obtemperaràs obtemperaré obtemperaríem obtemperaríeu obtemperassen obtemperasses obtemperassin obtemperassis obtemperat obtemperats obtemperau obtemperava obtemperaven obtemperaves obtempere obtemperem obtemperen obtemperes obtemperessen obtemperesses obtemperessin obtemperessis obtempereu obtemperi obtemperin obtemperis obtempero obtemperà obtemperàrem obtemperàreu obtemperàs obtemperàssem obtemperàsseu obtemperàssim obtemperàssiu obtemperàvem obtemperàveu obtemperés obtemperéssem obtemperésseu obtemperéssim obtemperéssiu obtemperí occ sept val v
obtemperar

obtenció /op.ten.siˈo/ /op.tən.siˈo/ /up.tən.siˈo/ n fem
obtención

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ bal obtenc obtendran obtendrem obtendreu obtendria obtendrien obtendries obtendrà obtendràs obtendré obtendríem obtendríeu obtenen obtenguda obtengudes obtenguem obtengueren obtengueres obtenguessin obtenguessis obtengueu obtengui obtenguin obtenguis obtengut obtenguts obtengué obtenguérem obtenguéreu obtengués obtenguéssim obtenguéssiu obtenguí obtenia obtenien obtenies obtenim obtenint obtenir obteniu obtens obteníem obteníeu obtinc obtindran obtindrem obtindreu obtindria obtindrien obtindries obtindrà obtindràs obtindré obtindríem obtindríeu obtinga obtinguda obtingudes obtinguem obtinguen obtinguera obtingueren obtingueres obtingues obtinguessen obtinguesses obtinguessin obtinguessis obtingueu obtingui obtinguin obtinguis obtingut obtinguts obtingué obtinguérem obtinguéreu obtingués obtinguéssem obtinguésseu obtinguéssim obtinguéssiu obtinguí obté obtén obtín occ val v
obtener

obturar /op.tuˈɾa/ /op.tuˈɾaɾ/ /up.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obtur obtura obturada obturades obturam obturant obturar obturara obturaran obturarem obturaren obturares obturareu obturaria obturarien obturaries obturarà obturaràs obturaré obturaríem obturaríeu obturassen obturasses obturassin obturassis obturat obturats obturau obturava obturaven obturaves obture obturem obturen obtures obturessen obturesses obturessin obturessis obtureu obturi obturin obturis obturo obturà obturàrem obturàreu obturàs obturàssem obturàsseu obturàssim obturàssiu obturàvem obturàveu obturés obturéssem obturésseu obturéssim obturéssiu obturí occ sept val v
obturar

obtusament /opˌtu.zaˈmen/ /opˌtu.zaˈment/ /opˌtu.zəˈment/ /upˌtu.zəˈmen/ adv
obtusamente

obvenir /ob.beˈni/ /ob.veˈniɾ/ /ob.vəˈni/ /ub.bəˈni/ /ub.vəˈni/ bal obvenc obvendran obvendrem obvendreu obvendria obvendrien obvendries obvendrà obvendràs obvendré obvendríem obvendríeu obvenen obvenguda obvengudes obvenguem obvengueren obvengueres obvenguessin obvenguessis obvengueu obvengui obvenguin obvenguis obvengut obvenguts obvengué obvenguérem obvenguéreu obvengués obvenguéssim obvenguéssiu obvenguí obvenia obvenien obvenies obvenim obvenint obvenir obveniu obvens obveníem obveníeu obvinc obvindran obvindrem obvindreu obvindria obvindrien obvindries obvindrà obvindràs obvindré obvindríem obvindríeu obvinga obvinguda obvingudes obvinguem obvinguen obvinguera obvingueren obvingueres obvingues obvinguessen obvinguesses obvinguessin obvinguessis obvingueu obvingui obvinguin obvinguis obvingut obvinguts obvingué obvinguérem obvinguéreu obvingués obvinguéssem obvinguésseu obvinguéssim obvinguéssiu obvinguí obvé obvén occ val v
sobrevenir

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ òbvia adj masc
obvio

obviar /ob.biˈa/ /ob.viˈa/ /ob.viˈaɾ/ /ub.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obvia obviada obviades obviam obviant obviar obviara obviaran obviarem obviaren obviares obviareu obviaria obviarien obviaries obviarà obviaràs obviaré obviaríem obviaríeu obviassen obviasses obviassin obviassis obviat obviats obviau obviava obviaven obviaves obvie obviem obvien obvies obviessen obviesses obviessin obviessis obvieu obvii obvio obvià obviàrem obviàreu obviàs obviàssem obviàsseu obviàssim obviàssiu obviàvem obviàveu obviés obviéssem obviésseu obviéssim obviéssiu obvií obviï obviïn obviïs occ sept val v
obviar

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ adj masc
obeso

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
oca ganso ánsar

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
ocarina

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
ocasionalmente

ocasionar /o.ka.zi.oˈna/ /o.ka.zi.oˈnaɾ/ /o.kə.zi.oˈna/ /u.kə.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ocasion ocasiona ocasionada ocasionades ocasionam ocasionant ocasionar ocasionara ocasionaran ocasionarem ocasionaren ocasionares ocasionareu ocasionaria ocasionarien ocasionaries ocasionarà ocasionaràs ocasionaré ocasionaríem ocasionaríeu ocasionassen ocasionasses ocasionassin ocasionassis ocasionat ocasionats ocasionau ocasionava ocasionaven ocasionaves ocasione ocasionem ocasionen ocasiones ocasionessen ocasionesses ocasionessin ocasionessis ocasioneu ocasioni ocasionin ocasionis ocasiono ocasionà ocasionàrem ocasionàreu ocasionàs ocasionàssem ocasionàsseu ocasionàssim ocasionàssiu ocasionàvem ocasionàveu ocasionés ocasionéssem ocasionésseu ocasionéssim ocasionéssiu ocasioní occ sept val v
ocasionar

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
ocasión
Moment determinat, vegada, cop, cas.
Moment d'oportunitat.

occident /ok.siˈðen/ /ok.siˈðent/ /uk.siˈðen/ /uk.siˈðent/ n masc
occidente

occidental /ok.si.ðenˈtaɫ/ /ok.si.ðənˈtaɫ/ /uk.si.ðənˈtaɫ/ adj
occidental

occidentalitzar /ok.si.ðen.ta.ɫiˈd͡za/ /ok.si.ðen.ta.ɫiˈza/ /ok.si.ðen.ta.ɫiˈzaɾ/ /ok.si.ðən.tə.ɫiˈd͡za/ /uk.si.ðən.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ occidentalitz occidentalitza occidentalitzada occidentalitzades occidentalitzam occidentalitzant occidentalitzar occidentalitzara occidentalitzaran occidentalitzarem occidentalitzaren occidentalitzares occidentalitzareu occidentalitzaria occidentalitzarien occidentalitzaries occidentalitzarà occidentalitzaràs occidentalitzaré occidentalitzaríem occidentalitzaríeu occidentalitzassen occidentalitzasses occidentalitzassin occidentalitzassis occidentalitzat occidentalitzats occidentalitzau occidentalitzava occidentalitzaven occidentalitzaves occidentalitze occidentalitzem occidentalitzen occidentalitzes occidentalitzessen occidentalitzesses occidentalitzessin occidentalitzessis occidentalitzeu occidentalitzi occidentalitzin occidentalitzis occidentalitzo occidentalitzà occidentalitzàrem occidentalitzàreu occidentalitzàs occidentalitzàssem occidentalitzàsseu occidentalitzàssim occidentalitzàssiu occidentalitzàvem occidentalitzàveu occidentalitzés occidentalitzéssem occidentalitzésseu occidentalitzéssim occidentalitzéssiu occidentalitzí sept val v
occidentalizar

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ adj masc
occitano
Relatiu o pertanyent a Occitània, als seus habitants o a la seva llengua.

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
occitano
Natural de l'Occitània.
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
ave pájaro

ocellam /o.seˈʎam/ /o.səˈʎam/ /u.səˈʎam/ n masc
pajajería

ocellet /o.seˈʎet/ /o.səˈʎət/ /u.səˈʎɛt/ n masc
pajarito
Diminutiu d'ocell.
pajarita
Figura de paper feta amb la tècnica de la papiroflèxia que representa un ocell. El perímetre de la figura només té angles de 45 graus o múltiples seus.

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
océano

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ adj masc
oceánico
Originari, pertanyent o relatiu a Oceania.
Pertanyent o relatiu al déu Oceà de l'antiga Grècia.
Pertanyent o relatiu als oceans.

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ n masc
oceánico
Natural d'Oceania.

oci /ˈɔ.si/ n masc
ocio

ociós /o.siˈos/ /u.siˈos/ adj masc
ocioso

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ n fem
ocra

ocre /ˈɔ.kɾə/ adj
ocre

octa /ˈok.ta/ /ˈɔk.tə/ n fem
octa

octaedre /ok.taˈe.ðɾe/ /ok.təˈɛ.ðɾə/ /uk.təˈɛ.ðɾə/ n masc
octaedro

octavilla /ok.taˈvi.ʎa/ /ok.taˈβi.ʎa/ /ok.təˈvi.ʎə/ /uk.təˈvi.ʎə/ /uk.təˈβi.ʎə/ n fem
octavilla

octosíl·lab /ok.toˈsi.ɫap/ /ok.toˈsiɫ.ɫap/ /ok.toˈsiɫ.ɫəp/ /uk.tuˈsi.ɫəp/ /uk.tuˈsiɫ.ɫəp/ adj masc
octosílabo
Que té vuit síl·labes.

octosíl·lab /ok.toˈsi.ɫap/ /ok.toˈsiɫ.ɫap/ /ok.toˈsiɫ.ɫəp/ /uk.tuˈsi.ɫəp/ /uk.tuˈsiɫ.ɫəp/ n masc
octosílabo
Vers que de mètrica té vuit síl·labes.

octubrar-se /ok.tuˈβɾaɾ.se/ /uk.tuˈβɾar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ octubr octubra octubrada octubrades octubram octubrant octubrar octubrara octubraran octubrarem octubraren octubrares octubrareu octubraria octubrarien octubraries octubrarà octubraràs octubraré octubraríem octubraríeu octubrassen octubrasses octubrassin octubrassis octubrat octubrats octubrau octubrava octubraven octubraves octubre octubrem octubren octubres octubressen octubresses octubressin octubressis octubreu octubri octubrin octubris octubro octubrà octubràrem octubràreu octubràs octubràssem octubràsseu octubràssim octubràssiu octubràvem octubràveu octubrés octubréssem octubrésseu octubréssim octubréssiu octubrí sept val v
dejar de poner

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
octubre
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
octágono

octàstil /okˈtas.tiɫ/ /ukˈtas.tiɫ/ adj masc
octástilo

ocult /oˈkuɫ/ /oˈkuɫt/ /oˈkuɫt/ /uˈkuɫ/ /uˈkuɫt/ adj masc
oculto

ocupa /oˈku.pa/ /oˈku.pə/ /uˈku.pə/ n neut
okupa

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ocup ocupa ocupada ocupades ocupam ocupant ocupar ocupara ocuparan ocuparem ocuparen ocupares ocupareu ocuparia ocuparien ocuparies ocuparà ocuparàs ocuparé ocuparíem ocuparíeu ocupassen ocupasses ocupassin ocupassis ocupat ocupats ocupau ocupava ocupaven ocupaves ocupe ocupem ocupen ocupes ocupessen ocupesses ocupessin ocupessis ocupeu ocupi ocupin ocupis ocupo ocupà ocupàrem ocupàreu ocupàs ocupàssem ocupàsseu ocupàssim ocupàssiu ocupàvem ocupàveu ocupés ocupéssem ocupésseu ocupéssim ocupéssiu ocupí sept val v
ocupar
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.
Exercir una ocupació.

ocàs /oˈkas/ /uˈkas/ n masc
ocaso

ocórrer /oˈko.re/ /oˈko.reɾ/ /oˈko.rə/ /uˈko.rə/ bal occ ocorr ocorre ocorregem ocorregeu ocorreguda ocorregudes ocorreguem ocorreguera ocorregueren ocorregueres ocorreguessen ocorreguesses ocorreguessin ocorreguessis ocorregut ocorreguts ocorregué ocorreguérem ocorreguéreu ocorregués ocorreguéssem ocorreguésseu ocorreguéssim ocorreguéssiu ocorreguí ocorregéreu ocorrem ocorren ocorrent ocorreran ocorrerem ocorrereu ocorreria ocorrerien ocorreries ocorrerà ocorreràs ocorreré ocorreríem ocorreríeu ocorres ocorreu ocorri ocorria ocorrien ocorries ocorrin ocorris ocorro ocorrs ocorríem ocorríeu ocórrec ocórrega ocórregen ocórreguen ocórregues ocórrer sept val v
ocurrir
Esdevenir-se, succeir casualment.

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðə/ n fem
oda

odi n masc
odio

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ odia odiada odiades odiam odiant odiar odiara odiaran odiarem odiaren odiares odiareu odiaria odiarien odiaries odiarà odiaràs odiaré odiaríem odiaríeu odiassen odiasses odiassin odiassis odiat odiats odiau odiava odiaven odiaves odie odiem odien odies odiessen odiesses odiessin odiessis odieu odii odio odià odiàrem odiàreu odiàs odiàssem odiàsseu odiàssim odiàssiu odiàvem odiàveu odiés odiéssem odiésseu odiéssim odiéssiu odií odiï odiïn odiïs sept val v
odiar aborrecer

odiat /o.ðiˈat/ /u.ðiˈat/ adj masc
odiado

odiosament /o.ðiˌo.zaˈmen/ /o.ðiˌo.zaˈment/ /o.ðiˌo.zəˈment/ /u.ðiˌo.zəˈmen/ adv
odiosamente

odobènids /o.ðoˈbɛ.nits/ /u.ðuˈbɛ.nits/ /u.ðuˈβɛ.nits/ n masc
morsas

odontocets /o.ðon.toˈsets/ /o.ðon.toˈsɛts/ /u.ðun.tuˈsɛts/ n masc
ballenas odontocetas

odontòleg /o.ðonˈtɔ.ɫek/ /o.ðonˈtɔ.ɫək/ /u.ðunˈtɔ.ɫək/ n masc
odontólogo

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
oeste occidente

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
oesnoroeste

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
oesudoeste

ofec /oˈfek/ /oˈfək/ /uˈfɛk/ n masc
ahogo

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofeg ofega ofegada ofegades ofegam ofegant ofegar ofegara ofegaran ofegarem ofegaren ofegares ofegareu ofegaria ofegarien ofegaries ofegarà ofegaràs ofegaré ofegaríem ofegaríeu ofegassen ofegasses ofegassin ofegassis ofegat ofegats ofegau ofegava ofegaven ofegaves ofego ofegue ofeguem ofeguen ofegues ofeguessen ofeguesses ofeguessin ofeguessis ofegueu ofegui ofeguin ofeguis ofegués ofeguéssem ofeguésseu ofeguéssim ofeguéssiu ofeguí ofegà ofegàrem ofegàreu ofegàs ofegàssem ofegàsseu ofegàssim ofegàssiu ofegàvem ofegàveu sept val v
ahogar
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ bal occ ofenc ofendran ofendre ofendrem ofendreu ofendria ofendrien ofendries ofendrà ofendràs ofendré ofendríem ofendríeu ofenem ofenen ofenent ofeneu ofenga ofenguem ofenguen ofenguera ofengueren ofengueres ofengues ofenguessen ofenguesses ofenguessin ofenguessis ofengueu ofengui ofenguin ofenguis ofengué ofenguérem ofenguéreu ofengués ofenguéssem ofenguésseu ofenguéssim ofenguéssiu ofenguí ofenia ofenien ofenies ofens ofeníem ofeníeu ofesa ofeses ofesos ofèn ofès ofén ofés val v
ofender

ofensa /oˈfen.sa/ /oˈfɛn.sa/ /uˈfɛn.sə/ n fem
ofensa

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
ofensivo

ofensiva /o.fenˈsi.va/ /o.fenˈsi.βa/ /o.fənˈsi.və/ /u.fənˈsi.və/ /u.fənˈsi.βə/ n fem
ofensiva

ofensivament /o.fenˌsi.vaˈment/ /o.fenˌsi.βaˈmen/ /o.fənˌsi.vəˈment/ /u.fənˌsi.vəˈmen/ /u.fənˌsi.βəˈmen/ adv
ofensivamente

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ alg bal n-occ occ ofereix ofereixen ofereixes ofereixi ofereixin ofereixis ofereixo oferesc oferesqui oferesquin oferesquis oferia oferida oferides oferien oferies oferiguem oferigueu oferim oferint oferir oferira oferiran oferirem oferiren oferires oferireu oferiria oferirien oferiries oferirà oferiràs oferiré oferiríem oferiríeu oferisc oferisca oferisquen oferisques oferissen oferisses oferissin oferissis oferit oferits oferiu oferix oferixen oferixes oferixo ofert oferta ofertes oferts oferí oferíem oferíeu oferírem oferíreu oferís oferíssem oferísseu oferíssim oferíssiu sept val v
ofrecer
Posar alguna cosa a disposició d'algú.
Expressar una intenció o un sentiment, mostrar unes característiques.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
oferta
Producte que s’ofereix a millor preu.

ofici /oˈfi.si/ /uˈfi.si/ n masc
oficio
Professió que implica una sèrie de tècniques i sabers específics, normalment usat per a feines manuals.
Domini d'un art.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ adj
oficial
Sancionat per l'autoritat competent, formal, legal.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
oficial
Persona que domina un ofici, per sobre de l'aprenent i l'ajudant.
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficial de pista n masc
juez oficial

oficialitzar /o.fi.si.a.ɫiˈd͡za/ /o.fi.si.a.ɫiˈza/ /o.fi.si.a.ɫiˈzaɾ/ /o.fi.si.ə.ɫiˈd͡za/ /u.fi.si.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ oficialitza oficialitzada oficialitzades oficialitzant oficialitzar oficialitzara oficialitzaran oficialitzarem oficialitzaren oficialitzares oficialitzareu oficialitzaria oficialitzarien oficialitzaries oficialitzarà oficialitzaràs oficialitzaré oficialitzaríem oficialitzaríeu oficialitzassen oficialitzasses oficialitzat oficialitzats oficialitzava oficialitzaven oficialitzaves oficialitze oficialitzem oficialitzen oficialitzes oficialitzessen oficialitzesses oficialitzessin oficialitzessis oficialitzeu oficialitzi oficialitzin oficialitzis oficialitzo oficialitzà oficialitzàrem oficialitzàreu oficialitzàssem oficialitzàsseu oficialitzàvem oficialitzàveu oficialitzés oficialitzéssem oficialitzésseu oficialitzéssim oficialitzéssiu oficialitzí sept val val (1) v
oficializar

oficialment /o.fi.siˌaɫˈmen/ /o.fi.siˌaɫˈment/ /u.fi.siˌaɫˈmen/ adv
oficialmente

oficiar /o.fi.siˈa/ /o.fi.siˈaɾ/ /u.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oficia oficiada oficiades oficiam oficiant oficiar oficiara oficiaran oficiarem oficiaren oficiares oficiareu oficiaria oficiarien oficiaries oficiarà oficiaràs oficiaré oficiaríem oficiaríeu oficiassen oficiasses oficiassin oficiassis oficiat oficiats oficiau oficiava oficiaven oficiaves oficie oficiem oficien oficies oficiessen oficiesses oficiessin oficiessis oficieu oficii oficio oficià oficiàrem oficiàreu oficiàs oficiàssem oficiàsseu oficiàssim oficiàssiu oficiàvem oficiàveu oficiés oficiéssem oficiésseu oficiéssim oficiéssiu oficií oficiï oficiïn oficiïs sept val v
oficiar

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
oficina

oficina de turisme n fem
oficina de turismo

oficina territorial n fem
oficina territorial

oficiosament /o.fi.siˌo.zaˈmen/ /o.fi.siˌo.zaˈment/ /o.fi.siˌo.zəˈment/ /u.fi.siˌo.zəˈmen/ adv
oficiosamente

ofimàtica /o.fiˈma.ti.ka/ /o.fiˈma.ti.kə/ /u.fiˈma.ti.kə/ n fem
ofimática

ofrena /oˈfɾe.na/ /oˈfɾə.nə/ /uˈfɾɛ.nə/ n fem
ofrenda

ofrenar /o.fɾeˈna/ /o.fɾeˈnaɾ/ /o.fɾəˈna/ /u.fɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofrena ofrenada ofrenades ofrenam ofrenant ofrenar ofrenara ofrenaran ofrenarem ofrenaren ofrenares ofrenareu ofrenaria ofrenarien ofrenaries ofrenarà ofrenaràs ofrenaré ofrenaríem ofrenaríeu ofrenassen ofrenasses ofrenassin ofrenassis ofrenat ofrenats ofrenau ofrenava ofrenaven ofrenaves ofrene ofrenem ofrenen ofrenes ofrenessen ofrenesses ofrenessin ofrenessis ofreneu ofreni ofrenin ofrenis ofreno ofrenà ofrenàrem ofrenàreu ofrenàs ofrenàssem ofrenàsseu ofrenàssim ofrenàssiu ofrenàvem ofrenàveu ofrenés ofrenéssem ofrenésseu ofrenéssim ofrenéssiu ofrení ofrèn sept val v
ofrendar

ofuscar /o.fusˈka/ /o.fusˈkaɾ/ /u.fusˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofusc ofusca ofuscada ofuscades ofuscam ofuscant ofuscar ofuscara ofuscaran ofuscarem ofuscaren ofuscares ofuscareu ofuscaria ofuscarien ofuscaries ofuscarà ofuscaràs ofuscaré ofuscaríem ofuscaríeu ofuscassen ofuscasses ofuscassin ofuscassis ofuscat ofuscats ofuscau ofuscava ofuscaven ofuscaves ofusco ofuscà ofuscàrem ofuscàreu ofuscàs ofuscàssem ofuscàsseu ofuscàssim ofuscàssiu ofuscàvem ofuscàveu ofusque ofusquem ofusquen ofusques ofusquessen ofusquesses ofusquessin ofusquessis ofusqueu ofusqui ofusquin ofusquis ofusqués ofusquéssem ofusquésseu ofusquéssim ofusquéssiu ofusquí sept val v
ofuscar

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
oganesón

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
ogro

ogressa /oˈɣɾe.sa/ /oˈɣɾə.sə/ /uˈɣɾɛ.sə/ n fem
ogresa

ohm n masc
ohmio

oi /ˈoj/ /ˈɔj/ Interjection
no
(interrogatiu, central, nord-occidental) Demanda de confirmació d’una afirmació o d’assentiment a una petició.
hombre
Expressió de sorpresa.
desde luego
(central) Manifestació de conformitat absoluta.
uy
(sovint reduplicat) Expressió de dolor.

oidà /ojˈða/ /ujˈða/ Interjection
olé

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ bal n-occ occ oeix oeixen oeixes oeixi oeixin oeixis oeixo oesc oesqui oesquin oesquis oint oir oiran oirem oireu oiria oirien oiries oirà oiràs oiré oiríem oiríeu ou ouen ous oí oíem oíeu oírem oíreu oís oíssem oísseu oíssim oíssiu oïa oïda oïdes oïen oïes oïguem oïgueu oïm oïra oïren oïres oïsc oïsca oïsquen oïsques oïssen oïsses oïssin oïssis oït oïts oïu oïx oïxen oïxes oïxo sept val v
oír
sentir (amb l'oïda)
Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
olfato

olfactori /oɫ.fakˈtɔ.ɾi/ /oɫ.fəkˈtɔ.ɾi/ /uɫ.fəkˈtɔ.ɾi/ olfactòria adj masc
olfatorio

oli n masc
aceite óleo
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.
óleo oil
Tipus de pintura on es dissolen els colors en una textura oliosa.
óleo
Obra gràfica realitzada amb la pintura anterior típicament sobre un llenç.

oli en un llum n masc
mano de santo

oliar /o.ɫiˈa/ /o.ɫiˈaɾ/ /u.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg occ olia oliada oliades oliant oliar oliara oliaran oliarem oliaren oliares oliareu oliaria oliarien oliaries oliarà oliaràs oliaré oliaríem oliaríeu oliassen oliasses oliat oliats oliau oliava oliaven oliaves olie oliem olien olies oliessen oliesses oliessin oliessis olieu olio olià oliàrem oliàreu oliàssem oliàsseu oliàvem oliàveu oliés oliéssem oliésseu oliéssim oliéssiu olií oliï oliïn oliïs sept val val (1) v
aceitar

olifant /o.liˈfan/ /o.liˈfant/ /o.ɫiˈfant/ /u.ɫiˈfan/ /u.ɫiˈfant/ n masc
olifante

oligàrquicament /o.ɫiˌɣar.ki.kaˈmen/ /o.ɫiˌɣaɾ.ki.kaˈmen/ /o.ɫiˌɣaɾ.ki.kaˈment/ /o.ɫiˌɣaɾ.ki.kəˈment/ /u.ɫiˌɣar.ki.kəˈmen/ adv
oligárquicamente

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
olimpiada

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
aceituna oliva

olivaci /o.ɫiˈva.si/ /o.ɫiˈβa.si/ /u.ɫiˈva.si/ /u.ɫiˈβa.si/ adj masc
olivaci

olivar-se /o.ɫiˈvaɾ.se/ /o.ɫiˈvaɾ.sə/ /o.ɫiˈβar.se/ /o.ɫiˈβaɾ.se/ /u.ɫi.vərˈsə/ /u.ɫiˈβar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ oliva olivada olivades olivant olivar olivara olivaran olivarem olivaren olivares olivareu olivaria olivarien olivaries olivarà olivaràs olivaré olivaríem olivaríeu olivassen olivasses olivat olivats olivava olivaven olivaves olive olivem oliven olives olivessen olivesses oliveu olivo olivà olivàrem olivàreu olivàssem olivàsseu olivàvem olivàveu olivés olivéssem olivésseu oliví val val (1) v
olivarse

olivera /o.ɫiˈve.ɾa/ /o.ɫiˈve.ɾə/ /o.ɫiˈβe.ɾa/ /u.ɫiˈve.ɾə/ /u.ɫiˈβe.ɾə/ n masc
olivo

oliós /o.ɫiˈos/ /u.ɫiˈos/ adj masc
oleaginoso

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
olla

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
olor

olorar /aw.ɫoˈɾa/ /aw.ɫoˈɾaɾ/ /o.ɫoˈɾa/ /o.ɫoˈɾaɾ/ /u.ɫuˈɾa/ /əw.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ olor olora olorada olorades oloram olorant olorar olorara oloraran olorarem oloraren olorares olorareu oloraria olorarien oloraries olorarà oloraràs oloraré oloraríem oloraríeu olorassen olorasses olorassin olorassis olorat olorats olorau olorava oloraven oloraves olore olorem oloren olores oloressen oloresses oloressin oloressis oloreu olori olorin oloris oloro olorà oloràrem oloràreu oloràs oloràssem oloràsseu oloràssim oloràssiu oloràvem oloràveu olorés oloréssem olorésseu oloréssim oloréssiu olorí sept val v
oler

olotí /o.ɫoˈti/ /u.ɫuˈti/ adj masc
olotense
Relatiu o pertanyent a Olot.

olotí /o.ɫoˈti/ /u.ɫuˈti/ n masc
olotense
Persona que habita o és originària de Olot.

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
olímpico

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
olmo

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
sombra
Foscor, obscuritat, absència de llum.
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

ombrar /omˈbɾa/ /omˈbɾaɾ/ /umˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ombr ombra ombrada ombrades ombram ombrant ombrar ombrara ombraran ombrarem ombraren ombrares ombrareu ombraria ombrarien ombraries ombrarà ombraràs ombraré ombraríem ombraríeu ombrassen ombrasses ombrassin ombrassis ombrat ombrats ombrau ombrava ombraven ombraves ombre ombrem ombren ombres ombressen ombresses ombressin ombressis ombreu ombri ombrin ombris ombro ombrà ombràrem ombràreu ombràs ombràssem ombràsseu ombràssim ombràssiu ombràvem ombràveu ombrés ombréssem ombrésseu ombréssim ombréssiu ombrí sept val v
sombrear
Fer ombra.

ombratge /omˈbɾa.d͡ʒe/ /omˈbɾa.d͡ʒə/ /umˈbɾa.d͡ʒə/ n masc
umbría

ombrejar /om.bɾeˈd͡ʒa/ /om.bɾeˈd͡ʒaɾ/ /om.bɾeˈʒa/ /om.bɾəˈd͡ʒa/ /um.bɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ombrege ombregem ombregen ombreges ombregessen ombregesses ombregessin ombregessis ombregeu ombregi ombregin ombregis ombregés ombregéssem ombregésseu ombregéssim ombregéssiu ombregí ombreig ombreja ombrejada ombrejades ombrejam ombrejant ombrejar ombrejara ombrejaran ombrejarem ombrejaren ombrejares ombrejareu ombrejaria ombrejarien ombrejaries ombrejarà ombrejaràs ombrejaré ombrejaríem ombrejaríeu ombrejassen ombrejasses ombrejassin ombrejassis ombrejat ombrejats ombrejau ombrejava ombrejaven ombrejaves ombrejo ombrejà ombrejàrem ombrejàreu ombrejàs ombrejàssem ombrejàsseu ombrejàssim ombrejàssiu ombrejàvem ombrejàveu sept val v
sombrear

ombrel·la /omˈbɾɛ.ɫa/ /omˈbɾɛ.ɫɛ/ /omˈbɾɛɫ.ɫa/ /omˈbɾɛɫ.ɫə/ /umˈbɾɛ.ɫə/ /umˈbɾɛɫ.ɫə/ n fem
sombrilla

ombrer /omˈbɾe/ /omˈbɾeɾ/ /umˈbɾe/ adj masc
umbrío

ombriu /omˈbɾiw/ /umˈbɾiw/ n masc
umbría

ombrívol /omˈbɾi.voɫ/ /omˈbɾi.βoɫ/ /umˈbɾi.vuɫ/ /umˈbɾi.βuɫ/ adj
sombrío
Dit d'un lloc on dóna poc el sol i acostuma a haver-hi ombra.
Tenebrós, cobert de tenebres.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
omega

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ bal occ omesa omeses omesos omet ometa ometem ometen ometent ometera ometeren ometeres ometes ometessen ometesses ometessin ometessis ometeu ometi ometia ometien ometies ometin ometis ometo ometran ometre ometrem ometreu ometria ometrien ometries ometrà ometràs ometré ometríem ometríeu omets ometé ometérem ometéreu ometés ometéssem ometésseu ometéssim ometéssiu ometí ometíem ometíeu omès omés sept val v
omitir

omissió /o.mi.siˈo/ /u.mi.siˈo/ n fem
omisión
Delicte consistent en no actuar quan la llei ho fa obligatori.

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
omnisciente

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ bal occ ompl omple omplen omplert omplerta omplertes omplerts omples ompli omplia omplida omplides omplien omplies ompliguem ompligueu omplim omplin omplint omplir omplira ompliran omplirem ompliren omplires omplireu ompliria omplirien ompliries omplirà ompliràs ompliré ompliríem ompliríeu omplis omplissen omplisses omplissin omplissis omplit omplits ompliu omplo omplí omplíem omplíeu omplírem omplíreu omplís omplíssem omplísseu omplíssim omplíssiu sept val òmplic òmpliga òmpliguen òmpligues v
llenar rellenar

on adv
dónde donde

ona /ˈo.na/ n fem
onda

ona hertziana n fem
onda herciana

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
ola onda
Ona gran.
oleada onda
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ n masc
onagro

onanisme /o.naˈniz.me/ /o.nəˈniz.mə/ /u.nəˈniz.mə/ n masc
onanismo

onatge /oˈna.d͡ʒe/ /oˈna.d͡ʒə/ /uˈna.d͡ʒə/ n masc
oleaje

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
tío
Germà del pare o de la mare.

oncle valencià n masc
tío segundo

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
oncología

onda /ˈon.da/ /ˈon.də/ n fem
onda

ondar /onˈda/ /onˈdaɾ/ /unˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ond onda ondada ondades ondam ondant ondar ondara ondaran ondarem ondaren ondares ondareu ondaria ondarien ondaries ondarà ondaràs ondaré ondaríem ondaríeu ondassen ondasses ondassin ondassis ondat ondats ondau ondava ondaven ondaves onde ondem onden ondes ondessen ondesses ondessin ondessis ondeu ondi ondin ondis ondo ondà ondàrem ondàreu ondàs ondàssem ondàsseu ondàssim ondàssiu ondàvem ondàveu ondés ondéssem ondésseu ondéssim ondéssiu ondí sept val v
ondular

ondejar /on.deˈd͡ʒa/ /on.deˈd͡ʒaɾ/ /on.deˈʒa/ /on.dəˈd͡ʒa/ /un.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ondege ondegem ondegen ondeges ondegessen ondegesses ondegessin ondegessis ondegeu ondegi ondegin ondegis ondegés ondegéssem ondegésseu ondegéssim ondegéssiu ondegí ondeig ondeja ondejada ondejades ondejam ondejant ondejar ondejara ondejaran ondejarem ondejaren ondejares ondejareu ondejaria ondejarien ondejaries ondejarà ondejaràs ondejaré ondejaríem ondejaríeu ondejassen ondejasses ondejassin ondejassis ondejat ondejats ondejau ondejava ondejaven ondejaves ondejo ondejà ondejàrem ondejàreu ondejàs ondejàssem ondejàsseu ondejàssim ondejàssiu ondejàvem ondejàveu sept val v
ondear

ondular /on.duˈɫa/ /on.duˈɫaɾ/ /un.duˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ondul ondula ondulada ondulades ondulam ondulant ondular ondulara ondularan ondularem ondularen ondulares ondulareu ondularia ondularien ondularies ondularà ondularàs ondularé ondularíem ondularíeu ondulassen ondulasses ondulassin ondulassis ondulat ondulats ondulau ondulava ondulaven ondulaves ondule ondulem ondulen ondules ondulessen ondulesses ondulessin ondulessis onduleu onduli ondulin ondulis ondulo ondulà ondulàrem ondulàreu ondulàs ondulàssem ondulàsseu ondulàssim ondulàssiu ondulàvem ondulàveu ondulés onduléssem ondulésseu onduléssim onduléssiu ondulí sept val v
ondular

onejar /o.neˈd͡ʒa/ /o.neˈd͡ʒaɾ/ /o.neˈʒa/ /o.nəˈd͡ʒa/ /u.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ onege onegem onegen oneges onegessen onegesses onegessin onegessis onegeu onegi onegin onegis onegés onegéssem onegésseu onegéssim onegéssiu onegí oneig oneja onejada onejades onejam onejant onejar onejara onejaran onejarem onejaren onejares onejareu onejaria onejarien onejaries onejarà onejaràs onejaré onejaríem onejaríeu onejassen onejasses onejassin onejassis onejat onejats onejau onejava onejaven onejaves onejo onejà onejàrem onejàreu onejàs onejàssem onejàsseu onejàssim onejàssiu onejàvem onejàveu sept val v
ondear

ones Martenot n fem
ondas Martenot

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
onomatopeya

onomatopeic /o.no.ma.toˈpɛjk/ /o.no.mə.toˈpɛjk/ /u.nu.mə.tuˈpɛjk/ adj masc
onomatopéyico

onomàstic /o.noˈmas.tik/ /u.nuˈmas.tik/ adj masc
onomástico

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ n fem
onomástica

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
dondequiera

onze /ˈon.ze/ number
once

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
undécimo

oníric /oˈni.ɾik/ /uˈni.ɾik/ adj
onírico
Pertanyent o relatiu al somni.

oníricament /oˌni.ɾi.kaˈmen/ /oˌni.ɾi.kaˈment/ /oˌni.ɾi.kəˈment/ /uˌni.ɾi.kəˈmen/ adv
oníricamente

opac /oˈpak/ /uˈpak/ adj masc
opaco

opacament /oˌpa.kaˈmen/ /oˌpa.kaˈment/ /oˌpa.kəˈment/ /uˌpa.kəˈmen/ adv
opacamente

opció n fem
opción
Elecció entre dues o més possibilitats.
Camí vital.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
operación
Acció d'operar.
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oper opera operada operades operam operant operar operara operaran operarem operaren operares operareu operaria operarien operaries operarà operaràs operaré operaríem operaríeu operassen operasses operassin operassis operat operats operau operava operaven operaves opere operem operen operes operessen operesses operessin operessis opereu operi operin operis opero operà operàrem operàreu operàs operàssem operàsseu operàssim operàssiu operàvem operàveu operés operéssem operésseu operéssim operéssiu operí sept val v
operar

operari /o.peˈɾa.ɾi/ /o.pəˈɾa.ɾi/ /u.pəˈɾa.ɾi/ n masc
operario

opercle n masc
opérculo

opilar /o.piˈɫa/ /o.piˈɫaɾ/ /u.piˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ opil opila opilada opilades opilam opilant opilar opilara opilaran opilarem opilaren opilares opilareu opilaria opilarien opilaries opilarà opilaràs opilaré opilaríem opilaríeu opilassen opilasses opilassin opilassis opilat opilats opilau opilava opilaven opilaves opile opilem opilen opiles opilessen opilesses opilessin opilessis opileu opili opilin opilis opilo opilà opilàrem opilàreu opilàs opilàssem opilàsseu opilàssim opilàssiu opilàvem opilàveu opilés opiléssem opilésseu opiléssim opiléssiu opilí sept val v
opilar

opinar /o.piˈna/ /o.piˈnaɾ/ /u.piˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ opina opinada opinades opinam opinant opinar opinara opinaran opinarem opinaren opinares opinareu opinaria opinarien opinaries opinarà opinaràs opinaré opinaríem opinaríeu opinassen opinasses opinassin opinassis opinat opinats opinau opinava opinaven opinaves opine opinem opinen opines opinessen opinesses opinessin opinessis opineu opini opinin opinis opino opinà opinàrem opinàreu opinàs opinàssem opinàsseu opinàssim opinàssiu opinàvem opinàveu opinés opinéssem opinésseu opinéssim opinéssiu opiní opín sept val v
opinar

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
opinión

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
opinión pública

oportunament /o.porˌtu.naˈmen/ /o.poɾˌtu.naˈmen/ /o.poɾˌtu.naˈment/ /o.poɾˌtu.nəˈment/ /u.purˌtu.nəˈmen/ adv
oportunamente

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
oportunidad

oportú /o.poɾˈtu/ /u.purˈtu/ adj masc
oportuno

oposadament /o.poˌza.ðaˈmen/ /o.poˌza.ðaˈment/ /o.poˌza.ðəˈment/ /u.puˌza.ðəˈmen/ adv
opuestamente

oposar /o.poˈza/ /o.poˈzaɾ/ /u.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ oposa oposada oposades oposam oposant oposar oposara oposaran oposarem oposaren oposares oposareu oposaria oposarien oposaries oposarà oposaràs oposaré oposaríem oposaríeu oposassen oposasses oposassin oposassis oposat oposats oposau oposava oposaven oposaves opose oposem oposen oposes oposessen oposesses oposessin oposessis oposeu oposi oposin oposis oposo oposà oposàrem oposàreu oposàs oposàssem oposàsseu oposàssim oposàssiu oposàvem oposàveu oposés oposéssem oposésseu oposéssim oposéssiu oposí opòs sept val v
oponer

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
opuesto

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
oposición
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
(astronomia) Posició de dos astres amb longitud celeste que difereix en 180º.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ adj masc
opresivo

opressivament /o.pɾeˌsi.vaˈment/ /o.pɾeˌsi.βaˈmen/ /o.pɾəˌsi.vəˈment/ /u.pɾəˌsi.vəˈmen/ /u.pɾəˌsi.βəˈmen/ adv
opresivamente

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ bal n-occ occ oprimeix oprimeixen oprimeixes oprimeixi oprimeixin oprimeixis oprimeixo oprimesc oprimesqui oprimesquin oprimesquis oprimia oprimida oprimides oprimien oprimies oprimiguem oprimigueu oprimim oprimint oprimir oprimira oprimiran oprimirem oprimiren oprimires oprimireu oprimiria oprimirien oprimiries oprimirà oprimiràs oprimiré oprimiríem oprimiríeu oprimisc oprimisca oprimisquen oprimisques oprimissen oprimisses oprimissin oprimissis oprimit oprimits oprimiu oprimix oprimixen oprimixes oprimixo oprimí oprimíem oprimíeu oprimírem oprimíreu oprimís oprimíssem oprimísseu oprimíssim oprimíssiu sept val v
oprimir
Fer pressió sobre una cosa.
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

opsonitzar /op.so.niˈd͡za/ /op.so.niˈza/ /op.so.niˈzaɾ/ /up.su.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ opsonitz opsonitza opsonitzada opsonitzades opsonitzam opsonitzant opsonitzar opsonitzara opsonitzaran opsonitzarem opsonitzaren opsonitzares opsonitzareu opsonitzaria opsonitzarien opsonitzaries opsonitzarà opsonitzaràs opsonitzaré opsonitzaríem opsonitzaríeu opsonitzassen opsonitzasses opsonitzassin opsonitzassis opsonitzat opsonitzats opsonitzau opsonitzava opsonitzaven opsonitzaves opsonitze opsonitzem opsonitzen opsonitzes opsonitzessen opsonitzesses opsonitzessin opsonitzessis opsonitzeu opsonitzi opsonitzin opsonitzis opsonitzo opsonitzà opsonitzàrem opsonitzàreu opsonitzàs opsonitzàssem opsonitzàsseu opsonitzàssim opsonitzàssiu opsonitzàvem opsonitzàveu opsonitzés opsonitzéssem opsonitzésseu opsonitzéssim opsonitzéssiu opsonitzí sept val v
opsonizar

optar /opˈta/ /opˈtaɾ/ /upˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ opt opta optada optades optam optant optar optara optaran optarem optaren optares optareu optaria optarien optaries optarà optaràs optaré optaríem optaríeu optassen optasses optassin optassis optat optats optau optava optaven optaves opte optem opten optes optessen optesses optessin optessis opteu opti optin optis opto optà optàrem optàreu optàs optàssem optàsseu optàssim optàssiu optàvem optàveu optés optéssem optésseu optéssim optéssiu optí sept val v
optar

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
optimismo

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
optimista
Persona que veu les coses de manera positiva

optimitzar /op.ti.miˈd͡za/ /op.ti.miˈza/ /op.ti.miˈzaɾ/ /up.ti.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ optimitz optimitza optimitzada optimitzades optimitzam optimitzant optimitzar optimitzara optimitzaran optimitzarem optimitzaren optimitzares optimitzareu optimitzaria optimitzarien optimitzaries optimitzarà optimitzaràs optimitzaré optimitzaríem optimitzaríeu optimitzassen optimitzasses optimitzassin optimitzassis optimitzat optimitzats optimitzau optimitzava optimitzaven optimitzaves optimitze optimitzem optimitzen optimitzes optimitzessen optimitzesses optimitzessin optimitzessis optimitzeu optimitzi optimitzin optimitzis optimitzo optimitzà optimitzàrem optimitzàreu optimitzàs optimitzàssem optimitzàsseu optimitzàssim optimitzàssiu optimitzàvem optimitzàveu optimitzés optimitzéssem optimitzésseu optimitzéssim optimitzéssiu optimitzí sept val v
optimizar

opugnar /o.puŋˈna/ /o.puɡˈna/ /o.puɡˈnaɾ/ /u.puŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ opugn opugna opugnada opugnades opugnam opugnant opugnar opugnara opugnaran opugnarem opugnaren opugnares opugnareu opugnaria opugnarien opugnaries opugnarà opugnaràs opugnaré opugnaríem opugnaríeu opugnassen opugnasses opugnassin opugnassis opugnat opugnats opugnau opugnava opugnaven opugnaves opugne opugnem opugnen opugnes opugnessen opugnesses opugnessin opugnessis opugneu opugni opugnin opugnis opugno opugnà opugnàrem opugnàreu opugnàs opugnàssem opugnàsseu opugnàssim opugnàssiu opugnàvem opugnàveu opugnés opugnéssem opugnésseu opugnéssim opugnéssiu opugní sept val v
opugnar

opulentament /o.puˌɫen.taˈmen/ /o.puˌɫen.taˈment/ /o.puˌɫen.təˈment/ /u.puˌɫen.təˈmen/ adv
opulentamente

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
oro

orada /oˈɾa.ða/ /oˈɾa.ðə/ /uˈɾa.ðə/ n fem
dorada

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ n masc
orador

oral /oˈɾaɫ/ /uˈɾaɫ/ adj
oral
Relatiu o pertanyent a la boca.

oralment /oˌɾaɫˈmen/ /oˌɾaɫˈment/ /uˌɾaɫˈmen/ adv
oralmente

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
orangután

orar /oˈɾa/ /oˈɾaɾ/ /uˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ or ora orada orades oram orant orar orara oraran orarem oraren orares orareu oraria orarien oraries orarà oraràs oraré oraríem oraríeu orassen orasses orassin orassis orat orats orau orava oraven oraves ore orem oren ores oressen oresses oressin oressis oreu ori orin oris oro orà oràrem oràreu oràs oràssem oràsseu oràssim oràssiu oràvem oràveu orés oréssem orésseu oréssim oréssiu orí sept val v
orar

oratori /o.ɾaˈtɔ.ɾi/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi/ oratòria adj masc
oratorio

oratòria /o.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /o.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
oratoria

orbar /orˈβa/ /oɾˈba/ /oɾˈbaɾ/ /oɾˈβa/ /urˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orb orba orbada orbades orbam orbant orbar orbara orbaran orbarem orbaren orbares orbareu orbaria orbarien orbaries orbarà orbaràs orbaré orbaríem orbaríeu orbassen orbasses orbassin orbassis orbat orbats orbau orbava orbaven orbaves orbe orbem orben orbes orbessen orbesses orbessin orbessis orbeu orbi orbin orbis orbo orbà orbàrem orbàreu orbàs orbàssem orbàsseu orbàssim orbàssiu orbàvem orbàveu orbés orbéssem orbésseu orbéssim orbéssiu orbí sept val v
privar

orbitar /or.βiˈta/ /oɾ.biˈta/ /oɾ.biˈtaɾ/ /oɾ.βiˈta/ /ur.biˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orbit orbita orbitada orbitades orbitam orbitant orbitar orbitara orbitaran orbitarem orbitaren orbitares orbitareu orbitaria orbitarien orbitaries orbitarà orbitaràs orbitaré orbitaríem orbitaríeu orbitassen orbitasses orbitassin orbitassis orbitat orbitats orbitau orbitava orbitaven orbitaves orbite orbitem orbiten orbites orbitessen orbitesses orbitessin orbitessis orbiteu orbiti orbitin orbitis orbito orbità orbitàrem orbitàreu orbitàs orbitàssem orbitàsseu orbitàssim orbitàssiu orbitàvem orbitàveu orbités orbitéssem orbitésseu orbitéssim orbitéssiu orbití sept val v
orbitar

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
orca

orca nana n fem
calderón pequeño

orca pigmea n fem
orca pigmea

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
orden

ordenadament /or.ðeˌna.ðaˈmen/ /oɾ.ðeˌna.ðaˈmen/ /oɾ.ðeˌna.ðaˈment/ /oɾ.ðəˌna.ðəˈment/ /ur.dəˌna.ðəˈmen/ /ur.ðəˌna.ðəˈmen/ adv
ordenadamente

ordenador /or.ðe.naˈðo/ /oɾ.ðe.naˈðoɾ/ /oɾ.ðə.nəˈðo/ /ur.də.nəˈðo/ /ur.ðə.nəˈðo/ adj masc
ordenador

ordenament jurídic n masc
ordenamiento jurídico

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ n fem
ordenanza
Norma dictada per un organisme públic.
ordenanzas
Conjunt de reglaments que regulen el funcionament d'una comunitat.

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ n neut
ordenanza
Soldat complint encàrrecs per ordre d'un oficial.

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ordena ordenada ordenades ordenam ordenant ordenar ordenara ordenaran ordenarem ordenaren ordenares ordenareu ordenaria ordenarien ordenaries ordenarà ordenaràs ordenaré ordenaríem ordenaríeu ordenassen ordenasses ordenassin ordenassis ordenat ordenats ordenau ordenava ordenaven ordenaves ordene ordenem ordenen ordenes ordenessen ordenesses ordenessin ordenessis ordeneu ordeni ordenin ordenis ordeno ordenà ordenàrem ordenàreu ordenàs ordenàssem ordenàsseu ordenàssim ordenàssiu ordenàvem ordenàveu ordenés ordenéssem ordenésseu ordenéssim ordenéssiu ordení ordén sept val v
ordenar mandar
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.
ordenar
Concedir un orde sagrat.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
cebada

ordiar /or.ðiˈa/ /oɾ.ðiˈa/ /oɾ.ðiˈaɾ/ /ur.diˈa/ /ur.ðiˈa/ n masc
cebadal
Camp d'ordi.

ordiar /or.ðiˈa/ /oɾ.ðiˈa/ /oɾ.ðiˈaɾ/ /ur.diˈa/ /ur.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ordia ordiada ordiades ordiam ordiant ordiar ordiara ordiaran ordiarem ordiaren ordiares ordiareu ordiaria ordiarien ordiaries ordiarà ordiaràs ordiaré ordiaríem ordiaríeu ordiassen ordiasses ordiassin ordiassis ordiat ordiats ordiau ordiava ordiaven ordiaves ordie ordiem ordien ordies ordiessen ordiesses ordiessin ordiessis ordieu ordii ordio ordià ordiàrem ordiàreu ordiàs ordiàssem ordiàsseu ordiàssim ordiàssiu ordiàvem ordiàveu ordiés ordiéssem ordiésseu ordiéssim ordiéssiu ordií ordiï ordiïn ordiïs sept val v
mezclar con cebada
Fer una barreja d'ordi amb altres cereals.

ordiat /oɾ.ðiˈat/ /ur.diˈat/ /ur.ðiˈat/ n masc
hordiate

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
computador ordenador computadora

ordinal /oɾ.ðiˈnaɫ/ /ur.diˈnaɫ/ /ur.ðiˈnaɫ/ adj
ordinal

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
ordinario

ordinàriament /or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
ordináriamente

ordir /orˈði/ /oɾˈði/ /oɾˈðiɾ/ /urˈdi/ /urˈði/ bal n-occ occ ordeix ordeixen ordeixes ordeixi ordeixin ordeixis ordeixo ordesc ordesqui ordesquin ordesquis ordia ordida ordides ordien ordies ordiguem ordigueu ordim ordint ordir ordira ordiran ordirem ordiren ordires ordireu ordiria ordirien ordiries ordirà ordiràs ordiré ordiríem ordiríeu ordisc ordisca ordisquen ordisques ordissen ordisses ordissin ordissis ordit ordits ordiu ordix ordixen ordixes ordixo ordí ordíem ordíeu ordírem ordíreu ordís ordíssem ordísseu ordíssim ordíssiu sept val v
urdir

ordit /oɾˈðit/ /urˈdit/ /urˈðit/ n masc
urdimbre
Conjunt de fils que es posen en un teler, en disposició vertical, i que serveixen de base per a començar a fer un teixit.
trama
Conjunt de situacions que componen l'argument d'una novel·la o d'una obra dramàtica.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
orden
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
orden
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

ordre de batuda n masc
orden al bate

ordre de joc n masc
orden de juego
(esports de raqueta) Ordre seguit pels jugadors a l'hora d'intervenir en cada joc d'un partit.
(tennis) Document en què els responsables de l'organització d'un torneig fan constar l'ordre, l'horari, el número de pista de joc i altres fets relacionats amb els partits d'una competició abans que comenci a disputar-se.

ordre de restada n masc
orden de recepción

ordre de rotació n masc
orden de rotación

ordre de servei n masc
orden al saque

orejar /o.ɾeˈd͡ʒa/ /o.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /o.ɾeˈʒa/ /o.ɾəˈd͡ʒa/ /u.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orege oregem oregen oreges oregessen oregesses oregessin oregessis oregeu oregi oregin oregis oregés oregéssem oregésseu oregéssim oregéssiu oregí oreig oreja orejada orejades orejam orejant orejar orejara orejaran orejarem orejaren orejares orejareu orejaria orejarien orejaries orejarà orejaràs orejaré orejaríem orejaríeu orejassen orejasses orejassin orejassis orejat orejats orejau orejava orejaven orejaves orejo orejà orejàrem orejàreu orejàs orejàssem orejàsseu orejàssim orejàssiu orejàvem orejàveu sept val v
orear

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
oreja oído

orellada /o.ɾeˈʎa.ða/ /o.ɾəˈʎa.ðə/ /u.ɾəˈja.ðə/ /u.ɾəˈʎa.ðə/ n fem
orejón

orellana /o.ɾeˈʎa.na/ /o.ɾəˈʎa.nə/ /u.ɾəˈja.nə/ /u.ɾəˈʎa.nə/ n fem
orejón

orellar /o.ɾeˈʎa/ /o.ɾeˈʎaɾ/ /o.ɾəˈʎa/ /u.ɾəˈja/ /u.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) orell orella orellada orellades orellam orellant orellar orellaran orellarem orellaren orellares orellareu orellaria orellarien orellaries orellarà orellaràs orellaré orellaríem orellaríeu orellassen orellasses orellassin orellassis orellat orellats orellau orellava orellaven orellaves orellem orellen orelles orellessen orellesses orellessin orellessis orelleu orelli orellin orellis orello orellà orellàrem orellàreu orellàs orellàssem orellàsseu orellàssim orellàssiu orellàvem orellàveu orellés orelléssem orellésseu orelléssim orelléssiu orellí sept v
orejear

oremus /oˈɾɛ.mus/ /uˈɾɛ.mus/ n masc
oremus

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
golondrina

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
orégano
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orenol /o.ɾeˈnɔɫ/ /o.ɾəˈnɔɫ/ /u.ɾəˈnɔɫ/ n masc
pez volador

orenyola /o.ɾeˈɲɔ.ɫa/ /o.ɾeˈɲɔ.ɫɔ/ /o.ɾəˈɲɔ.ɫə/ /u.ɾəˈɲɔ.ɫə/ n fem
juriola
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cheilopogon heterurus)
pez volador
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Exocoetus volitans)
volador aleta negra
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Hirundichthys rondeletii)

oreo /oˈɾe.o/ n fem
oreo

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
huérfano

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
orfebre

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
orfelinato

organicisme /oɾ.ɣa.niˈsiz.me/ /oɾ.ɣə.niˈsiz.mə/ /ur.ɡə.niˈsiz.mə/ /ur.ɣə.niˈsiz.mə/ n masc
organicismo

organigrama /oɾ.ɣa.niˈɣɾa.ma/ /oɾ.ɣə.niˈɣɾa.mə/ /ur.ɡə.niˈɣɾa.mə/ /ur.ɣə.niˈɣɾa.mə/ n masc
organigrama

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
organismo

organista /oɾ.ɣaˈnis.ta/ /oɾ.ɣaˈnis.te/ /oɾ.ɣəˈnis.tə/ /ur.ɡəˈnis.tə/ /ur.ɣəˈnis.tə/ n neut
organista

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
organización
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organització escolar n fem
organización escolar

organitzador previ n masc
organizador previo

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ organitz organitza organitzada organitzades organitzam organitzant organitzar organitzara organitzaran organitzarem organitzaren organitzares organitzareu organitzaria organitzarien organitzaries organitzarà organitzaràs organitzaré organitzaríem organitzaríeu organitzassen organitzasses organitzassin organitzassis organitzat organitzats organitzau organitzava organitzaven organitzaves organitze organitzem organitzen organitzes organitzessen organitzesses organitzessin organitzessis organitzeu organitzi organitzin organitzis organitzo organitzà organitzàrem organitzàreu organitzàs organitzàssem organitzàsseu organitzàssim organitzàssiu organitzàvem organitzàveu organitzés organitzéssem organitzésseu organitzéssim organitzéssiu organitzí sept val v
organizar
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

organografia /oɾ.ɣa.no.ɣɾaˈfi.a/ /ur.gə.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
organografía

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgasmo

orgia /oɾˈd͡ʒi.a/ /oɾˈʒi.ə/ /urˈʒi.ə/ n fem
orgía

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
órgano

orgue de boca n masc
órgano de boca

orgue electrònic n masc
órgano electrónico

orgue elèctric n masc
órgano eléctrico

orgue portàtil n masc
órgano portativo

orgue positiu n masc
órgano positivo

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
orgullo

orgullosament /or.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈment/ /oɾ.ɣuˌʎo.zəˈment/ /ur.ɡuˌʎo.zəˈmen/ /ur.ɣuˌʎo.zəˈmen/ adv
orgullosamente

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
orgulloso soberbio
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
orgánico

orgànicament /orˌɣa.ni.kaˈmen/ /oɾˌɣa.ni.kaˈmen/ /oɾˌɣa.ni.kaˈment/ /oɾˌɣa.ni.kəˈment/ /urˌɡa.ni.kəˈmen/ /urˌɣa.ni.kəˈmen/ adv
orgánicamente

orgàstic /oɾˈɣas.tik/ /urˈɡas.tik/ /urˈɣas.tik/ adj
orgástico

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
oriente

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ n fem
orientación

orientació didàctica n fem
orientación didáctica

orientació educativa n fem
orientación educativa

orientació escolar n fem
orientación escolar

orientació familiar n fem
orientación familiar

orientació personal n fem
orientación personal

orientació professional n fem
orientación profesional

orientador escolar n masc
orientador escolar

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
oriental

orientalitzar /o.ɾi.en.ta.ɫiˈd͡za/ /o.ɾi.en.ta.ɫiˈza/ /o.ɾi.en.ta.ɫiˈzaɾ/ /o.ɾi.ən.tə.ɫiˈd͡za/ /u.ɾi.ən.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orientalitz orientalitza orientalitzada orientalitzades orientalitzam orientalitzant orientalitzar orientalitzara orientalitzaran orientalitzarem orientalitzaren orientalitzares orientalitzareu orientalitzaria orientalitzarien orientalitzaries orientalitzarà orientalitzaràs orientalitzaré orientalitzaríem orientalitzaríeu orientalitzassen orientalitzasses orientalitzassin orientalitzassis orientalitzat orientalitzats orientalitzau orientalitzava orientalitzaven orientalitzaves orientalitze orientalitzem orientalitzen orientalitzes orientalitzessen orientalitzesses orientalitzessin orientalitzessis orientalitzeu orientalitzi orientalitzin orientalitzis orientalitzo orientalitzà orientalitzàrem orientalitzàreu orientalitzàs orientalitzàssem orientalitzàsseu orientalitzàssim orientalitzàssiu orientalitzàvem orientalitzàveu orientalitzés orientalitzéssem orientalitzésseu orientalitzéssim orientalitzéssiu orientalitzí sept val v
orientalizar

orientar /o.ɾi.enˈta/ /o.ɾi.enˈtaɾ/ /o.ɾi.ənˈta/ /u.ɾi.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orient orienta orientada orientades orientam orientant orientar orientara orientaran orientarem orientaren orientares orientareu orientaria orientarien orientaries orientarà orientaràs orientaré orientaríem orientaríeu orientassen orientasses orientassin orientassis orientat orientats orientau orientava orientaven orientaves oriente orientem orienten orientes orientessen orientesses orientessin orientessis orienteu orienti orientin orientis oriento orientà orientàrem orientàreu orientàs orientàssem orientàsseu orientàssim orientàssiu orientàvem orientàveu orientés orientéssem orientésseu orientéssim orientéssiu orientí sept val v
orientar

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
origen

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
original
Que es remunta a l’origen.
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
Creat des d'un punt de vista innovador.

originalitat /o.ɾi.d͡ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ /u.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ n fem
originalidad

originalment /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈment/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈment/ /u.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ adv
originalmente

originar /o.ɾi.d͡ʒiˈna/ /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɾ/ /o.ɾi.ʒiˈna/ /u.ɾi.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ origina originada originades originam originant originar originara originaran originarem originaren originares originareu originaria originarien originaries originarà originaràs originaré originaríem originaríeu originassen originasses originassin originassis originat originats originau originava originaven originaves origine originem originen origines originessen originesses originessin originessis origineu origini originin originis origino originà originàrem originàreu originàs originàssem originàsseu originàssim originàssiu originàvem originàveu originés originéssem originésseu originéssim originéssiu originí origín sept val v
originar

originari /o.ɾi.ʒiˈna.ɾi/ /u.ɾi.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
originario

originàriament /o.ɾi.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /o.ɾi.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈment/ /o.ɾi.ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /o.ɾi.ʒiˌna.ɾi.əˈment/ /u.ɾi.ʒiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
originariamente

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
orina

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orina orinada orinades orinam orinant orinar orinara orinaran orinarem orinaren orinares orinareu orinaria orinarien orinaries orinarà orinaràs orinaré orinaríem orinaríeu orinassen orinasses orinassin orinassis orinat orinats orinau orinava orinaven orinaves orine orinem orinen orines orinessen orinesses orinessin orinessis orineu orini orinin orinis orino orinà orinàrem orinàreu orinàs orinàssem orinàsseu orinàssim orinàssiu orinàvem orinàveu orinés orinéssem orinésseu orinéssim orinéssiu oriní orín sept val v
orinar

orinc /oˈɾiŋ/ /oˈɾiŋk/ /uˈɾiŋ/ /uˈɾiŋk/ n masc
orinque

orins /oˈɾins/ /uˈɾins/ n masc
orines

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
oropéndola bolsero
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

oriolà /o.ɾi.oˈɫa/ /u.ɾi.uˈɫa/ adj masc
oriolano

oripellar /o.ɾi.peˈʎa/ /o.ɾi.peˈʎaɾ/ /o.ɾi.pəˈʎa/ /u.ɾi.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ oripell oripella oripellada oripellades oripellam oripellant oripellar oripellara oripellaran oripellarem oripellaren oripellares oripellareu oripellaria oripellarien oripellaries oripellarà oripellaràs oripellaré oripellaríem oripellaríeu oripellassen oripellasses oripellassin oripellassis oripellat oripellats oripellau oripellava oripellaven oripellaves oripelle oripellem oripellen oripelles oripellessen oripellesses oripellessin oripellessis oripelleu oripelli oripellin oripellis oripello oripellà oripellàrem oripellàreu oripellàs oripellàssem oripellàsseu oripellàssim oripellàssiu oripellàvem oripellàveu oripellés oripelléssem oripellésseu oripelléssim oripelléssiu oripellí sept val v
cubrir con oropel

orlar /orˈɫa/ /oɾˈɫa/ /oɾˈɫaɾ/ /urˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orl orla orlada orlades orlam orlant orlar orlara orlaran orlarem orlaren orlares orlareu orlaria orlarien orlaries orlarà orlaràs orlaré orlaríem orlaríeu orlassen orlasses orlassin orlassis orlat orlats orlau orlava orlaven orlaves orle orlem orlen orles orlessen orlesses orlessin orlessis orleu orli orlin orlis orlo orlà orlàrem orlàreu orlàs orlàssem orlàsseu orlàssim orlàssiu orlàvem orlàveu orlés orléssem orlésseu orléssim orléssiu orlí sept val v
orlar

ormejar /or.meˈʒa/ /oɾ.meˈd͡ʒa/ /oɾ.meˈd͡ʒaɾ/ /oɾ.məˈd͡ʒa/ /ur.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ormege ormegem ormegen ormeges ormegessen ormegesses ormegessin ormegessis ormegeu ormegi ormegin ormegis ormegés ormegéssem ormegésseu ormegéssim ormegéssiu ormegí ormeig ormeja ormejada ormejades ormejam ormejant ormejar ormejara ormejaran ormejarem ormejaren ormejares ormejareu ormejaria ormejarien ormejaries ormejarà ormejaràs ormejaré ormejaríem ormejaríeu ormejassen ormejasses ormejassin ormejassis ormejat ormejats ormejau ormejava ormejaven ormejaves ormejo ormejà ormejàrem ormejàreu ormejàs ormejàssem ormejàsseu ormejàssim ormejàssiu ormejàvem ormejàveu sept val v
arrear
Disposar l’ormeig, els estris, els aparells necessaris.
aparejar
Aparellar una nau.

ornamentar /or.na.menˈta/ /oɾ.na.menˈta/ /oɾ.na.menˈtaɾ/ /oɾ.nə.mənˈta/ /ur.nə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ornament ornamenta ornamentada ornamentades ornamentam ornamentant ornamentar ornamentara ornamentaran ornamentarem ornamentaren ornamentares ornamentareu ornamentaria ornamentarien ornamentaries ornamentarà ornamentaràs ornamentaré ornamentaríem ornamentaríeu ornamentassen ornamentasses ornamentassin ornamentassis ornamentat ornamentats ornamentau ornamentava ornamentaven ornamentaves ornamente ornamentem ornamenten ornamentes ornamentessen ornamentesses ornamentessin ornamentessis ornamenteu ornamenti ornamentin ornamentis ornamento ornamentà ornamentàrem ornamentàreu ornamentàs ornamentàssem ornamentàsseu ornamentàssim ornamentàssiu ornamentàvem ornamentàveu ornamentés ornamentéssem ornamentésseu ornamentéssim ornamentéssiu ornamentí sept val v
ornamentar

ornar /orˈna/ /oɾˈna/ /oɾˈnaɾ/ /urˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orn orna ornada ornades ornam ornant ornar ornara ornaran ornarem ornaren ornares ornareu ornaria ornarien ornaries ornarà ornaràs ornaré ornaríem ornaríeu ornassen ornasses ornassin ornassis ornat ornats ornau ornava ornaven ornaves orne ornem ornen ornes ornessen ornesses ornessin ornessis orneu orni ornin ornis orno ornà ornàrem ornàreu ornàs ornàssem ornàsseu ornàssim ornàssiu ornàvem ornàveu ornés ornéssem ornésseu ornéssim ornéssiu orní sept val v
ornar

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
ornitorrinco

ornitònim /oɾ.niˈtɔ.nim/ /ur.niˈtɔ.nim/ n masc
ornitónimo

oro /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾu/ /ˈɔ.ɾo/ /ˈɔ.ɾu/ n masc
oros
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una moneda d’or.

oronejar /o.ɾo.neˈd͡ʒa/ /o.ɾo.neˈd͡ʒaɾ/ /o.ɾo.neˈʒa/ /o.ɾo.nəˈd͡ʒa/ /u.ɾu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ oronege oronegem oronegen oroneges oronegessen oronegesses oronegessin oronegessis oronegeu oronegi oronegin oronegis oronegés oronegéssem oronegésseu oronegéssim oronegéssiu oronegí oroneig oroneja oronejada oronejades oronejam oronejant oronejar oronejara oronejaran oronejarem oronejaren oronejares oronejareu oronejaria oronejarien oronejaries oronejarà oronejaràs oronejaré oronejaríem oronejaríeu oronejassen oronejasses oronejassin oronejassis oronejat oronejats oronejau oronejava oronejaven oronejaves oronejo oronejà oronejàrem oronejàreu oronejàs oronejàssem oronejàsseu oronejàssim oronejàssiu oronejàvem oronejàveu sept val v
revolotear

oronímia /o.ɾoˈni.mi.a/ /o.ɾoˈni.mi.ə/ /u.ɾuˈni.mi.ə/ n fem
oronimia

orpiment /or.piˈmen/ /oɾ.piˈmen/ /oɾ.piˈment/ /ur.piˈmen/ n masc
oropimente

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
orquesta

orquestrar /or.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾaɾ/ /oɾ.kəsˈtɾa/ /ur.kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orquestr orquestra orquestrada orquestrades orquestram orquestrant orquestrar orquestrara orquestraran orquestrarem orquestraren orquestrares orquestrareu orquestraria orquestrarien orquestraries orquestrarà orquestraràs orquestraré orquestraríem orquestraríeu orquestrassen orquestrasses orquestrassin orquestrassis orquestrat orquestrats orquestrau orquestrava orquestraven orquestraves orquestre orquestrem orquestren orquestres orquestressen orquestresses orquestressin orquestressis orquestreu orquestri orquestrin orquestris orquestro orquestrà orquestràrem orquestràreu orquestràs orquestràssem orquestràsseu orquestràssim orquestràssiu orquestràvem orquestràveu orquestrés orquestréssem orquestrésseu orquestréssim orquestréssiu orquestrí sept val v
orquestar

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
orquídea

orri /ˈɔ.ri/ n masc
hórreo

orsar /orˈsa/ /oɾˈsa/ /oɾˈsaɾ/ /ulˈsa/ /urˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ors orsa orsada orsades orsam orsant orsar orsara orsaran orsarem orsaren orsares orsareu orsaria orsarien orsaries orsarà orsaràs orsaré orsaríem orsaríeu orsassen orsasses orsassin orsassis orsat orsats orsau orsava orsaven orsaves orse orsem orsen orses orsessen orsesses orsessin orsessis orseu orsi orsin orsis orso orsà orsàrem orsàreu orsàs orsàssem orsàsseu orsàssim orsàssiu orsàvem orsàveu orsés orséssem orsésseu orséssim orséssiu orsí sept val v
orzar

ortigar /or.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣaɾ/ /ur.tiˈɣa/ n masc
ortigal
Lloc ple d’ortigues.

ortigar /or.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣaɾ/ /ur.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ortig ortiga ortigada ortigades ortigam ortigant ortigar ortigara ortigaran ortigarem ortigaren ortigares ortigareu ortigaria ortigarien ortigaries ortigarà ortigaràs ortigaré ortigaríem ortigaríeu ortigassen ortigasses ortigassin ortigassis ortigat ortigats ortigau ortigava ortigaven ortigaves ortigo ortigue ortiguem ortiguen ortigues ortiguessen ortiguesses ortiguessin ortiguessis ortigueu ortigui ortiguin ortiguis ortigués ortiguéssem ortiguésseu ortiguéssim ortiguéssiu ortiguí ortigà ortigàrem ortigàreu ortigàs ortigàssem ortigàsseu ortigàssim ortigàssiu ortigàvem ortigàveu sept val v
ortigar
Punxar amb ortigues.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
ortodoxo
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
ortodoxo
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortodoxament /or.toˌðɔk.saˈmen/ /oɾ.toˌðɔk.saˈmen/ /oɾ.toˌðɔk.saˈment/ /oɾ.toˌðɔk.səˈment/ /ur.tuˌðɔk.səˈmen/ adv
ortodoxamente

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ n fem
ortodoxia

ortofonia /oɾ.to.foˈni.a/ /ur.tu.fuˈni.ə/ n fem
ortofonía

ortogonalment /or.to.ɣoˌnaɫˈmen/ /oɾ.to.ɣoˌnaɫˈmen/ /oɾ.to.ɣoˌnaɫˈment/ /ur.tu.ɣuˌnaɫˈmen/ adv
ortogonalmente

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ortografía

ortografiar /or.to.ɣɾa.fiˈa/ /oɾ.to.ɣɾa.fiˈa/ /oɾ.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /oɾ.to.ɣɾə.fiˈa/ /ur.tu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ortografia ortografiada ortografiades ortografiam ortografiant ortografiar ortografiara ortografiaran ortografiarem ortografiaren ortografiares ortografiareu ortografiaria ortografiarien ortografiaries ortografiarà ortografiaràs ortografiaré ortografiaríem ortografiaríeu ortografiassen ortografiasses ortografiassin ortografiassis ortografiat ortografiats ortografiau ortografiava ortografiaven ortografiaves ortografie ortografiem ortografien ortografies ortografiessen ortografiesses ortografiessin ortografiessis ortografieu ortografii ortografio ortografià ortografiàrem ortografiàreu ortografiàs ortografiàssem ortografiàsseu ortografiàssim ortografiàssiu ortografiàvem ortografiàveu ortografiés ortografiéssem ortografiésseu ortografiéssim ortografiéssiu ortografií ortografiï ortografiïn ortografiïs sept val v
ortografiar

ortopèdia /oɾ.toˈpɛ.ði.a/ /ur.tuˈpɛ.ði.ə/ n fem
ortopedia

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
ortorexia

ortostàtic /oɾ.tosˈta.tik/ /ur.tusˈta.tik/ adj masc
ortostático

orwel·lià /oɾ.we.ɫiˈa/ /oɾ.weɫ.ɫiˈa/ /oɾ.wəɫ.ɫiˈa/ /ur.wə.ɫiˈa/ /ur.wəɫ.ɫiˈa/ adj masc
orwelliano
(literatura) Corresponent o pertanyent a George Orwell o a la seva obra.
(per extensió, política) De caràcter totalitari i manipulant la informació, com el món imaginat per George Orwell.

orxata /oɾˈʃa.tə/ /urˈʃa.tə/ n fem
horchata

orònim /oˈɾɔ.nim/ /uˈɾɔ.nim/ n masc
orónimo

os /ˈos/ n masc
hueso espina
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

os blanc n masc
oso blanco

os marí afroaustralià n masc
lobo marino de dos pelos

os marí antàrtic n masc
lobo fino antártico

os marí de Guadalupe n masc
lobo fino de Guadalupe

os marí de Juan Fernández n masc
lobo fino de Juan Fernández

os marí de Nova Zelanda n masc
lobo fino de Nueva Zelandia

os marí de les Galápagos n masc
lobo fino de Galápagos

os marí septentrional n masc
lobo fino del norte

os marí subantàrtic n masc
lobo fino subantártico

os marí sud-americà n masc
lobo fino austral

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ n fem
mella

oscar /osˈka/ /osˈkaɾ/ /usˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ osc osca oscada oscades oscam oscant oscar oscara oscaran oscarem oscaren oscares oscareu oscaria oscarien oscaries oscarà oscaràs oscaré oscaríem oscaríeu oscassen oscasses oscassin oscassis oscat oscats oscau oscava oscaven oscaves osco oscà oscàrem oscàreu oscàs oscàssem oscàsseu oscàssim oscàssiu oscàvem oscàveu osque osquem osquen osques osquessen osquesses osquessin osquessis osqueu osqui osquin osquis osqués osquéssem osquésseu osquéssim osquéssiu osquí sept val v
mellar

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oscil oscil·la oscil·lada oscil·lades oscil·lam oscil·lant oscil·lar oscil·lara oscil·laran oscil·larem oscil·laren oscil·lares oscil·lareu oscil·laria oscil·larien oscil·laries oscil·larà oscil·laràs oscil·laré oscil·laríem oscil·laríeu oscil·lassen oscil·lasses oscil·lassin oscil·lassis oscil·lat oscil·lats oscil·lau oscil·lava oscil·laven oscil·laves oscil·le oscil·lem oscil·len oscil·les oscil·lessen oscil·lesses oscil·lessin oscil·lessis oscil·leu oscil·li oscil·lin oscil·lis oscil·lo oscil·là oscil·làrem oscil·làreu oscil·làs oscil·làssem oscil·làsseu oscil·làssim oscil·làssiu oscil·làvem oscil·làveu oscil·lés oscil·léssem oscil·lésseu oscil·léssim oscil·léssiu oscil·lí sept val v
oscilar
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
osmio

osmòtic /ozˈmɔ.tik/ /uzˈmɔ.tik/ adj masc
osmótico

ossi /ˈɔ.si/ òssia adj
óseo

ossificar /o.si.fiˈka/ /o.si.fiˈkaɾ/ /u.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ossific ossifica ossificada ossificades ossificam ossificant ossificar ossificara ossificaran ossificarem ossificaren ossificares ossificareu ossificaria ossificarien ossificaries ossificarà ossificaràs ossificaré ossificaríem ossificaríeu ossificassen ossificasses ossificassin ossificassis ossificat ossificats ossificau ossificava ossificaven ossificaves ossifico ossificà ossificàrem ossificàreu ossificàs ossificàssem ossificàsseu ossificàssim ossificàssiu ossificàvem ossificàveu ossifique ossifiquem ossifiquen ossifiques ossifiquessen ossifiquesses ossifiquessin ossifiquessis ossifiqueu ossifiqui ossifiquin ossifiquis ossifiqués ossifiquéssem ossifiquésseu ossifiquéssim ossifiquéssiu ossifiquí sept val v
osificar

osta /ˈɔs.ta/ /ˈɔs.tɔ/ /ˈɔs.tə/ n fem
osta

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
rehén

ostensiblement /os.tenˌsi.bɫeˈment/ /os.tenˌsi.βɫeˈmen/ /os.tenˌsib.bɫeˈmen/ /os.tənˌsib.bɫəˈment/ /us.tənˌsi.βɫəˈmen/ /us.tənˌsib.bɫəˈmen/ adv
ostensiblemente

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
ostentación

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ostent ostenta ostentada ostentades ostentam ostentant ostentar ostentara ostentaran ostentarem ostentaren ostentares ostentareu ostentaria ostentarien ostentaries ostentarà ostentaràs ostentaré ostentaríem ostentaríeu ostentassen ostentasses ostentassin ostentassis ostentat ostentats ostentau ostentava ostentaven ostentaves ostente ostentem ostenten ostentes ostentessen ostentesses ostentessin ostentessis ostenteu ostenti ostentin ostentis ostento ostentà ostentàrem ostentàreu ostentàs ostentàssem ostentàsseu ostentàssim ostentàssiu ostentàvem ostentàveu ostentés ostentéssem ostentésseu ostentéssim ostentéssiu ostentí sept val v
ostentar

ostentosament /os.tenˌto.zaˈmen/ /os.tenˌto.zaˈment/ /os.tənˌto.zəˈment/ /us.tənˌto.zəˈmen/ adv
ostentosamente

ostiari /os.tiˈa.ɾi/ /us.tiˈa.ɾi/ n masc
ostiario

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
ostra

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
otitis

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
otomano
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
otomano
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central
otomán
Teixit de cotó ordit de llana o seda, més gran que el fai.

otorino /ˌɔ.toˈri.no/ /ˌɔ.tuˈri.nu/ n neut
otorrino

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
otorrinolaringología

otorinolaringòleg /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋˈɡɔ.ɫek/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ n masc
otorrinolaringólogo

otàrids /oˈta.ɾits/ /uˈta.ɾits/ n masc
leones marinos

ou /ˈow/ n masc
óvulo huevo
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
huevo óvulo
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
huevo
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
huevo de pascua huevo de Pascua

ou ferrat n masc
huevo frito

ou xarbot n masc
huevo huero

ourensà /ow.ɾenˈsa/ /ow.ɾənˈsa/ adj masc
orensano
Relatiu o pertanyent a Ourense, als seus habitants o la cultura.

ourensà /ow.ɾenˈsa/ /ow.ɾənˈsa/ n masc
orensano
Individu d'Ourense.

ovacionar /o.va.si.oˈnaɾ/ /o.və.si.oˈna/ /o.βa.si.oˈna/ /u.və.si.uˈna/ /u.βə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ovacion ovaciona ovacionada ovacionades ovacionam ovacionant ovacionar ovacionara ovacionaran ovacionarem ovacionaren ovacionares ovacionareu ovacionaria ovacionarien ovacionaries ovacionarà ovacionaràs ovacionaré ovacionaríem ovacionaríeu ovacionassen ovacionasses ovacionassin ovacionassis ovacionat ovacionats ovacionau ovacionava ovacionaven ovacionaves ovacione ovacionem ovacionen ovaciones ovacionessen ovacionesses ovacionessin ovacionessis ovacioneu ovacioni ovacionin ovacionis ovaciono ovacionà ovacionàrem ovacionàreu ovacionàs ovacionàssem ovacionàsseu ovacionàssim ovacionàssiu ovacionàvem ovacionàveu ovacionés ovacionéssem ovacionésseu ovacionéssim ovacionéssiu ovacioní sept val v
ovacionar

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
oval óvalo
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
óvalo
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovalar /o.vaˈɫaɾ/ /o.vəˈɫa/ /o.βaˈɫa/ /u.vəˈɫa/ /u.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ oval ovala ovalada ovalades ovalam ovalant ovalar ovalara ovalaran ovalarem ovalaren ovalares ovalareu ovalaria ovalarien ovalaries ovalarà ovalaràs ovalaré ovalaríem ovalaríeu ovalassen ovalasses ovalassin ovalassis ovalat ovalats ovalau ovalava ovalaven ovalaves ovale ovalem ovalen ovales ovalessen ovalesses ovalessin ovalessis ovaleu ovali ovalin ovalis ovalo ovalà ovalàrem ovalàreu ovalàs ovalàssem ovalàsseu ovalàssim ovalàssiu ovalàvem ovalàveu ovalés ovaléssem ovalésseu ovaléssim ovaléssiu ovalí sept val v
ovalar

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
ovario

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
oveja carnero

ovoide /oˈvɔj.ðe/ /oˈvɔj.ðə/ /oˈβɔj.ðe/ /uˈvɔj.ðə/ /uˈβɔj.ðə/ adj
ovoide
Que té forma d'ou.

ovoscopi /o.vosˈkɔ.pi/ /o.βosˈkɔ.pi/ /u.vusˈkɔ.pi/ /u.βusˈkɔ.pi/ n masc
mirahuevos

ovoscòpia /o.vosˈkɔ.pi.a/ /o.vosˈkɔ.pi.ə/ /o.βosˈkɔ.pi.a/ /u.vusˈkɔ.pi.ə/ /u.βusˈkɔ.pi.ə/ n fem
ovoscopia

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ adj
ovular
Referit a l’òvul.

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ovul ovula ovulada ovulades ovulam ovulant ovular ovulara ovularan ovularem ovularen ovulares ovulareu ovularia ovularien ovularies ovularà ovularàs ovularé ovularíem ovularíeu ovulassen ovulasses ovulassin ovulassis ovulat ovulats ovulau ovulava ovulaven ovulaves ovule ovulem ovulen ovules ovulessen ovulesses ovulessin ovulessis ovuleu ovuli ovulin ovulis ovulo ovulà ovulàrem ovulàreu ovulàs ovulàssem ovulàsseu ovulàssim ovulàssiu ovulàvem ovulàveu ovulés ovuléssem ovulésseu ovuléssim ovuléssiu ovulí sept val v
ovular
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

ovàric /oˈva.ɾik/ /oˈβa.ɾik/ /uˈva.ɾik/ /uˈβa.ɾik/ adj masc
ovárico

oxidar /ok.siˈða/ /ok.siˈðaɾ/ /uk.siˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oxid oxida oxidada oxidades oxidam oxidant oxidar oxidara oxidaran oxidarem oxidaren oxidares oxidareu oxidaria oxidarien oxidaries oxidarà oxidaràs oxidaré oxidaríem oxidaríeu oxidassen oxidasses oxidassin oxidassis oxidat oxidats oxidau oxidava oxidaven oxidaves oxide oxidem oxiden oxides oxidessen oxidesses oxidessin oxidessis oxideu oxidi oxidin oxidis oxido oxidà oxidàrem oxidàreu oxidàs oxidàssem oxidàsseu oxidàssim oxidàssiu oxidàvem oxidàveu oxidés oxidéssem oxidésseu oxidéssim oxidéssiu oxidí sept val v
oxidar

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
oxígeno

oxigenar /ok.si.d͡ʒeˈna/ /ok.si.d͡ʒeˈnaɾ/ /ok.si.ʒeˈna/ /ok.si.ʒəˈna/ /uk.si.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oxigena oxigenada oxigenades oxigenam oxigenant oxigenar oxigenara oxigenaran oxigenarem oxigenaren oxigenares oxigenareu oxigenaria oxigenarien oxigenaries oxigenarà oxigenaràs oxigenaré oxigenaríem oxigenaríeu oxigenassen oxigenasses oxigenassin oxigenassis oxigenat oxigenats oxigenau oxigenava oxigenaven oxigenaves oxigene oxigenem oxigenen oxigenes oxigenessen oxigenesses oxigenessin oxigenessis oxigeneu oxigeni oxigenin oxigenis oxigeno oxigenà oxigenàrem oxigenàreu oxigenàs oxigenàssem oxigenàsseu oxigenàssim oxigenàssiu oxigenàvem oxigenàveu oxigenés oxigenéssem oxigenésseu oxigenéssim oxigenéssiu oxigení oxigèn sept val v
oxigenar

oxirinc /ok.siˈriŋ/ /ok.siˈriŋk/ /uk.siˈriŋ/ /uk.siˈriŋk/ adj masc
oxirrinco

oxisòl /ok.siˈsɔɫ/ /uk.siˈsɔɫ/ n masc
oxisol

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
oxímoron

ozonitzar /o.zo.niˈd͡za/ /o.zo.niˈza/ /o.zo.niˈzaɾ/ /u.zu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ozonitz ozonitza ozonitzada ozonitzades ozonitzam ozonitzant ozonitzar ozonitzara ozonitzaran ozonitzarem ozonitzaren ozonitzares ozonitzareu ozonitzaria ozonitzarien ozonitzaries ozonitzarà ozonitzaràs ozonitzaré ozonitzaríem ozonitzaríeu ozonitzassen ozonitzasses ozonitzassin ozonitzassis ozonitzat ozonitzats ozonitzau ozonitzava ozonitzaven ozonitzaves ozonitze ozonitzem ozonitzen ozonitzes ozonitzessen ozonitzesses ozonitzessin ozonitzessis ozonitzeu ozonitzi ozonitzin ozonitzis ozonitzo ozonitzà ozonitzàrem ozonitzàreu ozonitzàs ozonitzàssem ozonitzàsseu ozonitzàssim ozonitzàssiu ozonitzàvem ozonitzàveu ozonitzés ozonitzéssem ozonitzésseu ozonitzéssim ozonitzéssiu ozonitzí sept val v
ozonizar

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
ozono

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
oído
Sentit responsable de la percepció dels sons.

oïdi /oˈi.ði/ /uˈi.ði/ n masc
oídio

oïdor /o.iˈðo/ /o.iˈðoɾ/ /u.iˈðo/ adj masc
oyente
Que escolta.

oïdor /o.iˈðo/ /o.iˈðoɾ/ /u.iˈðo/ n masc
oyente
Persona que escolta.
Alumne que assisteix a una classe sense haver-s’hi matriculat.

pa n masc
pan
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de motlle n masc
pan de molde

pa de pessic n masc
bizcocho

paborde /paˈbɔɾ.ðe/ /pəˈβɔr.də/ n masc
pavorde

pabordessa /pa.boɾˈðe.sa/ /pə.boɾˈðə.sə/ /pə.burˈðɛ.sə/ /pə.βurˈdɛ.sə/ n fem
cofrade mayor

paca /ˈpa.ka/ /ˈpa.kə/ n fem
paca

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
paciente
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
paciente

pacientment /pa.siˌemˈmen/ /pa.siˌemˈment/ /pə.siˌemˈmen/ /pə.siˌemˈment/ adv
pacientemente

pacificar /pa.si.fiˈka/ /pa.si.fiˈkaɾ/ /pə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pacific pacifica pacificada pacificades pacificam pacificant pacificar pacificara pacificaran pacificarem pacificaren pacificares pacificareu pacificaria pacificarien pacificaries pacificarà pacificaràs pacificaré pacificaríem pacificaríeu pacificassen pacificasses pacificassin pacificassis pacificat pacificats pacificau pacificava pacificaven pacificaves pacifico pacificà pacificàrem pacificàreu pacificàs pacificàssem pacificàsseu pacificàssim pacificàssiu pacificàvem pacificàveu pacifique pacifiquem pacifiquen pacifiques pacifiquessen pacifiquesses pacifiquessin pacifiquessis pacifiqueu pacifiqui pacifiquin pacifiquis pacifiqués pacifiquéssem pacifiquésseu pacifiquéssim pacifiquéssiu pacifiquí sept val v
pacificar

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
pacifismo

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ Interjection
paciencia
Exhortació a la conformitat per exemple en els treballs.

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
paciencia majar
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.
paciencia
(no comptable) Espera, aguant, lentitud, tardança, patxorra, assossec.

pacotilla /pa.koˈti.ʎa/ /pə.koˈti.ʎə/ /pə.kuˈti.ʎə/ n fem
pacotilla

pactar /pakˈta/ /pakˈtaɾ/ /pəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pact pacta pactada pactades pactam pactant pactar pactara pactaran pactarem pactaren pactares pactareu pactaria pactarien pactaries pactarà pactaràs pactaré pactaríem pactaríeu pactassen pactasses pactassin pactassis pactat pactats pactau pactava pactaven pactaves pacte pactem pacten pactes pactessen pactesses pactessin pactessis pacteu pacti pactin pactis pacto pactà pactàrem pactàreu pactàs pactàssem pactàsseu pactàssim pactàssiu pactàvem pactàveu pactés pactéssem pactésseu pactéssim pactéssiu pactí sept val v
pactar

pacte /ˈpak.te/ /ˈpak.tə/ n masc
pacto

pacífic /paˈsi.fik/ /pəˈsi.fik/ adj masc
pacífico
Que busca i practica la pau, no violent.

pacífic /paˈsi.fik/ /pəˈsi.fik/ n masc
pacífico
(numismàtica) Moneda d'or de Barcelona del segle XV.

pacíficament /paˌsi.fi.kaˈmen/ /paˌsi.fi.kaˈment/ /pəˌsi.fi.kəˈmen/ /pəˌsi.fi.kəˈment/ adv
pacíficamente

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
padrastro
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
madrina

padrinejar /pa.ðɾi.neˈd͡ʒa/ /pa.ðɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /pa.ðɾi.neˈʒa/ /pə.ðɾi.nəˈd͡ʒa/ /pə.ðɾi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) padrinegem padrinegen padrineges padrinegessen padrinegesses padrinegessin padrinegessis padrinegeu padrinegi padrinegin padrinegis padrinegés padrinegéssem padrinegésseu padrinegéssim padrinegéssiu padrinegí padrineig padrineja padrinejada padrinejades padrinejam padrinejant padrinejar padrinejaran padrinejarem padrinejaren padrinejares padrinejareu padrinejaria padrinejarien padrinejaries padrinejarà padrinejaràs padrinejaré padrinejaríem padrinejaríeu padrinejassen padrinejasses padrinejassin padrinejassis padrinejat padrinejats padrinejau padrinejava padrinejaven padrinejaves padrinejo padrinejà padrinejàrem padrinejàreu padrinejàs padrinejàssem padrinejàsseu padrinejàssim padrinejàssiu padrinejàvem padrinejàveu sept v
apadrinar

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
padrino
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

padró /paˈðɾo/ /pəˈðɾo/ n masc
padrón
Llistat oficial on són inscrits els habitants d'un municipi en una data concreta amb les seves dades d'interès.
patrono
Amo d'un serf, especialment el darrer, que el redimeix.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
sartén
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.
paella
Plat d'arròs cuinat a la paella.

paga /ˈpa.ɣa/ /ˈpa.ɣə/ n fem
paga

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
pago

paganitzar /pa.ɣa.niˈd͡za/ /pa.ɣa.niˈza/ /pa.ɣa.niˈzaɾ/ /pə.ɣə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paganitz paganitza paganitzada paganitzades paganitzam paganitzant paganitzar paganitzara paganitzaran paganitzarem paganitzaren paganitzares paganitzareu paganitzaria paganitzarien paganitzaries paganitzarà paganitzaràs paganitzaré paganitzaríem paganitzaríeu paganitzassen paganitzasses paganitzassin paganitzassis paganitzat paganitzats paganitzau paganitzava paganitzaven paganitzaves paganitze paganitzem paganitzen paganitzes paganitzessen paganitzesses paganitzessin paganitzessis paganitzeu paganitzi paganitzin paganitzis paganitzo paganitzà paganitzàrem paganitzàreu paganitzàs paganitzàssem paganitzàsseu paganitzàssim paganitzàssiu paganitzàvem paganitzàveu paganitzés paganitzéssem paganitzésseu paganitzéssim paganitzéssiu paganitzí sept val v
paganizar

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pag paga pagada pagades pagam pagant pagar pagara pagaran pagarem pagaren pagares pagareu pagaria pagarien pagaries pagarà pagaràs pagaré pagaríem pagaríeu pagassen pagasses pagassin pagassis pagat pagats pagau pagava pagaven pagaves pago pague paguem paguen pagues paguessen paguesses paguessin paguessis pagueu pagui paguin paguis pagués paguéssem paguésseu paguéssim paguéssiu paguí pagà pagàrem pagàreu pagàs pagàssem pagàsseu pagàssim pagàssiu pagàvem pagàveu sept val v
pagar

pagar la festa v
comerse el marrón

pagell /paˈd͡ʒeʎ/ /paˈʒeʎ/ /pəˈʒeʎ/ n masc
pajel

pagell de taca roja n masc
besugo chato

pagell déntol n masc
cachucho

pagerol /pa.d͡ʒeˈɾɔɫ/ /pa.ʒeˈɾɔɫ/ /pə.ʒəˈɾɔɫ/ n masc
palurdo

pagesalla /pa.d͡ʒeˈza.ʎa/ /pa.ʒeˈza.ʎa/ /pə.ʒəˈza.ʎə/ n fem
campesinos

pagesot /pa.d͡ʒeˈzɔt/ /pa.ʒeˈzɔt/ /pə.ʒəˈzɔt/ n masc
pueblerino

paginar /pa.d͡ʒiˈna/ /pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /pa.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pagina paginada paginades paginam paginant paginar paginara paginaran paginarem paginaren paginares paginareu paginaria paginarien paginaries paginarà paginaràs paginaré paginaríem paginaríeu paginassen paginasses paginassin paginassis paginat paginats paginau paginava paginaven paginaves pagine paginem paginen pagines paginessen paginesses paginessin paginessis pagineu pagini paginin paginis pagino paginà paginàrem paginàreu paginàs paginàssem paginàsseu paginàssim paginàssiu paginàvem paginàveu paginés paginéssem paginésseu paginéssim paginéssiu paginí pagín sept val v
paginar

pagre /ˈpa.ɣɾe/ /ˈpa.ɣɾə/ n masc
bosinegro

pagre reial n masc
hurta

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
campesino

paio /ˈpa.jo/ /ˈpa.ju/ n masc
payo
(català caló) Persona no gitana.

pairar /pajˈɾa/ /pajˈɾaɾ/ /pəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pair paira pairada pairades pairam pairant pairar pairara pairaran pairarem pairaren pairares pairareu pairaria pairarien pairaries pairarà pairaràs pairaré pairaríem pairaríeu pairassen pairasses pairassin pairassis pairat pairats pairau pairava pairaven pairaves paire pairem pairen paires pairessen pairesses pairessin pairessis paireu pairi pairin pairis pairo pairà pairàrem pairàreu pairàs pairàssem pairàsseu pairàssim pairàssiu pairàvem pairàveu pairés pairéssem pairésseu pairéssim pairéssiu pairí sept val v
pairar
(nàutica) Estar una nau aturada amb les veles bracejant.

paire /ˈpaj.ɾe/ /ˈpaj.ɾə/ n masc
pairo

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
paisaje

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
pakistaní
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
pakistaní
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pal /ˈpaɫ/ n masc
poste
Peça allargada de fusta que es planta a terra com a suport d’alguna cosa.
(esports de pilota) Impacte d'una pilota en joc en el travesser o en un dels dos pals d'una porteria.
mástil
(nàutica) En les embarcacions cada biga agafada al buc que aguanta les veles. Acostumen a ser verticals llevat del bauprès.
poste palo
(corfbol) Cadascuna de les dues barres de metall o fusta d’una pista de joc, una per a cada camp, situades a una distància del punt mig de la línia de fons respectiva corresponent a una sisena part de la llargada total de la pista, que serveixen per a sostenir les cistelles.

pal d'individuals n masc
palo de individuales

pal de fora n masc
poste de fuera

pal de la porteria n masc
poste de la portería

pal de racó n masc
poste de esquina

pal de subjecció n masc
soporte

pal de toc n masc
poste

pal del banderó n masc
mástil del banderín

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
pala
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
(pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una pala.
(calçat) empenya del calçat.
cabeza
(hoquei) Part inferior corba d'un estic, que s'utilitza per a conduir o colpejar la bola o el disc.

pala combinada n fem
raqueta combinada

pala curta n fem
pala corta
(pilota basca) Pala de 51 cm de llargada màxima, 10,5 cm d'amplada màxima, de 2,5 a 3 cm de gruix i de 650 a 750 g de pes.

pala llarga n fem
pala
(pilota basca) Pala de 52,5 cm de llargada màxima, 10,5 cm d'amplada màxima, de 2,5 a 3,5 cm de gruix i de 800 a 900 g de pes.

palada /paˈɫa.ða/ /pəˈɫa.ðə/ n fem
palada paladas
Porció de material o coses que s'agafen d'un cop amb una pala, com per exemple: una palada de sorra.
palada
Cop de pala.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ n masc
paladar
Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
Sentit del gust

paladí /pa.ɫaˈði/ /pə.ɫəˈði/ adj masc
paladino
Fàcil de comprendre.

paladí /pa.ɫaˈði/ /pə.ɫəˈði/ n masc
paladín
Cavaller heroic.

palafanga /pa.ɫaˈfaŋ.ɡa/ /pə.ɫəˈfaŋ.ɡə/ n fem
laya

palafangar /pa.ɫa.faŋˈɡa/ /pa.ɫa.faŋˈɡaɾ/ /pə.ɫə.fəŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palafang palafanga palafangada palafangades palafangam palafangant palafangar palafangara palafangaran palafangarem palafangaren palafangares palafangareu palafangaria palafangarien palafangaries palafangarà palafangaràs palafangaré palafangaríem palafangaríeu palafangassen palafangasses palafangassin palafangassis palafangat palafangats palafangau palafangava palafangaven palafangaves palafango palafangue palafanguem palafanguen palafangues palafanguessen palafanguesses palafanguessin palafanguessis palafangueu palafangui palafanguin palafanguis palafangués palafanguéssem palafanguésseu palafanguéssim palafanguéssiu palafanguí palafangà palafangàrem palafangàreu palafangàs palafangàssem palafangàsseu palafangàssim palafangàssiu palafangàvem palafangàveu sept val v
layar

palafrè /pa.ɫaˈfɾe/ /pə.ɫəˈfɾə/ /pə.ɫəˈfɾɛ/ n masc
palafrén

palaia /paˈɫa.ja/ /pəˈɫa.jə/ n fem
solleta

palaia d'ulls grossos n fem
peluda de Ruppell

palaia misèries n fem
pelaya

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
planca palanca

palanca de control n fem
joystick

palangre /paˈɫaŋ.ɡɾe/ /pəˈɫaŋ.ɡɾə/ n masc
palangre

palanquejar /pa.ɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /pa.ɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫaŋ.keˈʒa/ /pə.ɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palanquege palanquegem palanquegen palanqueges palanquegessen palanquegesses palanquegessin palanquegessis palanquegeu palanquegi palanquegin palanquegis palanquegés palanquegéssem palanquegésseu palanquegéssim palanquegéssiu palanquegí palanqueig palanqueja palanquejada palanquejades palanquejam palanquejant palanquejar palanquejara palanquejaran palanquejarem palanquejaren palanquejares palanquejareu palanquejaria palanquejarien palanquejaries palanquejarà palanquejaràs palanquejaré palanquejaríem palanquejaríeu palanquejassen palanquejasses palanquejassin palanquejassis palanquejat palanquejats palanquejau palanquejava palanquejaven palanquejaves palanquejo palanquejà palanquejàrem palanquejàreu palanquejàs palanquejàssem palanquejàsseu palanquejàssim palanquejàssiu palanquejàvem palanquejàveu sept val v
apalancar

palatalitzar /pa.ɫa.ta.ɫiˈd͡za/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈza/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɫə.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palatalitz palatalitza palatalitzada palatalitzades palatalitzam palatalitzant palatalitzar palatalitzara palatalitzaran palatalitzarem palatalitzaren palatalitzares palatalitzareu palatalitzaria palatalitzarien palatalitzaries palatalitzarà palatalitzaràs palatalitzaré palatalitzaríem palatalitzaríeu palatalitzassen palatalitzasses palatalitzassin palatalitzassis palatalitzat palatalitzats palatalitzau palatalitzava palatalitzaven palatalitzaves palatalitze palatalitzem palatalitzen palatalitzes palatalitzessen palatalitzesses palatalitzessin palatalitzessis palatalitzeu palatalitzi palatalitzin palatalitzis palatalitzo palatalitzà palatalitzàrem palatalitzàreu palatalitzàs palatalitzàssem palatalitzàsseu palatalitzàssim palatalitzàssiu palatalitzàvem palatalitzàveu palatalitzés palatalitzéssem palatalitzésseu palatalitzéssim palatalitzéssiu palatalitzí sept val v
palatalizar

palau n masc
palacio

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palege palegem palegen paleges palegessen palegesses palegessin palegessis palegeu palegi palegin palegis palegés palegéssem palegésseu palegéssim palegéssiu palegí paleig paleja palejada palejades palejam palejant palejar palejara palejaran palejarem palejaren palejares palejareu palejaria palejarien palejaries palejarà palejaràs palejaré palejaríem palejaríeu palejassen palejasses palejassin palejassis palejat palejats palejau palejava palejaven palejaves palejo palejà palejàrem palejàreu palejàs palejàssem palejàsseu palejàssim palejàssiu palejàvem palejàveu sept val v
apalear
Treballar amb la pala.
palear
(nàutica) Servir-se de la pala amb una o dues culleres per a fer avançar cap endavant una embarcació (caiac o canoa) en l’aigua.

palenc /paˈɫeŋ/ /paˈɫeŋk/ /pəˈɫəŋk/ /pəˈɫɛŋ/ /pəˈɫɛŋk/ n masc
palenque

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
paleografía

paleologia /pa.ɫe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /pə.ɫe.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
paleología

paleolític /pa.ɫe.oˈɫi.tik/ /pə.ɫe.uˈɫi.tik/ adj masc
paleolítico

palesar /pa.ɫeˈza/ /pa.ɫeˈzaɾ/ /pə.ɫəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palesa palesada palesades palesam palesant palesar palesara palesaran palesarem palesaren palesares palesareu palesaria palesarien palesaries palesarà palesaràs palesaré palesaríem palesaríeu palesassen palesasses palesassin palesassis palesat palesats palesau palesava palesaven palesaves palese palesem palesen paleses palesessen palesesses palesessin palesessis paleseu palesi palesin palesis paleso palesà palesàrem palesàreu palesàs palesàssem palesàsseu palesàssim palesàssiu palesàvem palesàveu palesés paleséssem palesésseu paleséssim paleséssiu palesí palès sept val v
manifestar

palestra /paˈɫes.tɾa/ /pəˈɫes.tɾə/ n fem
palestra

palestí /pə.ɫəsˈti/ adj masc
palestino

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
china
(geologia) Partícula amb una granulometria entre 4 i 64 mm de diàmetre.
palé
Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.
palet
(petanca) Llançament executat de manera que la bola llançada s'allunya una mica del lloc de l'impacte amb la bola contrària.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n fem
paleta trulla
(construcció) Eina consistent en una planxa triangular amb un mànec que permet treballar i aplicar una mescla de construcció com morter, ciment, etc.
paleta
(pintura) Làmina de fusta ovalada on el pintor hi disposa els colors a emprar.
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una paleta.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
paleta albañil
Mestre obrer de la construcció.

paleta de colors n fem
paleta de colores

paleta de cuir n fem
paleta paleta cuero
(pilota basca) Paleta massissa de 50 cm de llargada màxima, de 13,5 cm d'amplada màxima, de 2,5 cm de gruix i de 550 a 600 g de pes.

paleta de goma n fem
paleta argentina
(pilota basca) Paleta constituïda generalment per més d'una peça, de 50 cm de llargada màxima, de 17,5 cm d'amplada màxima, d'1 cm de gruix i de 400 a 500 g de pes.

palimpsest /pa.ɫimˈsest/ /pə.ɫimˈsest/ n masc
palimpsesto
Document, normalment de pergamí, escrit, esborrat i tornat a ser escrit.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
paja

pallada /paˈʎa.ða/ /pəˈja.ðə/ /pəˈʎa.ðə/ n fem
pajada
Barreja de palla i segó per al bestiar.

pallanga /paˈʎaŋ.ɡa/ /pəˈʎaŋ.ɡə/ n neut
varal
Persona alta i prima.

pallar /paˈʎa/ /paˈʎaɾ/ /pəˈʎa/ occ palla pallada pallades pallant pallar pallaran pallarem pallaren pallares pallareu pallaria pallarien pallaries pallarà pallaràs pallaré pallaríem pallaríeu pallat pallats pallava pallaven pallaves palle pallem pallen palles pallessen pallesses pallessin pallessis palleu palli pallin pallis pallo pallà pallàrem pallàreu pallàvem pallàveu pallés palléssem pallésseu palléssim palléssiu pallí sept v
empajar
Cobrir de palla, tapar o protegir amb palla.

pallasso /paˈʎa.so/ /pəˈʎa.so/ /pəˈʎa.su/ n masc
payaso

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
pajar almiar

pallissa /paˈʎi.sa/ /pəˈji.sə/ /pəˈʎi.sə/ n fem
paliza
Palissa, gran quantitat de cops de pal o d'altra mena rebuts fruit d'una agressió.
pajar
Lloc on es guarda la palla; paller.

pallol /paˈʎɔɫ/ /pəˈjɔɫ/ /pəˈʎɔɫ/ n masc
silo
Edifici públic on es guardava el gra.
pañol
(nàutica) Compartiment en la bodega d’un vaixell on es guarden les provisions.

pallús /paˈʎus/ /pəˈjus/ /pəˈʎus/ n masc
pajaza
El rebuig o allò que queda de la palla llarga.

palma /ˈpaɫ.ma/ /ˈpaɫ.mə/ n fem
palma
(pilota valenciana) Cop executat amb la mà totalment oberta després d'un gir semicircular vertical del braç i recolzant el cos sobre la cama del costat contrari, amb el jugador situat de cara respecte a la trajectòria de la pilota.

palmarès /paɫ.maˈɾes/ /pəɫ.məˈɾɛs/ n masc
palmarés

palmatòria /paɫ.maˈtɔ.ɾi.a/ /pəɫ.məˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
palmatoria

palmejar /paɫ.meˈd͡ʒa/ /paɫ.meˈd͡ʒaɾ/ /paɫ.meˈʒa/ /pəɫ.məˈd͡ʒa/ /pəɫ.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palmege palmegem palmegen palmeges palmegessen palmegesses palmegessin palmegessis palmegeu palmegi palmegin palmegis palmegés palmegéssem palmegésseu palmegéssim palmegéssiu palmegí palmeig palmeja palmejada palmejades palmejam palmejant palmejar palmejara palmejaran palmejarem palmejaren palmejares palmejareu palmejaria palmejarien palmejaries palmejarà palmejaràs palmejaré palmejaríem palmejaríeu palmejassen palmejasses palmejassin palmejassis palmejat palmejats palmejau palmejava palmejaven palmejaves palmejo palmejà palmejàrem palmejàreu palmejàs palmejàssem palmejàsseu palmejàssim palmejàssiu palmejàvem palmejàveu sept val v
palmear

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
palma
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.
(beisbol) Part central i més profunda d'un guant, que els defensors utilitzen per a agafar la pilota amb més seguretat.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
palmera palma
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.
palmera
Dolç de pastisseria fet de pasta de full caramel·litzat o amb cobertura de xocolata negra.

palmetejar /paɫ.me.teˈd͡ʒa/ /paɫ.me.teˈd͡ʒaɾ/ /paɫ.me.teˈʒa/ /pəɫ.mə.təˈd͡ʒa/ /pəɫ.mə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palmetege palmetegem palmetegen palmeteges palmetegessen palmetegesses palmetegessin palmetegessis palmetegeu palmetegi palmetegin palmetegis palmetegés palmetegéssem palmetegésseu palmetegéssim palmetegéssiu palmetegí palmeteig palmeteja palmetejada palmetejades palmetejam palmetejant palmetejar palmetejara palmetejaran palmetejarem palmetejaren palmetejares palmetejareu palmetejaria palmetejarien palmetejaries palmetejarà palmetejaràs palmetejaré palmetejaríem palmetejaríeu palmetejassen palmetejasses palmetejassin palmetejassis palmetejat palmetejats palmetejau palmetejava palmetejaven palmetejaves palmetejo palmetejà palmetejàrem palmetejàreu palmetejàs palmetejàssem palmetejàsseu palmetejàssim palmetejàssiu palmetejàvem palmetejàveu sept val v
tamborilear

palomida /pa.ɫoˈmi.ða/ /pə.ɫoˈmi.ðə/ /pə.ɫuˈmi.ðə/ n fem
palometon

palomida xica n fem
palometa

palpar /paɫˈpa/ /paɫˈpaɾ/ /pəɫˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ palp palpa palpada palpades palpam palpant palpar palpara palparan palparem palparen palpares palpareu palparia palparien palparies palparà palparàs palparé palparíem palparíeu palpassen palpasses palpassin palpassis palpat palpats palpau palpava palpaven palpaves palpe palpem palpen palpes palpessen palpesses palpessin palpessis palpeu palpi palpin palpis palpo palpà palpàrem palpàreu palpàs palpàssem palpàsseu palpàssim palpàssiu palpàvem palpàveu palpés palpéssem palpésseu palpéssim palpéssiu palpí sept val v
palpar

palpejar /paɫ.peˈd͡ʒa/ /paɫ.peˈd͡ʒaɾ/ /paɫ.peˈʒa/ /pəɫ.pəˈd͡ʒa/ /pəɫ.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palpege palpegem palpegen palpeges palpegessen palpegesses palpegessin palpegessis palpegeu palpegi palpegin palpegis palpegés palpegéssem palpegésseu palpegéssim palpegéssiu palpegí palpeig palpeja palpejada palpejades palpejam palpejant palpejar palpejara palpejaran palpejarem palpejaren palpejares palpejareu palpejaria palpejarien palpejaries palpejarà palpejaràs palpejaré palpejaríem palpejaríeu palpejassen palpejasses palpejassin palpejassis palpejat palpejats palpejau palpejava palpejaven palpejaves palpejo palpejà palpejàrem palpejàreu palpejàs palpejàssem palpejàsseu palpejàssim palpejàssiu palpejàvem palpejàveu sept val v
tentar

palpitar /paɫ.piˈta/ /paɫ.piˈtaɾ/ /pəɫ.piˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ palpit palpita palpitada palpitades palpitam palpitant palpitar palpitara palpitaran palpitarem palpitaren palpitares palpitareu palpitaria palpitarien palpitaries palpitarà palpitaràs palpitaré palpitaríem palpitaríeu palpitassen palpitasses palpitassin palpitassis palpitat palpitats palpitau palpitava palpitaven palpitaves palpite palpitem palpiten palpites palpitessen palpitesses palpitessin palpitessis palpiteu palpiti palpitin palpitis palpito palpità palpitàrem palpitàreu palpitàs palpitàssem palpitàsseu palpitàssim palpitàssiu palpitàvem palpitàveu palpités palpitéssem palpitésseu palpitéssim palpitéssiu palpití sept val v
palpitar

palplantar-se /ˌpaɫ.pɫanˈtaɾ.se/ /ˌpaɫ.pɫən.tərˈsə/ /ˌpaɫ.pɫənˈtar.sə/ /ˌpaɫ.pɫənˈtaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palplant palplanta palplantada palplantades palplantam palplantant palplantar palplantara palplantaran palplantarem palplantaren palplantares palplantareu palplantaria palplantarien palplantaries palplantarà palplantaràs palplantaré palplantaríem palplantaríeu palplantassen palplantasses palplantassin palplantassis palplantat palplantats palplantau palplantava palplantaven palplantaves palplante palplantem palplanten palplantes palplantessen palplantesses palplantessin palplantessis palplanteu palplanti palplantin palplantis palplanto palplantà palplantàrem palplantàreu palplantàs palplantàssem palplantàsseu palplantàssim palplantàssiu palplantàvem palplantàveu palplantés palplantéssem palplantésseu palplantéssim palplantéssiu palplantí sept val v
plantarse

palpotejar /paɫ.po.teˈd͡ʒa/ /paɫ.po.teˈd͡ʒaɾ/ /paɫ.po.teˈʒa/ /pəɫ.po.təˈd͡ʒa/ /pəɫ.pu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palpotege palpotegem palpotegen palpoteges palpotegessen palpotegesses palpotegessin palpotegessis palpotegeu palpotegi palpotegin palpotegis palpotegés palpotegéssem palpotegésseu palpotegéssim palpotegéssiu palpotegí palpoteig palpoteja palpotejada palpotejades palpotejam palpotejant palpotejar palpotejara palpotejaran palpotejarem palpotejaren palpotejares palpotejareu palpotejaria palpotejarien palpotejaries palpotejarà palpotejaràs palpotejaré palpotejaríem palpotejaríeu palpotejassen palpotejasses palpotejassin palpotejassis palpotejat palpotejats palpotejau palpotejava palpotejaven palpotejaves palpotejo palpotejà palpotejàrem palpotejàreu palpotejàs palpotejàssem palpotejàsseu palpotejàssim palpotejàssiu palpotejàvem palpotejàveu sept val v
andar a tientas

palpís n masc
molledo pulpa pulpeta

pals /ˈpaɫs/ n masc
postes de gol

paludisme /pa.ɫuˈðiz.me/ /pə.ɫuˈðiz.mə/ n masc
paludismo
malària

palustre /paˈɫus.tɾe/ /pəˈɫus.tɾə/ adj
palustre

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
paladio

pal·li /ˈpa.ɫi/ /ˈpaɫ.ɫi/ n masc
palio

pal·liar /pa.ɫiˈa/ /paɫ.ɫiˈa/ /paɫ.ɫiˈaɾ/ /pə.ɫiˈa/ /pəɫ.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pal·lia pal·liada pal·liades pal·liam pal·liant pal·liar pal·liara pal·liaran pal·liarem pal·liaren pal·liares pal·liareu pal·liaria pal·liarien pal·liaries pal·liarà pal·liaràs pal·liaré pal·liaríem pal·liaríeu pal·liassen pal·liasses pal·liassin pal·liassis pal·liat pal·liats pal·liau pal·liava pal·liaven pal·liaves pal·lie pal·liem pal·lien pal·lies pal·liessen pal·liesses pal·liessin pal·liessis pal·lieu pal·lii pal·lio pal·lià pal·liàrem pal·liàreu pal·liàs pal·liàssem pal·liàsseu pal·liàssim pal·liàssiu pal·liàvem pal·liàveu pal·liés pal·liéssem pal·liésseu pal·liéssim pal·liéssiu pal·lií pal·liï pal·liïn pal·liïs sept val v
paliar

pal·liatiu /pa.ɫi.aˈtiw/ /paɫ.ɫi.aˈtiw/ /pə.ɫi.əˈtiw/ /pəɫ.ɫi.əˈtiw/ adj masc
paliativo

palès /paˈɫes/ adj masc
patente

pam /ˈpam/ n masc
palmo
Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

pamflet /paɱˈfɫet/ /pəɱˈfɫɛt/ n masc
panfleto

pampalluguejant /pam.pa.ʎu.ɣeˈd͡ʒan/ /pam.pa.ʎu.ɣeˈd͡ʒant/ /pam.pa.ʎu.ɣeˈʒan/ /pəm.pə.ʎu.ɣəˈd͡ʒant/ /pəm.pə.ʎu.ɣəˈʒan/ adj
parpadeante

pampalluguejar /pam.pa.ʎu.ɣeˈd͡ʒa/ /pam.pa.ʎu.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /pam.pa.ʎu.ɣeˈʒa/ /pəm.pə.ʎu.ɣəˈd͡ʒa/ /pəm.pə.ʎu.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pampalluguege pampalluguegem pampalluguegen pampallugueges pampalluguegessen pampalluguegesses pampalluguegessin pampalluguegessis pampalluguegeu pampalluguegi pampalluguegin pampalluguegis pampalluguegés pampalluguegéssem pampalluguegésseu pampalluguegéssim pampalluguegéssiu pampalluguegí pampallugueig pampallugueja pampalluguejada pampalluguejades pampalluguejam pampalluguejant pampalluguejar pampalluguejara pampalluguejaran pampalluguejarem pampalluguejaren pampalluguejares pampalluguejareu pampalluguejaria pampalluguejarien pampalluguejaries pampalluguejarà pampalluguejaràs pampalluguejaré pampalluguejaríem pampalluguejaríeu pampalluguejassen pampalluguejasses pampalluguejassin pampalluguejassis pampalluguejat pampalluguejats pampalluguejau pampalluguejava pampalluguejaven pampalluguejaves pampalluguejo pampalluguejà pampalluguejàrem pampalluguejàreu pampalluguejàs pampalluguejàssem pampalluguejàsseu pampalluguejàssim pampalluguejàssiu pampalluguejàvem pampalluguejàveu sept val v
hacer chiribitas

pampallugues /pam.paˈʎu.ɣes/ /pəm.pəˈʎu.ɣəs/ n fem
chiribitas

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
panacea

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ adj masc
panameño
Relatiu o pertanyent al Panamà.

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ n masc
panameño
Persona que habita o és originària del Panamà.

panarra /paˈna.ra/ /pəˈna.rə/ adj
paniego

pancreàtic /paŋ.kɾeˈa.tik/ adj masc
pancreático

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
panda

pandemònium /pan.deˈmɔ.ni.um/ /pən.dəˈmɔ.ni.um/ n masc
pandemónium

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
pandereta

pandero /panˈde.ɾo/ /pənˈdɛ.ɾu/ n masc
pandero
Instrument membranòfon que consisteix en un cèrcol ample de fusta amb l'ull tapat per un costat o per ambdós amb una pell prima i tibant, sovint amb forats en el cèrcol en els quals van uns cascavells o sonalls.

pandora /panˈdo.ɾa/ /pənˈdo.ɾə/ n fem
pandora

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
pandemia

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandémico

panegiritzar /pa.ne.d͡ʒi.ɾiˈza/ /pa.ne.d͡ʒi.ɾiˈzaɾ/ /pa.ne.ʒi.ɾiˈd͡za/ /pə.nə.ʒi.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ panegiritz panegiritza panegiritzada panegiritzades panegiritzam panegiritzant panegiritzar panegiritzara panegiritzaran panegiritzarem panegiritzaren panegiritzares panegiritzareu panegiritzaria panegiritzarien panegiritzaries panegiritzarà panegiritzaràs panegiritzaré panegiritzaríem panegiritzaríeu panegiritzassen panegiritzasses panegiritzassin panegiritzassis panegiritzat panegiritzats panegiritzau panegiritzava panegiritzaven panegiritzaves panegiritze panegiritzem panegiritzen panegiritzes panegiritzessen panegiritzesses panegiritzessin panegiritzessis panegiritzeu panegiritzi panegiritzin panegiritzis panegiritzo panegiritzà panegiritzàrem panegiritzàreu panegiritzàs panegiritzàssem panegiritzàsseu panegiritzàssim panegiritzàssiu panegiritzàvem panegiritzàveu panegiritzés panegiritzéssem panegiritzésseu panegiritzéssim panegiritzéssiu panegiritzí sept val v
panegirizar

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ panegírica panegírics adj masc
panegírico
Pertanyent a l'oració homònima.

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ n masc
panegírico
Oració retòrica en alabança d'algú.
lloança

panel /paˈneɫ/ /pəˈnɛɫ/ n masc
panel

panell /paˈneʎ/ n masc
panel

panera /paˈne.ɾa/ /pəˈne.ɾə/ n fem
canasta del pan

panificar /pa.ni.fiˈka/ /pa.ni.fiˈkaɾ/ /pə.ni.fiˈka/ /pə.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ panific panifica panificada panificades panificam panificant panificar panificara panificaran panificarem panificaren panificares panificareu panificaria panificarien panificaries panificarà panificaràs panificaré panificaríem panificaríeu panificassen panificasses panificassin panificassis panificat panificats panificau panificava panificaven panificaves panifico panificà panificàrem panificàreu panificàs panificàssem panificàsseu panificàssim panificàssiu panificàvem panificàveu panifique panifiquem panifiquen panifiques panifiquessen panifiquesses panifiquessin panifiquessis panifiqueu panifiqui panifiquin panifiquis panifiqués panifiquéssem panifiquésseu panifiquéssim panifiquéssiu panifiquí sept val v
panificar

panoli /pəˈnɔ.ɫi/ adj
panoli

panorama /pa.noˈɾa.ma/ /pə.noˈɾa.mə/ /pə.nuˈɾa.mə/ n masc
panorama

panoràmicament /pa.noˌɾa.mi.kaˈmen/ /pa.noˌɾa.mi.kaˈment/ /pə.noˌɾa.mi.kəˈment/ /pə.nuˌɾa.mi.kəˈmen/ adv
panorámicamente

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
pasa
Gra de raïm dessecat al sol.
pupa
Herpes labial.

pansir /panˈsi/ /panˈsiɾ/ /pənˈsi/ bal n-occ occ panseix panseixen panseixes panseixi panseixin panseixis panseixo pansesc pansesqui pansesquin pansesquis pansia pansida pansides pansien pansies pansiguem pansigueu pansim pansint pansir pansira pansiran pansirem pansiren pansires pansireu pansiria pansirien pansiries pansirà pansiràs pansiré pansiríem pansiríeu pansisc pansisca pansisquen pansisques pansissen pansisses pansissin pansissis pansit pansits pansiu pansix pansixen pansixes pansixo pansí pansíem pansíeu pansírem pansíreu pansís pansíssem pansísseu pansíssim pansíssiu sept val v
mustiar

pansit /panˈsit/ /pənˈsit/ adj masc
marchito

pantagruèlic /pan.ta.ɣɾuˈɛ.ɫik/ /pən.tə.ɣɾuˈɛ.ɫik/ adj masc
pantagruélico

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
cortina
(basquetbol, handbol) Acció ofensiva d'un o més atacants consistent a obstruir amb el cos l'acció defensiva d'un o més adversaris per a facilitar el llançament d'un company d'equip.
pantalla
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantalla col·lectiva n fem
pantalla colectiva

pantalla de dos jugadors n fem
pantalla de dos jugadores

pantalla de tres jugadors n fem
pantalla de tres jugadores

pantalla individual n fem
pantalla individual

pantalons de protecció n masc
pantalón de protección

pantalà /pan.taˈɫa/ /pən.təˈɫa/ n masc
pantalán

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
pantalón

panteix /panˈtaјʃ/ /pənˈtɛʃ/ n masc
jadeo

panteixar /pan.tejˈʃa/ /pan.tejˈʃaɾ/ /pan.teˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) panteix panteixa panteixada panteixades panteixam panteixant panteixar panteixaran panteixarem panteixaren panteixares panteixareu panteixaria panteixarien panteixaries panteixarà panteixaràs panteixaré panteixaríem panteixaríeu panteixassen panteixasses panteixassin panteixassis panteixat panteixats panteixau panteixava panteixaven panteixaves panteixem panteixen panteixes panteixessen panteixesses panteixessin panteixessis panteixeu panteixi panteixin panteixis panteixo panteixà panteixàrem panteixàreu panteixàs panteixàssem panteixàsseu panteixàssim panteixàssiu panteixàvem panteixàveu panteixés panteixéssem panteixésseu panteixéssim panteixéssiu panteixí sept v
resollar

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ n masc
panteón

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
pantano

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
pantógrafo

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
panza
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxavergonyant /ˌpaɲ.t͡ʃa.veɾ.ɣoˈɲant/ /ˌpaɲ.t͡ʃa.βer.ɣoˈɲan/ /ˌpaɲ.t͡ʃa.βeɾ.ɣoˈɲan/ /ˌpaɲ.ʃə.vər.ɣuˈɲan/ /ˌpaɲ.ʃə.vəɾ.ɣoˈɲant/ /ˌpaɲ.ʃə.βər.ɡuˈɲan/ adj
paniaguado

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
pantorrilla

pany n masc
cerraja cerradura
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.
lienzo
Paret d'un edifici.
canto
Falda de roba, com el d'una capa.
pañal
Faldó d'una camisa.
En els molins de farina, bastidor amb la seva comporta de bronze que dóna pas a l'aigua que fa moure el rodet.
pan
Fulla d'or, o de plata.
llave
Part d'una arma de foc que serveix per a disparar-la.

panícula /paˈni.ku.ɫa/ /pəˈni.ku.ɫə/ n fem
panícula

panís /paˈnis/ /pəˈnis/ n masc
maíz
Blat de moro.
El gra del blat de moro.

paona /paˈo.na/ /pəˈo.nə/ n fem
borracho

pap /ˈpap/ n masc
buche desembuchar embuchar papo
Part carnosa entre la barba i el coll d'un animal, en especial dels ocells, en forma de bossa i on dipositen el menjar. Gavatx.
buche
Ventre de l'home.
buche pecho
L'interior de l'home.

papa /ˈpa.pa/ n masc
papá
(familiarment) pare
papa
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papada /paˈpa.ða/ /pəˈpa.ðə/ n fem
papada
sotabarba destacada en una persona

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
mariposa
Insecte lepidòpter.

papallonejar /pa.pa.ʎo.neˈd͡ʒa/ /pa.pa.ʎo.neˈd͡ʒaɾ/ /pa.pa.ʎo.neˈʒa/ /pə.pə.ju.nəˈʒa/ /pə.pə.ʎo.nəˈd͡ʒa/ /pə.pə.ʎu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ papallonege papallonegem papallonegen papalloneges papallonegessen papallonegesses papallonegessin papallonegessis papallonegeu papallonegi papallonegin papallonegis papallonegés papallonegéssem papallonegésseu papallonegéssim papallonegéssiu papallonegí papalloneig papalloneja papallonejada papallonejades papallonejam papallonejant papallonejar papallonejara papallonejaran papallonejarem papallonejaren papallonejares papallonejareu papallonejaria papallonejarien papallonejaries papallonejarà papallonejaràs papallonejaré papallonejaríem papallonejaríeu papallonejassen papallonejasses papallonejassin papallonejassis papallonejat papallonejats papallonejau papallonejava papallonejaven papallonejaves papallonejo papallonejà papallonejàrem papallonejàreu papallonejàs papallonejàssem papallonejàsseu papallonejàssim papallonejàssiu papallonejàvem papallonejàveu sept val v
zascandilear

papaorelles /ˌpa.pa.oˈɾe.ʎes/ /ˌpa.pə.oˈɾə.ʎəs/ /ˌpa.pə.uˈɾɛ.ʎəs/ n fem
tijereta
Insecte dermàpter.

papar /paˈpa/ /paˈpaɾ/ /pəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pap papa papada papades papam papant papar papara paparan paparem paparen papares papareu paparia paparien paparies paparà paparàs paparé paparíem paparíeu papassen papasses papassin papassis papat papats papau papava papaven papaves pape papem papen papes papessen papesses papessin papessis papeu papi papin papis papo papà papàrem papàreu papàs papàssem papàsseu papàssim papàssiu papàvem papàveu papés papéssem papésseu papéssim papéssiu papí sept val v
papar

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
garrapata
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.
lapa
(figurat) Persona molesta difícil d’esquivar.

papat /paˈpat/ /pəˈpat/ n masc
papado

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
papel
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
papel rol
rol, actuació

paper higiènic n masc
papel higiénico

paperam /pa.peˈɾam/ /pə.pəˈɾam/ n masc
papelería

paperassa /pa.peˈɾa.sa/ /pə.pəˈɾa.sə/ n fem
papeleo

paperejar /pa.pe.ɾeˈd͡ʒa/ /pa.pe.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /pa.pe.ɾeˈʒa/ /pə.pə.ɾəˈd͡ʒa/ /pə.pə.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ paperege paperegem paperegen papereges paperegessen paperegesses paperegessin paperegessis paperegeu paperegi paperegin paperegis paperegés paperegéssem paperegésseu paperegéssim paperegéssiu paperegí papereig papereja paperejada paperejades paperejam paperejant paperejar paperejara paperejaran paperejarem paperejaren paperejares paperejareu paperejaria paperejarien paperejaries paperejarà paperejaràs paperejaré paperejaríem paperejaríeu paperejassen paperejasses paperejassin paperejassis paperejat paperejats paperejau paperejava paperejaven paperejaves paperejo paperejà paperejàrem paperejàreu paperejàs paperejàssem paperejàsseu paperejàssim paperejàssiu paperejàvem paperejàveu sept val v
papelear

paperera /pa.peˈɾe.ɾa/ /pə.pəˈɾe.ɾə/ n fem
papelera
Cistella on es llença els papers inútils i altres residus.
Fàbrica de paper.

paperina /pə.pəˈɾi.nə/ n fem
cucurucho
Paper enrotllat en forma de con.
papelina
(argot) Dosi de droga en pols.

papessa /paˈpe.sa/ /pəˈpə.sə/ /pəˈpɛ.sə/ n fem
papisa

papiament /pa.pi.aˈmen/ /pa.pi.aˈment/ /pə.pi.əˈmen/ /pə.pi.əˈment/ n masc
papiamento

papil·la /paˈpi.ɫa/ /paˈpiɫ.ɫa/ /pəˈpi.ɫə/ /pəˈpiɫ.ɫə/ n fem
papila

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
papiro

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
papiroflexia

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ n masc
ceceo

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ papissotege papissotegem papissotegen papissoteges papissotegessen papissotegesses papissotegessin papissotegessis papissotegeu papissotegi papissotegin papissotegis papissotegés papissotegéssem papissotegésseu papissotegéssim papissotegéssiu papissotegí papissoteig papissoteja papissotejada papissotejades papissotejam papissotejant papissotejar papissotejara papissotejaran papissotejarem papissotejaren papissotejares papissotejareu papissotejaria papissotejarien papissotejaries papissotejarà papissotejaràs papissotejaré papissotejaríem papissotejaríeu papissotejassen papissotejasses papissotejassin papissotejassis papissotejat papissotejats papissotejau papissotejava papissotejaven papissotejaves papissotejo papissotejà papissotejàrem papissotejàreu papissotejàs papissotejàssem papissotejàsseu papissotejàssim papissotejàssiu papissotejàvem papissotejàveu sept val v
cecear

papu /ˈpa.pu/ n masc
coco

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
paquete
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.
(rugbi) Conjunt de davanters d'un equip.

paquet d'activitats d'aprenentatge n masc
paquete de actividades de aprendizaje

paquetaire /pa.keˈtaj.ɾe/ /pə.kəˈtaj.ɾə/ n neut
paquetero

par /ˈpar/ n masc
par

para-sol /ˌpa.ɾaˈsɔɫ/ /ˌpa.ɾəˈsɔɫ/ n masc
sombrilla

para-xocs /ˌpa.ɾaˈt͡ʃɔks/ /ˌpa.ɾəˈʃɔks/ n masc
parachoques

paraboloïdal /pa.ɾa.bo.ɫo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.bo.ɫo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.bu.ɫu.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.βu.ɫu.iˈðaɫ/ adj
paraboloidal

parabòlicament /pa.ɾaˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /pa.ɾaˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /pə.ɾəˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /pə.ɾəˌbɔ.ɫi.kəˈment/ /pə.ɾəˌβɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
parabólicamente

paracaigudisme /ˌpa.ɾa.kaj.ɣuˈðiz.me/ /ˌpa.ɾə.kəj.ɣuˈðiz.mə/ n masc
paracaidismo

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
parada
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.
(basquetbol) Acció i efecte d'un jugador de deixar de desplaçar-se mentre fa botar la pilota o espera que la hi passin.
(pilota valenciana) Cadascun dels dos sectors de públic situats als extrems d'un carrer natural, darrere l'últim jugador de cada equip.

parada de salt n fem
parada de salto

parada en dos temps n fem
parada en dos tiempos

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ n masc
paradigma

paradigma comprensiu n masc
paradigma comprensivo

paradigma de recerca n masc
paradigma de investigación

paradigma educatiu n masc
paradigma educativo

paradigma interpretatiu n masc
paradigma interpretativo

paradigma positivista n masc
paradigma positivista

paradigma postpositivista n masc
paradigma postpositivista

paradigma social n masc
paradigma crítico

paradisíac /pa.ɾa.ðiˈsi.ak/ /pə.ɾə.ðiˈzi.ək/ adj masc
paradisíaco

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
paradoja

paradoxal /pa.ɾa.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðukˈsaɫ/ adj
paradójico

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
paraíso cielo

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
guardabarros

parafernal /pa.ɾa.feɾˈnaɫ/ /pə.ɾə.fərˈnaɫ/ adj
parafernal
Dit dels béns que corresponen a la dona casada, per successió o d'altra manera, fora del dot.

parafinar /pa.ɾa.fiˈna/ /pa.ɾa.fiˈnaɾ/ /pə.ɾə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parafina parafinada parafinades parafinam parafinant parafinar parafinara parafinaran parafinarem parafinaren parafinares parafinareu parafinaria parafinarien parafinaries parafinarà parafinaràs parafinaré parafinaríem parafinaríeu parafinassen parafinasses parafinassin parafinassis parafinat parafinats parafinau parafinava parafinaven parafinaves parafine parafinem parafinen parafines parafinessen parafinesses parafinessin parafinessis parafineu parafini parafinin parafinis parafino parafinà parafinàrem parafinàreu parafinàs parafinàssem parafinàsseu parafinàssim parafinàssiu parafinàvem parafinàveu parafinés parafinéssem parafinésseu parafinéssim parafinéssiu parafiní parafín sept val v
parafinar

parafrasejar /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒa/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈd͡ʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parafrasege parafrasegem parafrasegen parafraseges parafrasegessen parafrasegesses parafrasegessin parafrasegessis parafrasegeu parafrasegi parafrasegin parafrasegis parafrasegés parafrasegéssem parafrasegésseu parafrasegéssim parafrasegéssiu parafrasegí parafraseig parafraseja parafrasejada parafrasejades parafrasejam parafrasejant parafrasejar parafrasejara parafrasejaran parafrasejarem parafrasejaren parafrasejares parafrasejareu parafrasejaria parafrasejarien parafrasejaries parafrasejarà parafrasejaràs parafrasejaré parafrasejaríem parafrasejaríeu parafrasejassen parafrasejasses parafrasejassin parafrasejassis parafrasejat parafrasejats parafrasejau parafrasejava parafrasejaven parafrasejaves parafrasejo parafrasejà parafrasejàrem parafrasejàreu parafrasejàs parafrasejàssem parafrasejàsseu parafrasejàssim parafrasejàssiu parafrasejàvem parafrasejàveu sept val v
parafrasear

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ adj masc
paraguayo
Relatiu o pertanyent al Paraguai.

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ n masc
paraguayo
Persona que habita o és originària del Paraguai.

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
paraguas

paraire /paˈɾaj.ɾe/ /pəˈɾaj.ɾə/ n neut
pelaire

paralitzar /pa.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫiˈza/ /pa.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paralitz paralitza paralitzada paralitzades paralitzam paralitzant paralitzar paralitzara paralitzaran paralitzarem paralitzaren paralitzares paralitzareu paralitzaria paralitzarien paralitzaries paralitzarà paralitzaràs paralitzaré paralitzaríem paralitzaríeu paralitzassen paralitzasses paralitzassin paralitzassis paralitzat paralitzats paralitzau paralitzava paralitzaven paralitzaves paralitze paralitzem paralitzen paralitzes paralitzessen paralitzesses paralitzessin paralitzessis paralitzeu paralitzi paralitzin paralitzis paralitzo paralitzà paralitzàrem paralitzàreu paralitzàs paralitzàssem paralitzàsseu paralitzàssim paralitzàssiu paralitzàvem paralitzàveu paralitzés paralitzéssem paralitzésseu paralitzéssim paralitzéssiu paralitzí sept val v
paralizar

paralogitzar /pa.ɾa.ɫo.d͡ʒiˈza/ /pa.ɾa.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /pa.ɾa.ɫo.ʒiˈd͡za/ /pə.ɾə.ɫo.ʒiˈd͡za/ /pə.ɾə.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ paralogitz paralogitza paralogitzada paralogitzades paralogitzam paralogitzant paralogitzar paralogitzara paralogitzaran paralogitzarem paralogitzaren paralogitzares paralogitzareu paralogitzaria paralogitzarien paralogitzaries paralogitzarà paralogitzaràs paralogitzaré paralogitzaríem paralogitzaríeu paralogitzassen paralogitzasses paralogitzassin paralogitzassis paralogitzat paralogitzats paralogitzau paralogitzava paralogitzaven paralogitzaves paralogitze paralogitzem paralogitzen paralogitzes paralogitzessen paralogitzesses paralogitzessin paralogitzessis paralogitzeu paralogitzi paralogitzin paralogitzis paralogitzo paralogitzà paralogitzàrem paralogitzàreu paralogitzàs paralogitzàssem paralogitzàsseu paralogitzàssim paralogitzàssiu paralogitzàvem paralogitzàveu paralogitzés paralogitzéssem paralogitzésseu paralogitzéssim paralogitzéssiu paralogitzí sept val v
paralogizar

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ n fem
paralaje

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
paralelo

paral·lelament /pa.ɾaɫˌɫɛ.ɫaˈmen/ /pa.ɾaɫˌɫɛ.ɫaˈment/ /pa.ɾaˌɫɛ.ɫaˈmen/ /pə.ɾəɫˌɫɛ.ɫəˈmen/ /pə.ɾəɫˌɫɛ.ɫəˈment/ /pə.ɾəˌɫɛ.ɫəˈmen/ adv
paralelamente

paral·lelitzar /pa.ɾa.ɫe.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫe.ɫiˈza/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫə.ɫiˈd͡za/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ paral·lelitz paral·lelitza paral·lelitzada paral·lelitzades paral·lelitzam paral·lelitzant paral·lelitzar paral·lelitzara paral·lelitzaran paral·lelitzarem paral·lelitzaren paral·lelitzares paral·lelitzareu paral·lelitzaria paral·lelitzarien paral·lelitzaries paral·lelitzarà paral·lelitzaràs paral·lelitzaré paral·lelitzaríem paral·lelitzaríeu paral·lelitzassen paral·lelitzasses paral·lelitzassin paral·lelitzassis paral·lelitzat paral·lelitzats paral·lelitzau paral·lelitzava paral·lelitzaven paral·lelitzaves paral·lelitze paral·lelitzem paral·lelitzen paral·lelitzes paral·lelitzessen paral·lelitzesses paral·lelitzessin paral·lelitzessis paral·lelitzeu paral·lelitzi paral·lelitzin paral·lelitzis paral·lelitzo paral·lelitzà paral·lelitzàrem paral·lelitzàreu paral·lelitzàs paral·lelitzàssem paral·lelitzàsseu paral·lelitzàssim paral·lelitzàssiu paral·lelitzàvem paral·lelitzàveu paral·lelitzés paral·lelitzéssem paral·lelitzésseu paral·lelitzéssim paral·lelitzéssiu paral·lelitzí sept val v
paralelizar

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ n masc
paralelogramo

parament /pa.ɾaˈmen/ /pa.ɾaˈment/ /pə.ɾəˈmen/ /pə.ɾəˈment/ n masc
paramento
Conjunt d’objectes o ornaments amb què es munta o es prepara una cosa per deixar-la en disposició de funcionar o de fer-la servir.
Cara d’un mur, d’una construcció.

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ adj
paramilitar

paramitjal /pa.ɾa.miˈd͡ʒaɫ/ /pə.ɾə.miˈd͡ʒaɫ/ n masc
palmejar

parangonar /pa.ɾaŋ.ɡoˈna/ /pa.ɾaŋ.ɡoˈnaɾ/ /pə.ɾəŋ.ɡoˈna/ /pə.ɾəŋ.ɡuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parangon parangona parangonada parangonades parangonam parangonant parangonar parangonara parangonaran parangonarem parangonaren parangonares parangonareu parangonaria parangonarien parangonaries parangonarà parangonaràs parangonaré parangonaríem parangonaríeu parangonassen parangonasses parangonassin parangonassis parangonat parangonats parangonau parangonava parangonaven parangonaves parangone parangonem parangonen parangones parangonessen parangonesses parangonessin parangonessis parangoneu parangoni parangonin parangonis parangono parangonà parangonàrem parangonàreu parangonàs parangonàssem parangonàsseu parangonàssim parangonàssiu parangonàvem parangonàveu parangonés parangonéssem parangonésseu parangonéssim parangonéssiu parangoní sept val v
parangonar
Alinear caràcters tipogràfics de cossos diferents.

paranimf /pa.ɾaˈniɱf/ /pə.ɾəˈniɱf/ n masc
paraninfo
Saló d'actes acadèmics en algunes universitats.

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
trampa

parapet /pa.ɾaˈpet/ /pə.ɾəˈpɛt/ n masc
parapeto

parapetar /pa.ɾa.peˈta/ /pa.ɾa.peˈtaɾ/ /pə.ɾə.pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parapet parapeta parapetada parapetades parapetam parapetant parapetar parapetara parapetaran parapetarem parapetaren parapetares parapetareu parapetaria parapetarien parapetaries parapetarà parapetaràs parapetaré parapetaríem parapetaríeu parapetassen parapetasses parapetassin parapetassis parapetat parapetats parapetau parapetava parapetaven parapetaves parapete parapetem parapeten parapetes parapetessen parapetesses parapetessin parapetessis parapeteu parapeti parapetin parapetis parapeto parapetà parapetàrem parapetàreu parapetàs parapetàssem parapetàsseu parapetàssim parapetàssiu parapetàvem parapetàveu parapetés parapetéssem parapetésseu parapetéssim parapetéssiu parapetí sept val v
parapetar

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
paraplejia paraplejía

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ par para parada parades param parant parar parara pararan pararem pararen parares parareu pararia pararien pararies pararà pararàs pararé pararíem pararíeu parassen parasses parassin parassis parat parats parau parava paraven paraves pare parem paren pares paressen paresses paressin paressis pareu pari parin paris paro parà paràrem paràreu paràs paràssem paràsseu paràssim paràssiu paràvem paràveu parés paréssem parésseu paréssim paréssiu parí sept val v
parar
Aturar una cosa perquè no avanci.
poner
Preparar una cosa per al seu funcionament o servei.

parar de v
parar de

parasitar /pa.ɾa.ziˈta/ /pa.ɾa.ziˈtaɾ/ /pə.ɾə.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parasit parasita parasitada parasitades parasitam parasitant parasitar parasitara parasitaran parasitarem parasitaren parasitares parasitareu parasitaria parasitarien parasitaries parasitarà parasitaràs parasitaré parasitaríem parasitaríeu parasitassen parasitasses parasitassin parasitassis parasitat parasitats parasitau parasitava parasitaven parasitaves parasite parasitem parasiten parasites parasitessen parasitesses parasitessin parasitessis parasiteu parasiti parasitin parasitis parasito parasità parasitàrem parasitàreu parasitàs parasitàssem parasitàsseu parasitàssim parasitàssiu parasitàvem parasitàveu parasités parasitéssem parasitésseu parasitéssim parasitéssiu parasití sept val v
parasitar

parasíntesi /ˌpa.ɾaˈsin.te.zi/ /ˌpa.ɾəˈsin.tə.zi/ n fem
parasíntesis

parat /paˈɾat/ /pəˈɾat/ adj masc
parado

paratge /paˈɾa.d͡ʒe/ /pəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
hidalgo paraje
Espai natural.
Família d'ascendència noble.

parathormona /pa.ɾa.toɾˈmo.na/ /pə.ɾə.toɾˈmo.nə/ /pə.ɾə.turˈmo.nə/ n fem
parathormona

paratiroide /pa.ɾa.tiˈɾɔj.ðe/ /pə.ɾə.tiˈɾɔj.ðə/ adj
paratiroideo

paratiroide /pa.ɾa.tiˈɾɔj.ðe/ /pə.ɾə.tiˈɾɔj.ðə/ n fem
paratiroides

paratiroïdal /pa.ɾa.ti.ɾo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.ti.ɾo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
paratiroideo

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
palabra
Allò que es diu.
Compromís verbal.
Mot que expressa el pensament.

paraula comodí n fem
palabra comodín

paraula generadora n fem
palabra generadora

paraulejar /pa.ɾaw.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɾaw.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾaw.ɫeˈʒa/ /pə.ɾəw.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɾəw.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ paraulege paraulegem paraulegen parauleges paraulegessen paraulegesses paraulegessin paraulegessis paraulegeu paraulegi paraulegin paraulegis paraulegés paraulegéssem paraulegésseu paraulegéssim paraulegéssiu paraulegí parauleig parauleja paraulejada paraulejades paraulejam paraulejant paraulejar paraulejara paraulejaran paraulejarem paraulejaren paraulejares paraulejareu paraulejaria paraulejarien paraulejaries paraulejarà paraulejaràs paraulejaré paraulejaríem paraulejaríeu paraulejassen paraulejasses paraulejassin paraulejassis paraulejat paraulejats paraulejau paraulejava paraulejaven paraulejaves paraulejo paraulejà paraulejàrem paraulejàreu paraulejàs paraulejàssem paraulejàsseu paraulejàssim paraulejàssiu paraulejàvem paraulejàveu sept val v
parlotear

parc /ˈpark/ adj masc
parco
Moderat en les quantitats.

parc /ˈpark/ n masc
parque
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic n masc
parque temático

parcel·la /parˈsɛɫ.ɫa/ /paɾˈsɛ.ɫa/ /paɾˈsɛ.ɫɛ/ /paɾˈsɛɫ.ɫa/ /pərˈsɛ.ɫə/ /pərˈsɛɫ.ɫə/ /pəɾˈsɛɫ.ɫə/ n fem
parcela

parcel·lar /par.seɫˈɫa/ /paɾ.seɫˈɫaɾ/ /paɾ.seˈɫa/ /pər.səɫˈɫa/ /pər.səˈɫa/ /pəɾ.səɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parcel parcel·la parcel·lada parcel·lades parcel·lam parcel·lant parcel·lar parcel·lara parcel·laran parcel·larem parcel·laren parcel·lares parcel·lareu parcel·laria parcel·larien parcel·laries parcel·larà parcel·laràs parcel·laré parcel·laríem parcel·laríeu parcel·lassen parcel·lasses parcel·lassin parcel·lassis parcel·lat parcel·lats parcel·lau parcel·lava parcel·laven parcel·laves parcel·le parcel·lem parcel·len parcel·les parcel·lessen parcel·lesses parcel·lessin parcel·lessis parcel·leu parcel·li parcel·lin parcel·lis parcel·lo parcel·là parcel·làrem parcel·làreu parcel·làs parcel·làssem parcel·làsseu parcel·làssim parcel·làssiu parcel·làvem parcel·làveu parcel·lés parcel·léssem parcel·lésseu parcel·léssim parcel·léssiu parcel·lí sept val v
parcelar

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
parcial

parcialment /par.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈment/ /pər.siˌaɫˈmen/ /pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
parcialmente

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
gorrión
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
padre papá
Progenitor masculí.

paredar /pa.ɾeˈða/ /pa.ɾeˈðaɾ/ /pə.ɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pared pareda paredada paredades paredam paredant paredar paredara paredaran paredarem paredaren paredares paredareu paredaria paredarien paredaries paredarà paredaràs paredaré paredaríem paredaríeu paredassen paredasses paredassin paredassis paredat paredats paredau paredava paredaven paredaves parede paredem pareden paredes paredessen paredesses paredessin paredessis paredeu paredi paredin paredis paredo paredà paredàrem paredàreu paredàs paredàssem paredàsseu paredàssim paredàssiu paredàvem paredàveu paredés paredéssem paredésseu paredéssim paredéssiu paredí sept val v
tabicar

paredó n masc
paredón

pareidolia /pa.ɾej.ðoˈɫi.a/ /pə.ɾəj.ðoˈɫi.ə/ /pə.ɾəj.ðuˈɫi.ə/ n masc
pareidolia

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ parella parells adj masc
parejo
Dos semblants o iguals.
par
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
par
Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.
(agronomia) Conjunt de dos animals de jou.

parell mínim n masc
par mínimo

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
pareja
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
pareja dupleta
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parella mixta n fem
pareja mixta

parella restadora n fem
pareja receptora

parella servidora n fem
pareja servidora

parellada /pa.ɾeˈʎa.ða/ /pə.ɾəˈja.ðə/ /pə.ɾəˈʎa.ðə/ n
montonec

pareller /pa.ɾeˈʎe/ /pa.ɾeˈʎeɾ/ /pə.ɾəˈje/ /pə.ɾəˈʎe/ adj masc
parejo
Que forma parella amb un altre.

pareller /pa.ɾeˈʎe/ /pa.ɾeˈʎeɾ/ /pə.ɾəˈje/ /pə.ɾəˈʎe/ n masc
yuntero
Persona que mena una parella de bèsties de treballs agrícoles o de càrrega.

parells /paˈɾeʎs/ /paˈɾeʎʃ/ /pəˈɾəʎs/ /pəˈɾɛjs/ /pəˈɾɛʎs/ adj masc
parear pares
Forma plural de parell.

paremiologia /pə.ɾə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
paremiología

parenostre /ˌpa.ɾeˈnɔs.tɾe/ /ˌpa.ɾəˈnɔs.tɾə/ n masc
padrenuestro

parent /paˈɾen/ /paˈɾent/ /pəˈɾen/ /pəˈɾent/ n masc
pariente

parental /pa.ɾenˈtaɫ/ /pə.ɾənˈtaɫ/ adj
parental

parenteral /pa.ɾen.teˈɾaɫ/ /pə.ɾən.təˈɾaɫ/ adj
parenteral

parentiu /pa.ɾenˈtiw/ /pə.ɾənˈtiw/ n masc
parentesco

pareo /paˈɾe.o/ /paˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.u/ n masc
pareo

parer /paˈɾe/ /paˈɾeɾ/ /pəˈɾə/ /pəˈɾɛ/ n masc
parecer

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
padres
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
pared
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.
(esports de pilota) Successió d'accions consistents en una primera passada d'un jugador a un company d'equip, la superació d'un adversari per part del passador i una segona passada del jugador que té la pilota, la bola o el disc al mateix jugador que l'hi havia passat.
(pilota, esports de raqueta) Cadascun dels murs d'una pista de joc que la limiten, generalment considerats també superfície vàlida per al joc.

paret de fons n fem
pared de fondo

paret de rebot n fem
pared de rebote

paret doble n fem
doble pared

paret dreta n fem
pared derecha

paret esquerra n fem
pared

paret falsa n fem
falsa pared

paret lateral n fem
pared lateral
(pàdel) Cadascuna de les quatre parets d'una pista de joc, de 4 m de llargada, que la delimiten parcialment pels costats.
(esquaix, raquetbol) Cadascuna de les dues parets d'una pista de joc que la delimiten pels costats.

paret posterior n fem
pared posterior

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ bal n-occ occ pareix pareixen pareixes pareixi pareixin pareixis pareixo paresc paresqui paresquin paresquis paria parida parides parien paries pariguem parigueu parim parint parir parira pariran parirem pariren parires parireu pariria paririen pariries parirà pariràs pariré pariríem pariríeu parisc parisca parisquen parisques parissen parisses parissin parissis parit parits pariu parix parixen parixes parixo parí paríem paríeu parírem paríreu parís paríssem parísseu paríssim paríssiu sept val v
parir

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ adj masc
parisino
Relatiu o pertanyent a París.

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ n masc
parisino
Persona que habita o és originària de París.

parió /pa.ɾiˈo/ /pə.ɾiˈo/ adj masc
parejo
Igual, semblant, company, companyó, parell.

parkour /parˈkur/ n masc
parkour

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
habla

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlamento
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentar /par.ɫa.menˈta/ /paɾ.ɫa.menˈta/ /paɾ.ɫa.menˈtaɾ/ /pər.ɫə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parlament parlamenta parlamentada parlamentades parlamentam parlamentant parlamentar parlamentara parlamentaran parlamentarem parlamentaren parlamentares parlamentareu parlamentaria parlamentarien parlamentaries parlamentarà parlamentaràs parlamentaré parlamentaríem parlamentaríeu parlamentassen parlamentasses parlamentassin parlamentassis parlamentat parlamentats parlamentau parlamentava parlamentaven parlamentaves parlamente parlamentem parlamenten parlamentes parlamentessen parlamentesses parlamentessin parlamentessis parlamenteu parlamenti parlamentin parlamentis parlamento parlamentà parlamentàrem parlamentàreu parlamentàs parlamentàssem parlamentàsseu parlamentàssim parlamentàssiu parlamentàvem parlamentàveu parlamentés parlamentéssem parlamentésseu parlamentéssim parlamentéssiu parlamentí sept val v
parlamentar

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ adj masc
parlamentario
Relatiu o pertanyent a un parlament.

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ n masc
parlamentario
Membre d'un parlament.

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ adj
hablante

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ n masc
habla
Manera d’expressar-se.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parl parla parlada parlades parlam parlant parlar parlara parlaran parlarem parlaren parlares parlareu parlaria parlarien parlaries parlarà parlaràs parlaré parlaríem parlaríeu parlassen parlasses parlassin parlassis parlat parlats parlau parlava parlaven parlaves parle parlem parlen parles parlessen parlesses parlessin parlessis parleu parli parlin parlis parlo parlà parlàrem parlàreu parlàs parlàssem parlàsseu parlàssim parlàssiu parlàvem parlàveu parlés parléssem parlésseu parléssim parléssiu parlí sept val v
hablar
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parlotejar /par.ɫo.teˈʒa/ /paɾ.ɫo.teˈd͡ʒa/ /paɾ.ɫo.teˈd͡ʒaɾ/ /pər.ɫu.təˈʒa/ /pəɾ.ɫo.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ parlotege parlotegem parlotegen parloteges parlotegessen parlotegesses parlotegessin parlotegessis parlotegeu parlotegi parlotegin parlotegis parlotegés parlotegéssem parlotegésseu parlotegéssim parlotegéssiu parlotegí parloteja parlotejada parlotejades parlotejant parlotejar parlotejara parlotejaran parlotejarem parlotejaren parlotejares parlotejareu parlotejaria parlotejarien parlotejaries parlotejarà parlotejaràs parlotejaré parlotejaríem parlotejaríeu parlotejassen parlotejasses parlotejat parlotejats parlotejava parlotejaven parlotejaves parlotejo parlotejà parlotejàrem parlotejàreu parlotejàssem parlotejàsseu parlotejàvem parlotejàveu sept val val (1) v
parlotear

parmesà /paɾ.meˈza/ adj masc
parmesano
Relatiu o pertanyent a Parma.

parmesà /paɾ.meˈza/ n masc
parmesano
Persona que habita o és originària de Parma.
Tipus de formatge de llet de vaca fabricat a Parma.

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parodia parodiada parodiades parodiam parodiant parodiar parodiara parodiaran parodiarem parodiaren parodiares parodiareu parodiaria parodiarien parodiaries parodiarà parodiaràs parodiaré parodiaríem parodiaríeu parodiassen parodiasses parodiassin parodiassis parodiat parodiats parodiau parodiava parodiaven parodiaves parodie parodiem parodien parodies parodiessen parodiesses parodiessin parodiessis parodieu parodii parodio parodià parodiàrem parodiàreu parodiàs parodiàssem parodiàsseu parodiàssim parodiàssiu parodiàvem parodiàveu parodiés parodiéssem parodiésseu parodiéssim parodiéssiu parodií parodiï parodiïn parodiïs sept val v
parodiar

parolejar /pa.ɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾo.ɫeˈʒa/ /pə.ɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɾu.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) parolegem parolegen paroleges parolegessen parolegesses parolegessin parolegessis parolegeu parolegi parolegin parolegis parolegés parolegéssem parolegésseu parolegéssim parolegéssiu parolegí paroleig paroleja parolejada parolejades parolejam parolejant parolejar parolejaran parolejarem parolejaren parolejares parolejareu parolejaria parolejarien parolejaries parolejarà parolejaràs parolejaré parolejaríem parolejaríeu parolejassen parolejasses parolejassin parolejassis parolejat parolejats parolejau parolejava parolejaven parolejaves parolejo parolejà parolejàrem parolejàreu parolejàs parolejàssem parolejàsseu parolejàssim parolejàssiu parolejàvem parolejàveu sept v
cascar

paronomàsia /pa.ɾo.noˈma.zi.a/ /pə.ɾo.noˈma.zi.ə/ /pə.ɾu.nuˈma.zi.ə/ n fem
paronomasia

paroxíton /pa.ɾokˈsi.ton/ /pə.ɾokˈsi.ton/ /pə.ɾukˈsi.tun/ adj masc
paroxítono

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
párpado

parpelleig /paɾ.peˈʎet͡ʃ/ /pər.pəˈʎɛt͡ʃ/ /pəɾ.pəˈʎət͡ʃ/ n masc
parpadeo
Acte o efecte de parpellejar.
(cinema, televisió) Sensació visual produïda per fluctuacions lumíniques periòdiques que s'estenen de pocs cicles fins a desenes de cicles per segon.

parpellejar /par.pe.ʎeˈʒa/ /paɾ.pe.ʎeˈd͡ʒa/ /paɾ.pe.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /pər.pə.ʎəˈʒa/ /pəɾ.pə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ parpellege parpellegem parpellegen parpelleges parpellegessen parpellegesses parpellegessin parpellegessis parpellegeu parpellegi parpellegin parpellegis parpellegés parpellegéssem parpellegésseu parpellegéssim parpellegéssiu parpellegí parpelleja parpellejada parpellejades parpellejant parpellejar parpellejara parpellejaran parpellejarem parpellejaren parpellejares parpellejareu parpellejaria parpellejarien parpellejaries parpellejarà parpellejaràs parpellejaré parpellejaríem parpellejaríeu parpellejassen parpellejasses parpellejat parpellejats parpellejava parpellejaven parpellejaves parpellejo parpellejà parpellejàrem parpellejàreu parpellejàssem parpellejàsseu parpellejàvem parpellejàveu sept val val (1) v
parpadear
Tancar i obrir les parpelles.
Fer un llum pampallugues.

parra /ˈpa.ra/ /ˈpa.rə/ n fem
parra

parrac /paˈrak/ /pəˈrak/ n masc
harapo

parrell /paˈreʎ/ n masc
yeso
Guix amb què s’acostuma a mesclar el vi.

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ adj
parroquial

parroquià /pa.ro.kiˈa/ /pə.ro.kiˈa/ /pə.ru.kiˈa/ n masc
parroquiano

parrup /paˈrup/ /pəˈrup/ n masc
arrullo
Cant del colom, de la tórtora i d’altres colúmbids.

parrupar /pa.ruˈpa/ /pa.ruˈpaɾ/ /pə.ruˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ parrupa parrupada parrupades parrupant parrupar parrupara parruparan parruparem parruparen parrupares parrupareu parruparia parruparien parruparies parruparà parruparàs parruparé parruparíem parruparíeu parrupassen parrupasses parrupat parrupats parrupava parrupaven parrupaves parrupe parrupem parrupen parrupes parrupessen parrupesses parrupessin parrupessis parrupeu parrupi parrupin parrupis parrupo parrupà parrupàrem parrupàreu parrupàssem parrupàsseu parrupàvem parrupàveu parrupés parrupéssem parrupésseu parrupéssim parrupéssiu parrupí sept val val (1) v
arrullar

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
parroquia

parrús /paˈrus/ /pəˈrus/ n masc
parriza
(valencià) Parra borda i el seu raïm.

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
parsimonia

part n fem
parte
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.
chukka
(esports de pilota, polo) Cadascun dels períodes d'una durada establerta en què es divideix un partit, generalment separats per períodes de descans i disputats de manera que un mateix equip defensi en cadascun un camp diferent.

part n masc
parto
Acte de donar a llum a un infant.
Membre d'una antiga civilització asiàtica.

part alíquota n fem
parte alícuota

part eutòcic n masc
parto natural

part interessada n fem
grupo de interés

partenaire /par.teˈnɛɾ/ n neut
partenaire

parterot /paɾ.teˈɾɔt/ /pər.təˈɾɔt/ n masc
partero
(col·loquial) llevador

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
participación

participació en el sistema educatiu n fem
participación en el sistema educativo

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
participante
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
participante
Individu que participa en alguna cosa.

participar /par.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpaɾ/ /pər.ti.siˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ particip participa participada participades participam participant participar participara participaran participarem participaren participares participareu participaria participarien participaries participarà participaràs participaré participaríem participaríeu participassen participasses participassin participassis participat participats participau participava participaven participaves participe participem participen participes participessen participesses participessin participessis participeu participi participin participis participo participà participàrem participàreu participàs participàssem participàsseu participàssim participàssiu participàvem participàveu participés participéssem participésseu participéssim participéssiu participí sept val v
participar
(intransitiu) Prendre part d'alguna activitat o grup.
(transitiu) Fer partícip, donar part, comunicar.

partició binària de l'espai n fem
partición binaria del espacio

partició de l'espai n fem
partición del espacio

particular /paɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /pər.ti.kuˈɫar/ /pəɾ.ti.kuˈɫa/ adj
particular

particularitzar /par.ti.ku.ɫa.ɾiˈd͡za/ /paɾ.ti.ku.ɫa.ɾiˈza/ /paɾ.ti.ku.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /pər.ti.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ particularitz particularitza particularitzada particularitzades particularitzam particularitzant particularitzar particularitzara particularitzaran particularitzarem particularitzaren particularitzares particularitzareu particularitzaria particularitzarien particularitzaries particularitzarà particularitzaràs particularitzaré particularitzaríem particularitzaríeu particularitzassen particularitzasses particularitzassin particularitzassis particularitzat particularitzats particularitzau particularitzava particularitzaven particularitzaves particularitze particularitzem particularitzen particularitzes particularitzessen particularitzesses particularitzessin particularitzessis particularitzeu particularitzi particularitzin particularitzis particularitzo particularitzà particularitzàrem particularitzàreu particularitzàs particularitzàssem particularitzàsseu particularitzàssim particularitzàssiu particularitzàvem particularitzàveu particularitzés particularitzéssem particularitzésseu particularitzéssim particularitzéssiu particularitzí sept val v
particularizar
Expressar alguna cosa amb totes les seves circumstàncies i particularitats.
Fer especial distinció d’alguna persona.

particularment /par.ti.kuˌɫarˈmen/ /paɾ.ti.kuˌɫaɾˈmen/ /paɾ.ti.kuˌɫaɾˈment/ /pər.ti.kuˌɫarˈmen/ /pəɾ.ti.kuˌɫaɾˈment/ adv
particularmente

partida /paɾˈti.ða/ /pərˈti.ðə/ n fem
partida
(esports de pilota, dards, escacs) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un joc o en pilota valenciana per a determinar un guanyador, consistent a arribar en primer lloc a una puntuació determinada, aconseguir una puntuació més alta que l'adversari o bé conduir l'adversari a una situació en la qual ja no pugui efectuar cap més jugada.

partida guardada n fem
partida guardada

partida lliure n fem
juego libre

partidari /paɾ.tiˈða.ɾi/ adj masc
partidario
Que és favorable a una persona o cosa, seguidor d'una doctrina...

partidari /paɾ.tiˈða.ɾi/ n masc
partidario
Individu favorable a una persona o cosa.

partionar /par.ti.oˈna/ /paɾ.ti.oˈna/ /paɾ.ti.oˈnaɾ/ /pər.ti.uˈna/ /pəɾ.ti.oˈna/ partiona partionada partionades partionant partionar partionaran partionarem partionaren partionares partionareu partionaria partionarien partionaries partionarà partionaràs partionaré partionaríem partionaríeu partionat partionats partionava partionaven partionaves partionem partionen partiones partionessen partionesses partionessin partionessis partioneu partioni partionin partionis partiono partionà partionàrem partionàreu partionàvem partionàveu partionés partionéssem partionésseu partionéssim partionéssiu partioní sept v
deslindar

partiquí /paɾ.tiˈki/ /pər.tiˈki/ n masc
partiquino

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ bal n-occ occ parteix parteixen parteixes parteixi parteixin parteixis parteixo partesc partesqui partesquin partesquis partia partida partides partien parties partiguem partigueu partim partint partir partira partiran partirem partiren partires partireu partiria partirien partiries partirà partiràs partiré partiríem partiríeu partisc partisca partisquen partisques partissen partisses partissin partissis partit partits partiu partix partixen partixes partixo partí partíem partíeu partírem partíreu partís partíssem partísseu partíssim partíssiu sept val v
partir
(transitiu) Trencar en dues parts, obrir al llarg.
(transitiu) Dividir en parts per a repartir.
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.
(intransitiu) Prendre com a base o punt de partida.

partisà /paɾ.tiˈza/ /pər.tiˈza/ adj masc
partisano
Relatiu o pertanyent als partisans.

partisà /paɾ.tiˈza/ /pər.tiˈza/ n masc
partisano
Membre d'un grup guerriller organitzat contra una ocupació estrangera o contra l'autoritat constituïda.

partit /paɾˈtit/ n masc
partido
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
match partido
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partit amb pot n masc
skins

partit amistós n masc
partido amistoso

partit de quatre boles n masc
cuatro bolas

partitiu /paɾ.tiˈtiw/ /pər.tiˈtiw/ adj masc
partitivo

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
partitura

partícip /paɾˈti.sip/ /pərˈti.sip/ adj
partícipe

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
partícula

parvulari /par.βuˈɫa.ɾi/ /paɾ.vuˈɫa.ɾi/ /paɾ.βuˈɫa.ɾi/ /pər.buˈɫa.ɾi/ /pəɾ.vuˈɫa.ɾi/ n masc
parvulario
Centre educatiu on s'imparteix ensenyament a infants en l'etapa precedent a l'educació obligatòria, entre els 3 i els 6 anys.
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull els infants entre els 3 i els 6 anys, en el qual es procura que l'infant aprengui a fer ús del llenguatge, descobreixi les característiques físiques i socials de l'entorn en el qual viu, elabori una imatge d'ell mateix positiva i equilibrada i adquireixi els hàbits bàsics de comportament que li permetin una autonomia personal elemental.

parvulista /par.βuˈɫis.ta/ /par.βuˈɫis.te/ /paɾ.vuˈɫis.ta/ /paɾ.vuˈɫis.te/ /paɾ.βuˈɫis.ta/ /paɾ.βuˈɫis.te/ /pər.buˈɫis.tə/ /pəɾ.vuˈɫis.tə/ n neut
parvulista

parxís /paɾˈt͡ʃis/ /pərˈʃis/ n masc
parchís
Tauler sobre el qual es practica el joc anterior. Es caracteritza pel dibuix del circuit en forma de creu, cada braç de la qual té el color de les fitxes d'un jugador.

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
prábola parábola

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
párrafo

paràlisi cerebral n fem
parálisis cerebral

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
parámetro

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ paràsita adj masc
parásito
Que depèn d'una altra espècie per sobreviure.

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
parásito
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèmia n fem
paremia
Enunciat autònom breu i estable amb caràcter didàctic.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
paréntesis

paròdia n masc
parodia

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ adj masc
parónimo

paròsmia /paˈɾɔz.mi.a/ /pəˈɾɔz.mi.ə/ n fem
parosmia

pas adv
no
(darrere de no, comparatiu) Reforç negatiu del segon terme de la comparació.
(darrere de no, el·líptic sense verb) Negació parcial de l’enunciat.

pas n masc
paso
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pas de vianants n masc
paso de peatones

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
pascal

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
paso
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.
larga
(pilota basca) Servei antireglamentari executat de manera que la pilota, després de tocar el frontis, bota darrere la línia de passa.

passablement /paˌsa.bɫeˈment/ /paˌsa.βɫeˈmen/ /paˌsab.bɫeˈmen/ /pəˌsa.βɫəˈmen/ /pəˌsab.bɫəˈmen/ /pəˌsab.bɫəˈment/ adv
pasablemente

passada /paˈsa.ða/ /pəˈsa.ðə/ n fem
pase

passada a l'ala n fem
pase al ala

passada alta n fem
pase alto

passada amb dues mans n fem
pase a dos manos

passada amb gir n fem
pase de giro

passada amb la mà n fem
pase con la mano

passada amb una mà n fem
pase con una mano

passada avançada n fem
pase adelantado

passada baixa n fem
pase bajo

passada bombada n fem
pase bombeado

passada col·locada n fem
pase colocado

passada completa n fem
pase completo

passada creuada n fem
pase cruzado

passada curta n fem
pase corto

passada d'avantbraços n fem
pase de mano baja

passada d'esquena n fem
pase atrás

passada d'impulsió n fem
pase de empujón

passada de beisbol n fem
pase de béisbol

passada de canell n fem
pase de muñeca

passada de col·locació n fem
pase de colocación

passada de contraatac n fem
pase de contraataque

passada de dits n fem
pase de dedos

passada de ganxo n fem
pase de gancho

passada de la mort n fem
pase de la muerte

passada de maluc n fem
pase de cadera

passada de mitjana altura n fem
pase a media altura

passada de mitjana distància n fem
pase a media distancia

passada de mà a mà n fem
pase de mano a mano

passada de pantalla n fem
pase de pantalla

passada de pit n fem
pase de pecho

passada de pronació n fem
pase de pronación

passada de sortida n fem
pase de salida

passada en profunditat n fem
pase en profundidad

passada en salt n fem
pase en suspensión

passada en suspensió n fem
pase al vuelo

passada endavant n fem
pase de frente
(esports de pilota) Passada dirigida a un company d'equip situat en una zona més avançada del camp de joc.
pase adelantado
(rugbi) Falta consistent a fer una passada amb les mans a un company d'equip situat més endavant.
pase adelantado pase adelante
(voleibol) Passada de col·locació en què el col·locador envia la pilota cap endavant en direcció paral·lela a la xarxa.

passada enrere n fem
pase atrás

passada frontal n fem
pase clásico

passada horitzontal n fem
pase horizontal

passada incompleta n fem
pase incompleto

passada lateral n fem
pase lateral

passada llarga n fem
pase largo

passada per darrere n fem
pase por detrás

passada per l'esquena n fem
pase por la espalda

passada picada n fem
pase con rebote

passada rasa n fem
balón raso

passada rodada n fem
pase rodado

passada ràpida n fem
pase rápido

passada saltada n fem
pase saltado

passada semiràpida n fem
pase semirápido

passada sense mirar n fem
pase sin mirar

passada sobre l'espatlla n fem
pase por encima del hombro

passada tensa n fem
pase tenso

passador /pa.saˈðo/ /pa.saˈðoɾ/ /pə.səˈðo/ n masc
pasador
(esports de pilota) Jugador que fa arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
pasillo
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.
(esports de pilota) Espai d'un camp de joc lliure d'adversaris, pel qual un jugador pot avançar fàcilment en el transcurs d'una acció ofensiva.
(rugbi) Zona d'un camp de joc compresa entre les dues primeres línies d'una melé ordenada.
(tennis, bàdminton) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc delimitades per les línies laterals d'individuals, les línies laterals de dobles i les línies de fons, que serveixen per a ampliar el camp de joc en els partits de dobles.

passadís de fons n masc
pasillo de fondo

passadís de tirs lliures n masc
pasillo de tiro libre

passadís del corredor n masc
pasillo del corredor

passamanar /ˌpa.sa.maˈna/ /ˌpa.sa.maˈnaɾ/ /ˌpa.sə.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ passaman passamana passamanada passamanades passamanam passamanant passamanar passamanara passamanaran passamanarem passamanaren passamanares passamanareu passamanaria passamanarien passamanaries passamanarà passamanaràs passamanaré passamanaríem passamanaríeu passamanassen passamanasses passamanassin passamanassis passamanat passamanats passamanau passamanava passamanaven passamanaves passamane passamanem passamanen passamanes passamanessen passamanesses passamanessin passamanessis passamaneu passamani passamanin passamanis passamano passamanà passamanàrem passamanàreu passamanàs passamanàssem passamanàsseu passamanàssim passamanàssiu passamanàvem passamanàveu passamanés passamanéssem passamanésseu passamanéssim passamanéssiu passamaní sept val v
pasamanar

passamà /ˌpa.saˈma/ /ˌpa.səˈma/ n masc
pasamano
Peça llarga que es col·loca a la manera d’una barana per a agafar-hi en pujar o baixar.
(tèxtil) Cinta que s’usa per a guarnir vores d’objectes.

passapilotes /ˌpa.sa.piˈɫɔ.tes/ /ˌpa.sə.piˈɫɔ.təs/ n neut
pasapelotas

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
pasaporte

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pas passa passada passades passam passant passar passara passaran passarem passaren passares passareu passaria passarien passaries passarà passaràs passaré passaríem passaríeu passassen passasses passassin passassis passat passats passau passava passaven passaves passe passem passen passes passessen passesses passessin passessis passeu passi passin passis passo passà passàrem passàreu passàs passàssem passàsseu passàssim passàssiu passàvem passàveu passés passéssem passésseu passéssim passéssiu passí sept val v
pasar
Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.
(esports de pilota) Fer arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.

passar factura v
pasar factura

passar i tallar v
pasar y cortar

passar la nit del lloro v
passar la noche en claro

passar la nit en blanc v
passar la noche en claro

passar per l'adreçador v
pasar por el tubo

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
pasado

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
pasatiempo

passatge /paˈsa.d͡ʒe/ /pəˈsa.d͡ʒə/ n masc
pasaje
Total dels passatgers d'un vehicle, en especial en les embarcacions.
Comunicació entre dos carrers.

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ n masc
pasajero
Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passatgerament /pa.saˌd͡ʒe.ɾaˈmen/ /pa.saˌd͡ʒe.ɾaˈment/ /pə.səˌd͡ʒe.ɾəˈmen/ /pə.səˌd͡ʒe.ɾəˈment/ adv
pasajeramente

passatú /ˌpa.saˈtu/ /ˌpa.səˈtu/ n masc
pasagonzalo

passavolant /ˌpa.sa.voˈɫant/ /ˌpa.sa.βoˈɫan/ /ˌpa.sə.voˈɫant/ /ˌpa.sə.vuˈɫan/ /ˌpa.sə.βuˈɫan/ n neut
transeúnte
Persona que passa per un lloc sense aturar-s'hi.
volandero
Persona que té una professió que el fa anar d'un lloc a un altre constantment.

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
paseo
Acte de passejar.
Via ampla i agradable de les ciutats.

passejada /pa.seˈd͡ʒa.ða/ /pa.seˈʒa.ða/ /pə.səˈd͡ʒa.ðə/ /pə.səˈʒa.ðə/ n fem
paseo
Recorregut fet passejant.

passejador /pa.se.d͡ʒaˈðoɾ/ /pa.se.ʒaˈðo/ /pə.sə.ʒəˈðo/ adj masc
paseador
Que és propens a passejar.

passejador /pa.se.d͡ʒaˈðoɾ/ /pa.se.ʒaˈðo/ /pə.sə.ʒəˈðo/ n masc
paseador
Qui passeja acompanyant persones o animals.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ passege passegem passegen passeges passegessen passegesses passegessin passegessis passegeu passegi passegin passegis passegés passegéssem passegésseu passegéssim passegéssiu passegí passeig passeja passejada passejades passejam passejant passejar passejara passejaran passejarem passejaren passejares passejareu passejaria passejarien passejaries passejarà passejaràs passejaré passejaríem passejaríeu passejassen passejasses passejassin passejassis passejat passejats passejau passejava passejaven passejaves passejo passejà passejàrem passejàreu passejàs passejàssem passejàsseu passejàssim passejàssiu passejàvem passejàveu sept val v
pasear
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passerell /pa.seˈɾeʎ/ /pə.səˈɾeʎ/ n masc
pardillo novato
Ocell de la família dels fringíl·lids molt apreciat pel seu cant com a ocell de gàbia (Linaria cannabina).
novato
(figurat) Novell en alguna activitat, amb ingenuïtat per falta d’experiència.

passes /ˈpa.ses/ /ˈpa.səs/ n fem
avance ilegal

passi-ho bé /paˌsiwˈbe/ /pəˌsiwˈβe/ Interjection
adiós

passing shot n masc
passing shot

passional /pa.si.oˈnaɫ/ /pə.si.oˈnaɫ/ /pə.si.uˈnaɫ/ adj
pasional

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
pasivo

passivament /paˌsi.vaˈment/ /paˌsi.βaˈmen/ /pəˌsi.vəˈmen/ /pəˌsi.vəˈment/ /pəˌsi.βəˈmen/ adv
pasivamente

passivar /pa.siˈvaɾ/ /pa.siˈβa/ /pə.siˈva/ /pə.siˈβa/ passiva passivada passivades passivant passivar passivaran passivarem passivaren passivares passivareu passivaria passivarien passivaries passivarà passivaràs passivaré passivaríem passivaríeu passivat passivats passivava passivaven passivaves passivem passiven passives passivessen passivesses passivessin passivessis passiveu passivi passivin passivis passivo passivà passivàrem passivàreu passivàvem passivàveu passivés passivéssem passivésseu passivéssim passivéssiu passiví v
pasivar

passivitat n fem
pasividad

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
pasión

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
pasta

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
zanahoria
Arrel comestible de la planta anterior.

pastar /pasˈta/ /pasˈtaɾ/ /pəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ past pasta pastada pastades pastam pastant pastar pastara pastaran pastarem pastaren pastares pastareu pastaria pastarien pastaries pastarà pastaràs pastaré pastaríem pastaríeu pastassen pastasses pastassin pastassis pastat pastats pastau pastava pastaven pastaves paste pastem pasten pastes pastessen pastesses pastessin pastessis pasteu pasti pastin pastis pasto pastà pastàrem pastàreu pastàs pastàssem pastàsseu pastàssim pastàssiu pastàvem pastàveu pastés pastéssem pastésseu pastéssim pastéssiu pastí sept val v
amasar
Fer la pasta barrejant farina o guix o substàncies semblants, amb aigua.

pastell /pasˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
pastel
(arts gràfiques) Caràcters d’impremta desordenats.
sobresano
(nàutica) Tros de fusta que es posa per apedaçar una peça malmesa.

pastellar /pas.teˈʎa/ /pas.teˈʎaɾ/ /pəs.təˈʎa/ pastella pastellada pastellades pastellant pastellar pastellaran pastellarem pastellaren pastellares pastellareu pastellaria pastellarien pastellaries pastellarà pastellaràs pastellaré pastellaríem pastellaríeu pastellat pastellats pastellava pastellaven pastellaves pastellem pastellen pastelles pastellessen pastellesses pastellessin pastellessis pastelleu pastelli pastellin pastellis pastello pastellà pastellàrem pastellàreu pastellàvem pastellàveu pastellés pastelléssem pastellésseu pastelléssim pastelléssiu pastellí v
amadrinar

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ n fem
artesa amasadera
Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.
patera
Barca sense quilla i de fons pla.

pasterejar /pas.te.ɾeˈd͡ʒa/ /pas.te.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /pas.te.ɾeˈʒa/ /pəs.tə.ɾəˈd͡ʒa/ /pəs.tə.ɾəˈʒa/ pasteregem pasteregen pastereges pasteregessen pasteregesses pasteregessin pasteregessis pasteregeu pasteregi pasteregin pasteregis pasteregés pasteregéssem pasteregésseu pasteregéssim pasteregéssiu pasteregí pastereja pasterejada pasterejades pasterejant pasterejar pasterejaran pasterejarem pasterejaren pasterejares pasterejareu pasterejaria pasterejarien pasterejaries pasterejarà pasterejaràs pasterejaré pasterejaríem pasterejaríeu pasterejat pasterejats pasterejava pasterejaven pasterejaves pasterejo pasterejà pasterejàrem pasterejàreu pasterejàvem pasterejàveu v
pastelear

pastereta /pas.teˈɾe.ta/ /pəs.təˈɾə.tə/ /pəs.təˈɾɛ.tə/ n fem
artesilla insecto
Cotxinilla, baconet, panerola.
artesilla
Caixó de fusta en què es rep l'aigua en la cuina.
Eina petita de fusta que seveix d'escopidora.
artesilla dornillo
Gaveta.

pasteretes n fem
artesillas dornillos insectos

pasteuritzar /pas.tew.ɾiˈd͡za/ /pas.tew.ɾiˈza/ /pas.tew.ɾiˈzaɾ/ /pəs.təw.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pasteuritz pasteuritza pasteuritzada pasteuritzades pasteuritzam pasteuritzant pasteuritzar pasteuritzara pasteuritzaran pasteuritzarem pasteuritzaren pasteuritzares pasteuritzareu pasteuritzaria pasteuritzarien pasteuritzaries pasteuritzarà pasteuritzaràs pasteuritzaré pasteuritzaríem pasteuritzaríeu pasteuritzassen pasteuritzasses pasteuritzassin pasteuritzassis pasteuritzat pasteuritzats pasteuritzau pasteuritzava pasteuritzaven pasteuritzaves pasteuritze pasteuritzem pasteuritzen pasteuritzes pasteuritzessen pasteuritzesses pasteuritzessin pasteuritzessis pasteuritzeu pasteuritzi pasteuritzin pasteuritzis pasteuritzo pasteuritzà pasteuritzàrem pasteuritzàreu pasteuritzàs pasteuritzàssem pasteuritzàsseu pasteuritzàssim pasteuritzàssiu pasteuritzàvem pasteuritzàveu pasteuritzés pasteuritzéssem pasteuritzésseu pasteuritzéssim pasteuritzéssiu pasteuritzí sept val v
pasteurizar

pastifa /pasˈti.fa/ /pəsˈti.fə/ n neut
chapucero

pastifejar /pas.ti.feˈd͡ʒa/ /pas.ti.feˈd͡ʒaɾ/ /pas.ti.feˈʒa/ /pəs.ti.fəˈd͡ʒa/ /pəs.ti.fəˈʒa/ occ pastifege pastifegem pastifegen pastifeges pastifegessen pastifegesses pastifegeu pastifegés pastifegéssem pastifegésseu pastifegí pastifeja pastifejada pastifejades pastifejant pastifejar pastifejaran pastifejarem pastifejaren pastifejares pastifejareu pastifejaria pastifejarien pastifejaries pastifejarà pastifejaràs pastifejaré pastifejaríem pastifejaríeu pastifejat pastifejats pastifejava pastifejaven pastifejaves pastifejo pastifejà pastifejàrem pastifejàreu pastifejàvem pastifejàveu v
chapucear

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
pastilla
Peça petita de pasta solidificada.
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastisser /pas.tiˈse/ /pas.tiˈseɾ/ /pəs.tiˈse/ n masc
pastelero

pastisseria /pas.ti.seˈɾi.a/ /pəs.ti.səˈɾi.ə/ n fem
pasteleria

pastitx /pasˈtit͡ʃ/ /pəsˈtit͡ʃ/ n masc
pastiche

pastitxo /pasˈti.t͡ʃo/ /pəsˈti.t͡ʃo/ /pəsˈti.t͡ʃu/ n masc
buñuelo

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
pastor ovejero
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastoralment /pas.toˌɾaɫˈmen/ /pas.toˌɾaɫˈment/ /pəs.toˌɾaɫˈment/ /pəs.tuˌɾaɫˈmen/ adv
pastoralmente

pastoret /pas.toˈɾet/ /pəs.toˈɾət/ /pəs.tuˈɾɛt/ n masc
pastorcillo

pastura /pasˈtu.ɾa/ /pəsˈtu.ɾə/ n fem
pasto

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pastur pastura pasturada pasturades pasturam pasturant pasturar pasturara pasturaran pasturarem pasturaren pasturares pasturareu pasturaria pasturarien pasturaries pasturarà pasturaràs pasturaré pasturaríem pasturaríeu pasturassen pasturasses pasturassin pasturassis pasturat pasturats pasturau pasturava pasturaven pasturaves pasture pasturem pasturen pastures pasturessen pasturesses pasturessin pasturessis pastureu pasturi pasturin pasturis pasturo pasturà pasturàrem pasturàreu pasturàs pasturàssem pasturàsseu pasturàssim pasturàssiu pasturàvem pasturàveu pasturés pasturéssem pasturésseu pasturéssim pasturéssiu pasturí sept val v
pastar

pasturatge /pas.tuˈɾa.d͡ʒe/ /pəs.tuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
pastizal pastoreo
Prat on els pastors porten els ramats a pasturar.
Acció de pasturar.

pastís /pasˈtis/ n masc
pastel torta
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.
anisado
Licor aperitiu típic de Provença, fet amb anís.

patacada /pa.taˈka.ða/ /pə.təˈka.ðə/ n fem
palmada

patagó /pa.taˈɣo/ /pə.təˈɣo/ adj masc
patagón
Relatiu o pertanyent a la Patagònia.

patagó /pa.taˈɣo/ /pə.təˈɣo/ n masc
patagón
Persona que habita o és originària de la Patagònia.

patapam /pa.taˈpam/ /pə.təˈpam/ Interjection
cataplum
Soroll d’una cosa o d’algú que cau estrepitosament.
cataplum zas
Expressió de la justesa o encert.

pataquejar /pa.ta.keˈd͡ʒa/ /pa.ta.keˈd͡ʒaɾ/ /pa.ta.keˈʒa/ /pə.tə.kəˈd͡ʒa/ /pə.tə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pataquege pataquegem pataquegen pataqueges pataquegessen pataquegesses pataquegessin pataquegessis pataquegeu pataquegi pataquegin pataquegis pataquegés pataquegéssem pataquegésseu pataquegéssim pataquegéssiu pataquegí pataqueja pataquejada pataquejades pataquejant pataquejar pataquejara pataquejaran pataquejarem pataquejaren pataquejares pataquejareu pataquejaria pataquejarien pataquejaries pataquejarà pataquejaràs pataquejaré pataquejaríem pataquejaríeu pataquejassen pataquejasses pataquejat pataquejats pataquejava pataquejaven pataquejaves pataquejo pataquejà pataquejàrem pataquejàreu pataquejàssem pataquejàsseu pataquejàvem pataquejàveu sept val val (1) v
aporrear

patata /pəˈta.tə/ n fem
patata papa

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
patena

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
patente
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
patente
Llicència administrativa per a exercir una activitat.
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patenta /paˈten.ta/ /pəˈten.tə/ n fem
novatada

patentar /pa.tenˈta/ /pa.tenˈtaɾ/ /pə.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patent patenta patentada patentades patentam patentant patentar patentara patentaran patentarem patentaren patentares patentareu patentaria patentarien patentaries patentarà patentaràs patentaré patentaríem patentaríeu patentassen patentasses patentassin patentassis patentat patentats patentau patentava patentaven patentaves patente patentem patenten patentes patentessen patentesses patentessin patentessis patenteu patenti patentin patentis patento patentà patentàrem patentàreu patentàs patentàssem patentàsseu patentàssim patentàssiu patentàvem patentàveu patentés patentéssem patentésseu patentéssim patentéssiu patentí sept val v
patentar

patentitzar /pa.ten.tiˈd͡za/ /pa.ten.tiˈza/ /pa.ten.tiˈzaɾ/ /pə.tən.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ patentitz patentitza patentitzada patentitzades patentitzam patentitzant patentitzar patentitzara patentitzaran patentitzarem patentitzaren patentitzares patentitzareu patentitzaria patentitzarien patentitzaries patentitzarà patentitzaràs patentitzaré patentitzaríem patentitzaríeu patentitzassen patentitzasses patentitzassin patentitzassis patentitzat patentitzats patentitzau patentitzava patentitzaven patentitzaves patentitze patentitzem patentitzen patentitzes patentitzessen patentitzesses patentitzessin patentitzessis patentitzeu patentitzi patentitzin patentitzis patentitzo patentitzà patentitzàrem patentitzàreu patentitzàs patentitzàssem patentitzàsseu patentitzàssim patentitzàssiu patentitzàvem patentitzàveu patentitzés patentitzéssem patentitzésseu patentitzéssim patentitzéssiu patentitzí sept val v
patentizar

patentment /paˌtemˈmen/ /paˌtemˈment/ /pəˌtemˈmen/ /pəˌtemˈment/ adv
patentemente

paterfamilias /ˌpa.teɾ.faˈmi.ɫi.as/ n masc
paterfamilias

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ paterna paterns adj masc
paterno
Relatiu al pare.
De la part del pare.

paternalment /pa.terˌnaɫˈmen/ /pa.teɾˌnaɫˈmen/ /pa.teɾˌnaɫˈment/ /pə.tərˌnaɫˈmen/ /pə.təɾˌnaɫˈment/ adv
paternalmente

patetisme /pa.teˈtiz.me/ /pə.təˈtiz.mə/ n masc
patetismo

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
paje

pati /ˈpa.ti/ n masc
patio

patilla /paˈti.ʎa/ /pəˈti.ʎə/ n fem
patilla

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
sufrimiento

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patina patinada patinades patinam patinant patinar patinara patinaran patinarem patinaren patinares patinareu patinaria patinarien patinaries patinarà patinaràs patinaré patinaríem patinaríeu patinassen patinasses patinassin patinassis patinat patinats patinau patinava patinaven patinaves patine patinem patinen patines patinessen patinesses patinessin patinessis patineu patini patinin patinis patino patinà patinàrem patinàreu patinàs patinàssem patinàsseu patinàssim patinàssiu patinàvem patinàveu patinés patinéssem patinésseu patinéssim patinéssiu patiní patín sept val v
patinar
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinatge /pa.tiˈna.d͡ʒe/ /pə.tiˈna.d͡ʒə/ n masc
patinaje

patinatge endavant n masc
patinaje hacia adelante

patinatge enrere n masc
patinaje hacia atrás

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
patinete monopatín

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ bal n-occ occ pateix pateixen pateixes pateixi pateixin pateixis pateixo patesc patesqui patesquin patesquis patia patida patides patien paties patiguem patigueu patim patint patir patira patiran patirem patiren patires patireu patiria patirien patiries patirà patiràs patiré patiríem patiríeu patisc patisca patisquen patisques patissen patisses patissin patissis patit patits patiu patix patixen patixes patixo patí patíem patíeu patírem patíreu patís patíssem patísseu patíssim patíssiu sept val v
sufrir
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.
Sentir els greuges, injúries o pesars.
Tenir, estar posseït d'alguna cosa.
Tenir algun mal o algun dolor (doldre).
Estar preocupat per alguna cosa, preocupar-se.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ patògena adj masc
patógeno

patogenicitat /pa.to.d͡ʒe.ni.siˈtat/ /pa.to.ʒe.ni.siˈtat/ /pə.to.ʒə.ni.siˈtat/ /pə.tu.ʒə.ni.siˈtat/ n fem
patógenicidad

patollar /pa.toˈʎa/ /pa.toˈʎaɾ/ /pə.toˈʎa/ /pə.tuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ patolla patollada patollades patollant patollar patollara patollaran patollarem patollaren patollares patollareu patollaria patollarien patollaries patollarà patollaràs patollaré patollaríem patollaríeu patollassen patollasses patollat patollats patollava patollaven patollaves patolle patollem patollen patolles patollessen patollesses patollessin patollessis patolleu patolli patollin patollis patollo patollà patollàrem patollàreu patollàssem patollàsseu patollàvem patollàveu patollés patolléssem patollésseu patolléssim patolléssiu patollí sept val val (1) v
chapotear

patracol /pa.tɾaˈkɔɫ/ /pə.tɾəˈkɔɫ/ n masc
papelote
Document, normalment complicat o farragós de completar.
perifollo
(figurat) Situació complicada o enrevessada.

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
patriarca

patriarcat /pa.tɾi.aɾˈkat/ /pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
patriarcado
(sociologia) Organització social que dóna la màxima autoritat social i política al pare.

patrici /paˈtɾi.si/ /pəˈtɾi.si/ adj masc
patricio

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
patrimonio
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patrimonial /pa.tɾi.mo.niˈaɫ/ /pə.tɾi.mo.niˈaɫ/ /pə.tɾi.mu.niˈaɫ/ adj
patrimonial
Relatiu al patrimoni.

patriòticament /pa.tɾiˌɔ.ti.kaˈmen/ /pa.tɾiˌɔ.ti.kaˈment/ /pə.tɾiˌɔ.ti.kəˈmen/ /pə.tɾiˌɔ.ti.kəˈment/ adv
patrióticamente

patrocinar /pa.tɾo.siˈna/ /pa.tɾo.siˈnaɾ/ /pə.tɾo.siˈna/ /pə.tɾu.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patrocina patrocinada patrocinades patrocinam patrocinant patrocinar patrocinara patrocinaran patrocinarem patrocinaren patrocinares patrocinareu patrocinaria patrocinarien patrocinaries patrocinarà patrocinaràs patrocinaré patrocinaríem patrocinaríeu patrocinassen patrocinasses patrocinassin patrocinassis patrocinat patrocinats patrocinau patrocinava patrocinaven patrocinaves patrocine patrocinem patrocinen patrocines patrocinessen patrocinesses patrocinessin patrocinessis patrocineu patrocini patrocinin patrocinis patrocino patrocinà patrocinàrem patrocinàreu patrocinàs patrocinàssem patrocinàsseu patrocinàssim patrocinàssiu patrocinàvem patrocinàveu patrocinés patrocinéssem patrocinésseu patrocinéssim patrocinéssiu patrociní patrocín sept val v
patrocinar

patronejar /pa.tɾo.neˈd͡ʒa/ /pa.tɾo.neˈd͡ʒaɾ/ /pa.tɾo.neˈʒa/ /pə.tɾo.nəˈd͡ʒa/ /pə.tɾu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ patronege patronegem patronegen patroneges patronegessen patronegesses patronegessin patronegessis patronegeu patronegi patronegin patronegis patronegés patronegéssem patronegésseu patronegéssim patronegéssiu patronegí patroneig patroneja patronejada patronejades patronejam patronejant patronejar patronejara patronejaran patronejarem patronejaren patronejares patronejareu patronejaria patronejarien patronejaries patronejarà patronejaràs patronejaré patronejaríem patronejaríeu patronejassen patronejasses patronejassin patronejassis patronejat patronejats patronejau patronejava patronejaven patronejaves patronejo patronejà patronejàrem patronejàreu patronejàs patronejàssem patronejàsseu patronejàssim patronejàssiu patronejàvem patronejàveu sept val v
patronear

patrulla /paˈtɾu.ʎa/ /pəˈtɾu.ʎə/ n fem
patrulla

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patrull patrulla patrullada patrullades patrullam patrullant patrullar patrullara patrullaran patrullarem patrullaren patrullares patrullareu patrullaria patrullarien patrullaries patrullarà patrullaràs patrullaré patrullaríem patrullaríeu patrullassen patrullasses patrullassin patrullassis patrullat patrullats patrullau patrullava patrullaven patrullaves patrulle patrullem patrullen patrulles patrullessen patrullesses patrullessin patrullessis patrulleu patrulli patrullin patrullis patrullo patrullà patrullàrem patrullàreu patrullàs patrullàssem patrullàsseu patrullàssim patrullàssiu patrullàvem patrullàveu patrullés patrulléssem patrullésseu patrulléssim patrulléssiu patrullí sept val v
patrullar

patró /paˈtɾo/ /pəˈtɾo/ n masc
patrón

patuleia /pa.tuˈɫe.ja/ /pə.tuˈɫɛ.jə/ n fem
chavales patulea
Conjunt de gent de classe baixa.
chavales
Conjunt de joves o d'infants.

patum /paˈtum/ /pəˈtum/ n fem
tarasca
Figura d’un animal fabulós usada en actes populars.
vaca sagrada
Persona sense mèrits que té una fama considerada o ocupa un lloc notable.

patxanga /paˈt͡ʃaŋ.ɡa/ /pəˈt͡ʃaŋ.ɡə/ n fem
pachanga
Estil de música i dansa cubana, fusió de son i merengue, originada a la dècada del 1960.

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ adj masc
patético

patèticament /paˌtɛ.ti.kaˈmen/ /paˌtɛ.ti.kaˈment/ /pəˌtɛ.ti.kəˈmen/ /pəˌtɛ.ti.kəˈment/ adv
patéticamente

paté /paˈte/ /pəˈte/ n masc
paté

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
patín

patí de gel n masc
patín de hielo

patí de rodes n masc
patín de ruedas

patí en línia n masc
patín en línea

pau n fem
paz
Absència de guerra.
calma
Estat de calma i benestar.

pau n masc
lagarto
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Callionymus maculatus)

paula /ˈpaw.ɫa/ /ˈpaw.ɫə/ n fem
tontuela
Dona que tot s’ho creu.

paulina /pawˈɫi.na/ /pəwˈɫi.nə/ n fem
paulina

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
pausa

pausa de recuperació n fem
tiempo de recuperación

pausadament /pawˌza.ðaˈmen/ /pawˌza.ðaˈment/ /pəwˌza.ðəˈmen/ /pəwˌza.ðəˈment/ adv
pausadamente

pausar /pawˈza/ /pawˈzaɾ/ /pəwˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pausa pausada pausades pausant pausar pausara pausaran pausarem pausaren pausares pausareu pausaria pausarien pausaries pausarà pausaràs pausaré pausaríem pausaríeu pausassen pausasses pausat pausats pausava pausaven pausaves pause pausem pausen pauses pausessen pausesses pausessin pausessis pauseu pausi pausin pausis pauso pausà pausàrem pausàreu pausàssem pausàsseu pausàvem pausàveu pausés pauséssem pausésseu pauséssim pauséssiu pausí val val (1) v
pausar
(intransitiu, especialment música) Fer una pausa.
(transitiu) Posar pausa.

pauta /ˈpaw.ta/ /ˈpaw.tə/ n fem
pauta
Ratlla o ratlles horitzontals que serveixen de guia per a escriure recte.

pautar /pawˈta/ /pawˈtaɾ/ /pəwˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pauta pautada pautades pautant pautar pautara pautaran pautarem pautaren pautares pautareu pautaria pautarien pautaries pautarà pautaràs pautaré pautaríem pautaríeu pautassen pautasses pautat pautats pautava pautaven pautaves paute pautem pauten pautes pautessen pautesses pautessin pautessis pauteu pauti pautin pautis pauto pautà pautàrem pautàreu pautàssem pautàsseu pautàvem pautàveu pautés pautéssem pautésseu pautéssim pautéssiu pautí val val (1) v
pautar

pavana /paˈva.na/ /paˈβa.na/ /pəˈva.nə/ /pəˈβa.nə/ n fem
pavana

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
pabellón
Tenda de campanya sostinguda per un pal central clavat a terra.
Construcció aïllada en un pati, un jardí, o que destaca d’altres construccions.
Edifici annex dedicat a un ús determinat.
Extrem eixamplat d’un tub.
Bandera d’una nau.

pavelló de l'orella n masc
oreja

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ n masc
pavimento

pavimentar /pa.vi.menˈtaɾ/ /pa.βi.menˈta/ /pə.vi.mənˈta/ /pə.βi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paviment pavimenta pavimentada pavimentades pavimentam pavimentant pavimentar pavimentara pavimentaran pavimentarem pavimentaren pavimentares pavimentareu pavimentaria pavimentarien pavimentaries pavimentarà pavimentaràs pavimentaré pavimentaríem pavimentaríeu pavimentassen pavimentasses pavimentassin pavimentassis pavimentat pavimentats pavimentau pavimentava pavimentaven pavimentaves pavimente pavimentem pavimenten pavimentes pavimentessen pavimentesses pavimentessin pavimentessis pavimenteu pavimenti pavimentin pavimentis pavimento pavimentà pavimentàrem pavimentàreu pavimentàs pavimentàssem pavimentàsseu pavimentàssim pavimentàssiu pavimentàvem pavimentàveu pavimentés pavimentéssem pavimentésseu pavimentéssim pavimentéssiu pavimentí sept val v
pavimentar

país /paˈis/ n masc
región país
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
país
Territori propi d'una ètnia determinada.
estado
Territori i població d'un estat independent.
paisaje
Pintura que representa viles, llocs, cases de camp, etc.
lámina
Tela o paper pintat que es posa en els ventalls.

paó /paˈo/ n masc
pavo real pavorreal

paüra /paˈu.ɾa/ /pəˈu.ɾə/ n fem
pavor

pe /ˈpe/ n fem
pe
Lletra p/P.

peanya /peˈa.ɲa/ /peˈa.ɲə/ n fem
peana
Taulat baix que hi ha davant de l'altar arrimat a ell.
Pedestal o base sobre la que reposa una estàtua o una imatge.
contra
Tecla d'un orgue tocada amb els peus.

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
peaje

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
pimienta

pebrera /pəˈβɾe.ɾə/ n fem
pimentera
Recipient per al pebre.

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
pimiento
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pebràs /peˈbɾas/ /pəˈβɾas/ n masc
rusula blanca
Espècie de bolet de la família de les russulàcies de barret blanquinós, convex i amb format d’embut (Russula delica).

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ adj masc
pecador

pecaminosament /pe.ka.miˌno.zaˈmen/ /pe.ka.miˌno.zaˈment/ /pə.kə.miˌno.zəˈmen/ /pə.kə.miˌno.zəˈment/ adv
pecaminosamente

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pec peca pecada pecades pecam pecant pecar pecara pecaran pecarem pecaren pecares pecareu pecaria pecarien pecaries pecarà pecaràs pecaré pecaríem pecaríeu pecassen pecasses pecassin pecassis pecat pecats pecau pecava pecaven pecaves peco pecà pecàrem pecàreu pecàs pecàssem pecàsseu pecàssim pecàssiu pecàvem pecàveu peque pequem pequen peques pequessen pequesses pequessin pequessis pequeu pequi pequin pequis pequés pequéssem pequésseu pequéssim pequéssiu pequí sept val v
pecar
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
pecado

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ adj
pectoral
Relatiu al pit o al tòrax.

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ n masc
pectoral
Peça d’orfebreria o de tela portada penjada sobre el pit com a insígnia o ritual.

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
peculiar

peculiarment /pe.ku.ɫiˌarˈmen/ /pe.ku.ɫiˌaɾˈmen/ /pe.ku.ɫiˌaɾˈment/ /pə.ku.ɫiˌarˈmen/ /pə.ku.ɫiˌaɾˈment/ adv
peculiarmente

pecuniari /pe.ku.niˈa.ɾi/ /pə.ku.niˈa.ɾi/ adj masc
pecuniario

pecíol /peˈsi.oɫ/ /pəˈsi.oɫ/ /pəˈsi.uɫ/ n masc
pecíolo peciolo

pedagog /pe.ðaˈɣɔk/ /pə.ðəˈɣɔk/ n masc
pedagogo

pedagog social n masc
pedagogo social

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
pedagogía

pedagogia ambiental n fem
pedagogía ambiental

pedagogia cibernètica n fem
pedagogía cibernética

pedagogia comparada n fem
pedagogía comparada

pedagogia crítica n fem
pedagogía crítica

pedagogia de la inclusió n fem
pedagogía de la inclusión

pedagogia diferencial n fem
pedagogía diferencial

pedagogia experimental n fem
pedagogía experimental

pedagogia familiar n fem
pedagogía familiar

pedagogia general n fem
pedagogía general

pedagogia gerontològica n fem
pedagogía gerontológica

pedagogia institucional n fem
pedagogía institucional

pedagogia llibertària n fem
pedagogía libertaria

pedagogia operatòria n fem
pedagogía operatoria

pedagogia prospectiva n fem
pedagogía prospectiva

pedagogia sistèmica n fem
pedagogía sistémica

pedagogia social n fem
pedagogía social

pedagogia tecnològica n fem
pedagogía tecnológica

pedagògic /pe.ðaˈɣɔ.d͡ʒik/ /pe.ðaˈɣɔ.ʒik/ /pə.ðəˈɣɔ.ʒik/ adj masc
pedagógico

pedagògicament /pe.ðaˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /pe.ðaˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /pe.ðaˌɣɔ.ʒi.kaˈmen/ /pə.ðəˌɣɔ.ʒi.kəˈmen/ /pə.ðəˌɣɔ.ʒi.kəˈment/ adv
pedagógicamente

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
pedal

pedalable /pe.ðaˈɫa.bɫe/ /pe.ðaˈɫa.βɫe/ /pe.ðaˈɫab.bɫe/ /pə.ðəˈɫa.βɫə/ /pə.ðəˈɫab.bɫə/ adj
pedaleable

pedaleig /pe.ðaˈɫet͡ʃ/ /pə.ðəˈɫət͡ʃ/ /pə.ðəˈɫɛt͡ʃ/ n masc
pedaleo

pedalejar /pe.ða.ɫeˈd͡ʒa/ /pe.ða.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ða.ɫeˈʒa/ /pə.ðə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ðə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pedalege pedalegem pedalegen pedaleges pedalegessen pedalegesses pedalegessin pedalegessis pedalegeu pedalegi pedalegin pedalegis pedalegés pedalegéssem pedalegésseu pedalegéssim pedalegéssiu pedalegí pedaleig pedaleja pedalejada pedalejades pedalejam pedalejant pedalejar pedalejara pedalejaran pedalejarem pedalejaren pedalejares pedalejareu pedalejaria pedalejarien pedalejaries pedalejarà pedalejaràs pedalejaré pedalejaríem pedalejaríeu pedalejassen pedalejasses pedalejassin pedalejassis pedalejat pedalejats pedalejau pedalejava pedalejaven pedalejaves pedalejo pedalejà pedalejàrem pedalejàreu pedalejàs pedalejàssem pedalejàsseu pedalejàssim pedalejàssiu pedalejàvem pedalejàveu sept val v
pedalear

pedantejar /pe.ðan.teˈd͡ʒa/ /pe.ðan.teˈd͡ʒaɾ/ /pe.ðan.teˈʒa/ /pə.ðən.təˈd͡ʒa/ /pə.ðən.təˈʒa/ pedantegem pedantegen pedanteges pedantegessen pedantegesses pedantegessin pedantegessis pedantegeu pedantegi pedantegin pedantegis pedantegés pedantegéssem pedantegésseu pedantegéssim pedantegéssiu pedantegí pedanteja pedantejada pedantejades pedantejant pedantejar pedantejaran pedantejarem pedantejaren pedantejares pedantejareu pedantejaria pedantejarien pedantejaries pedantejarà pedantejaràs pedantejaré pedantejaríem pedantejaríeu pedantejat pedantejats pedantejava pedantejaven pedantejaves pedantejo pedantejà pedantejàrem pedantejàreu pedantejàvem pedantejàveu sept v
pedantear

pedaç /peˈðas/ n masc
parche
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
pedestal

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ n masc
pediatra

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
pediatría

pedocentrisme n masc
paidocentrismo

pedologia n fem
paidología

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
piedra
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència
(pilota valenciana) Punt assenyalat a la superfície d'un trinquet d'escala i corda, situat una mica abans de la corda i al costat de l'escala, que s'utilitza per a fer-hi botar la pilota en ferir.

pedra angular n fem
piedra angular
Part essencial.

pedra cantonera n fem
piedra angular

pedra de tall n fem
piedra labrada

pedraire /peˈðɾaj.ɾe/ /pəˈðɾaj.ɾə/ n neut
cantero

pedrejar /pe.ðɾeˈd͡ʒa/ /pe.ðɾeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ðɾeˈʒa/ /pə.ðɾəˈd͡ʒa/ /pə.ðɾəˈʒa/ occ pedrege pedregem pedregen pedreges pedregessen pedregesses pedregessin pedregessis pedregeu pedregi pedregin pedregis pedregés pedregéssem pedregésseu pedregéssim pedregéssiu pedregí pedreja pedrejada pedrejades pedrejant pedrejar pedrejaran pedrejarem pedrejaren pedrejares pedrejareu pedrejaria pedrejarien pedrejaries pedrejarà pedrejaràs pedrejaré pedrejaríem pedrejaríeu pedrejat pedrejats pedrejava pedrejaven pedrejaves pedrejo pedrejà pedrejàrem pedrejàreu pedrejàvem pedrejàveu sept v
dañar
(figurat, septentrional, central) Malmetre, especialment els camps i en conseqüència la salut.

pedrenyal /pe.ðɾeˈɲaɫ/ /pə.ðɾəˈɲaɫ/ n masc
pedreñal

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
molleja
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.
pedrero
(històric) Canó d’artilleria que disparava pedres (s. XVI-XVIII).

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
cantera

pedreta /peˈðɾe.ta/ /pəˈðɾə.tə/ /pəˈðɾɛ.tə/ n fem
piedrecita

pedrís /peˈðɾis/ /pəˈðɾis/ n masc
poyo
Peça de pedra tallada, adossada a una paret i que es fa servir per seure.
alféizar
Peça de pedra plana que es posa a la part baixa d'una finestra.

pega /ˈpe.ɣa/ /ˈpe.ɣə/ /ˈpi.ɣə/ /ˈpə.ɣə/ /ˈpɛ.ɣə/ n fem
pega

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peg pega pegada pegades pegam pegant pegar pegara pegaran pegarem pegaren pegares pegareu pegaria pegarien pegaries pegarà pegaràs pegaré pegaríem pegaríeu pegassen pegasses pegassin pegassis pegat pegats pegau pegava pegaven pegaves pego pegue peguem peguen pegues peguessen peguesses peguessin peguessis pegueu pegui peguin peguis pegués peguéssem peguésseu peguéssim peguéssiu peguí pegà pegàrem pegàreu pegàs pegàssem pegàsseu pegàssim pegàssiu pegàvem pegàveu sept val v
pegar
Donar un cop o cops amb una certa força.
Topar un cos amb un altre.

pegat /peˈɣat/ /piˈɣat/ /pəˈɣat/ n masc
parche
Tros de roba que es cus per tapar un forat. Tros de goma que s'enganxa a un neumàtic per tapar un trencat.
Solució provisional i no gaire ben feta.
emplasto
Preparat farmacèutic d'ús tòpic.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
pez pescado
Animal vertebrat aquàtic ovípar.
pescado
Aliment basat en aquest tipus d'animal.

peix carboner n masc
carbonero

peix clavellat n masc
pez clavo

peix d'argent fals n masc
bocón

peix de fons n masc
ratón

peix globus n masc
tamboril
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Lagocephalus lagocephalus)
pez erizo
(Diodon hystrix)

peix guitarra n masc
guitarra
Peix de la família dels rinobàtids, propi de l'Atlàntic oriental i de la Mediterrània, amb forma ampla al cap i part del tronc i després estreta que recorda una guitarra (Rhinobatos rhinobatos).

peix lloro n masc
loro viejo

peix rellotge n masc
reloj mediterráneo

peix serra n masc
pejepeine

peix trípode n masc
pez trípode

peixard /pejˈʃart/ /pejˈʃaɾt/ /peˈʃaɾt/ /pəˈʃart/ adj masc
pío skewbald

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ n masc
pescadero

peixejar /pe.ʃeˈd͡ʒa/ /pej.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /pej.ʃeˈʒa/ /pə.ʃəˈd͡ʒa/ /pə.ʃəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) peixegem peixegen peixeges peixegessen peixegesses peixegessin peixegessis peixegeu peixegi peixegin peixegis peixegés peixegéssem peixegésseu peixegéssim peixegéssiu peixegí peixeig peixeja peixejada peixejades peixejam peixejant peixejar peixejaran peixejarem peixejaren peixejares peixejareu peixejaria peixejarien peixejaries peixejarà peixejaràs peixejaré peixejaríem peixejaríeu peixejassen peixejasses peixejassin peixejassis peixejat peixejats peixejau peixejava peixejaven peixejaves peixejo peixejà peixejàrem peixejàreu peixejàs peixejàssem peixejàsseu peixejàssim peixejàssiu peixejàvem peixejàveu v
saber a pescado
Recordar el gust de peix.
saber a pescado pasado
Tenir, el peix, gust d’estantís, poc fresc i passat.

peixet /pejˈʃet/ /peˈʃet/ /pəˈʃət/ /pəˈʃɛt/ n masc
pececillo
Peix petit.

peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ n neut
piscis

pel /peɫ/ /ˈpaɫ/ /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ contraction
por el

pel cap alt adv
como mucho

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
pelar

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
pelársela

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
pelegrino
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.
peregrino
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cetorhinus maximus)

pelfa /ˈpɛɫ.fa/ /ˈpɛɫ.fə/ /ˈpɛɫ.fɛ/ n fem
felpa

pelfar /peɫˈfa/ /peɫˈfaɾ/ /pəɫˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pelf pelfa pelfada pelfades pelfam pelfant pelfar pelfara pelfaran pelfarem pelfaren pelfares pelfareu pelfaria pelfarien pelfaries pelfarà pelfaràs pelfaré pelfaríem pelfaríeu pelfassen pelfasses pelfassin pelfassis pelfat pelfats pelfau pelfava pelfaven pelfaves pelfe pelfem pelfen pelfes pelfessen pelfesses pelfessin pelfessis pelfeu pelfi pelfin pelfis pelfo pelfà pelfàrem pelfàreu pelfàs pelfàssem pelfàsseu pelfàssim pelfàssiu pelfàvem pelfàveu pelfés pelféssem pelfésseu pelféssim pelféssiu pelfí sept val v
felpar

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
pelícano

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
piel
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pell de gallina n fem
carne de gallina

pellar /peˈʎa/ /peˈʎaɾ/ /pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pell pella pellada pellades pellam pellant pellar pellara pellaran pellarem pellaren pellares pellareu pellaria pellarien pellaries pellarà pellaràs pellaré pellaríem pellaríeu pellassen pellasses pellassin pellassis pellat pellats pellau pellava pellaven pellaves pelle pellem pellen pelles pellessen pellesses pellessin pellessis pelleu pelli pellin pellis pello pellà pellàrem pellàreu pellàs pellàssem pellàsseu pellàssim pellàssiu pellàvem pellàveu pellés pelléssem pellésseu pelléssim pelléssiu pellí sept val v
encorecer

pelleringa /pe.ʎeˈɾiŋ.ɡa/ /pə.ʎəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
pellejo
Pell que penja, pell sobrera.

pellingo n masc
harapo

pellingoy n masc
harapo

pellissa /peˈʎi.sa/ /pəˈʎi.sə/ n fem
zamarra

pellobrir-se /ˌpeʎ.oˈbɾiɾ.se/ /ˌpeʎ.oˈbɾiɾ.sə/ /ˌpeʎ.u.bɾirˈsə/ /ˌpeʎ.uˈβɾir.sə/ bal occ pellobert pelloberta pellobertes pelloberts pellobr pellobre pellobren pellobres pellobri pellobria pellobrien pellobries pellobriguem pellobrigueu pellobrim pellobrin pellobrint pellobrir pellobrira pellobriran pellobrirem pellobriren pellobrires pellobrireu pellobriria pellobririen pellobriries pellobrirà pellobriràs pellobriré pellobriríem pellobriríeu pellobris pellobrissen pellobrisses pellobrissin pellobrissis pellobriu pellobro pellobrí pellobríem pellobríeu pellobrírem pellobríreu pellobrís pellobríssem pellobrísseu pellobríssim pellobríssiu pellòbric pellòbriga pellòbriguen pellòbrigues sept val v
abrirse

pellofa /peˈʎɔ.fa/ /peˈʎɔ.fɔ/ n fem
vaina piel
Coberta no comestible d'alguns fruits o llavors.

pelltrencar-se /ˌpeʎ.tɾeŋˈkaɾ.se/ /ˌpeʎ.tɾəŋ.kərˈsə/ /ˌpeʎ.tɾəŋˈkar.sə/ /ˌpeʎ.tɾəŋˈkaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pelltrenc pelltrenca pelltrencada pelltrencades pelltrencam pelltrencant pelltrencar pelltrencara pelltrencaran pelltrencarem pelltrencaren pelltrencares pelltrencareu pelltrencaria pelltrencarien pelltrencaries pelltrencarà pelltrencaràs pelltrencaré pelltrencaríem pelltrencaríeu pelltrencassen pelltrencasses pelltrencassin pelltrencassis pelltrencat pelltrencats pelltrencau pelltrencava pelltrencaven pelltrencaves pelltrenco pelltrencà pelltrencàrem pelltrencàreu pelltrencàs pelltrencàssem pelltrencàsseu pelltrencàssim pelltrencàssiu pelltrencàvem pelltrencàveu pelltrenque pelltrenquem pelltrenquen pelltrenques pelltrenquessen pelltrenquesses pelltrenquessin pelltrenquessis pelltrenqueu pelltrenqui pelltrenquin pelltrenquis pelltrenqués pelltrenquéssem pelltrenquésseu pelltrenquéssim pelltrenquéssiu pelltrenquí sept val v
excoriarse

peloponesi /pe.ɫo.poˈnɛ.zi/ /pə.ɫo.poˈnɛ.zi/ /pə.ɫu.puˈnɛ.zi/ peloponèsia adj masc
peloponesio
Relatiu o pertanyent a Peloponès.

peloponesi /pe.ɫo.poˈnɛ.zi/ /pə.ɫo.poˈnɛ.zi/ /pə.ɫu.puˈnɛ.zi/ n masc
peloponesio
Persona que habita o és originària de Peloponès.

pels /peɫs/ contraction
por los

peltre /ˈpɛɫ.tɾe/ /ˈpɛɫ.tɾə/ n masc
peltre

peluda imperial n fem
peluda

peluix /peˈɫujʃ/ /pəˈɫuʃ/ n masc
peluche
Nino de pelfa.

pelut /peˈɫut/ /pəˈɫut/ adj
peludo
Amb molt de pèl.
peliagudo
Amb complicacions, difícil.

pel·lagra /peɫˈɫa.ɣɾa/ /peˈɫa.ɣɾa/ /pəɫˈɫa.ɣɾə/ /pəˈɫa.ɣɾə/ n fem
pelagra

pel·li /ˈpe.ɫi/ /ˈpeɫ.ɫi/ /ˈpəɫ.ɫi/ /ˈpɛ.ɫi/ /ˈpɛɫ.ɫi/ n fem
peli

pel·licular /pe.ɫi.kuˈɫa/ /pe.ɫi.kuˈɫaɾ/ /peɫ.ɫi.kuˈɫa/ /peɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ /pə.ɫi.kuˈɫa/ /pə.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫa/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ adj
pelicular
Corresponent o pertanyent a la pel·lícula.

pel·licular /pe.ɫi.kuˈɫa/ /pe.ɫi.kuˈɫaɾ/ /peɫ.ɫi.kuˈɫa/ /peɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ /pə.ɫi.kuˈɫa/ /pə.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫa/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pel·licula pel·liculada pel·liculades pel·liculant pel·licular pel·liculara pel·licularan pel·licularem pel·licularen pel·liculares pel·liculareu pel·licularia pel·licularien pel·licularies pel·licularà pel·licularàs pel·licularé pel·licularíem pel·licularíeu pel·liculassen pel·liculasses pel·liculat pel·liculats pel·liculava pel·liculaven pel·liculaves pel·licule pel·liculem pel·liculen pel·licules pel·liculessen pel·liculesses pel·liculessin pel·liculessis pel·liculeu pel·liculi pel·liculin pel·liculis pel·liculo pel·liculà pel·liculàrem pel·liculàreu pel·liculàssem pel·liculàsseu pel·liculàvem pel·liculàveu pel·liculés pel·liculéssem pel·liculésseu pel·liculéssim pel·liculéssiu pel·liculí val val (1) v
pelicular
(agricultura) Aplicar una cap fina a les llavors, una pel·liculació.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
película
Membrana molt prima.
Cinta de material plàstic transparent per a ús fotogràfic o cinematogràfic.
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
pena
Sentiment desagradable de mancança, patiment interior.
Càstig judicial.
Part superior de l’antena d’una vela llatina.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
penalti
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.
penalti córner
(hoquei sobre herba) Penalització imposada a l'equip defensor que consisteix en una passada d'un jugador de l'equip atacant situat en el punt de penal cap a un company d'equip situat fora de l'àrea, que controla la pilota perquè un altre company intenti marcar un gol.

penalització d'un punt n fem
penalización de un punto

penalitzar /pe.na.ɫiˈd͡za/ /pe.na.ɫiˈza/ /pe.na.ɫiˈzaɾ/ /pə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penalitz penalitza penalitzada penalitzades penalitzam penalitzant penalitzar penalitzara penalitzaran penalitzarem penalitzaren penalitzares penalitzareu penalitzaria penalitzarien penalitzaries penalitzarà penalitzaràs penalitzaré penalitzaríem penalitzaríeu penalitzassen penalitzasses penalitzassin penalitzassis penalitzat penalitzats penalitzau penalitzava penalitzaven penalitzaves penalitze penalitzem penalitzen penalitzes penalitzessen penalitzesses penalitzessin penalitzessis penalitzeu penalitzi penalitzin penalitzis penalitzo penalitzà penalitzàrem penalitzàreu penalitzàs penalitzàssem penalitzàsseu penalitzàssim penalitzàssiu penalitzàvem penalitzàveu penalitzés penalitzéssem penalitzésseu penalitzéssim penalitzéssiu penalitzí sept val v
penalizar
(esports) Imposar una penalització que comporta un desavantatge per haver comès una falta reglamentària.

penar /peˈna/ /peˈnaɾ/ /pəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pen pena penada penades penam penant penar penara penaran penarem penaren penares penareu penaria penarien penaries penarà penaràs penaré penaríem penaríeu penassen penasses penassin penassis penat penats penau penava penaven penaves pene penem penen penes penessen penesses penessin penessis peneu peni penin penis peno penà penàrem penàreu penàs penàssem penàsseu penàssim penàssiu penàvem penàveu penés penéssem penésseu penéssim penéssiu pení sept val v
penar

penca /ˈpeŋ.ka/ /ˈpɛŋ.kə/ n fem
penca témpano
Fulla de cansalada.
casco
Tros llarg de ceba, pebrot, etc., panna.
penca
El tros de sola o baqueta amb que assotaven als delinqüents.

pencar /peŋˈka/ /peŋˈkaɾ/ /pəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ penc penca pencada pencades pencam pencant pencar pencara pencaran pencarem pencaren pencares pencareu pencaria pencarien pencaries pencarà pencaràs pencaré pencaríem pencaríeu pencassen pencasses pencassin pencassis pencat pencats pencau pencava pencaven pencaves penco pencà pencàrem pencàreu pencàs pencàssem pencàsseu pencàssim pencàssiu pencàvem pencàveu penque penquem penquen penques penquessen penquesses penquessin penquessis penqueu penqui penquin penquis penqués penquéssem penquésseu penquéssim penquéssiu penquí sept val v
apencar
(col·loquial) Esforçar-se a anar ràpid, escarrassar-se en una feina.

pendent /penˈden/ /penˈdent/ /pənˈden/ /pənˈdent/ adj
pendiente

pendolar /pen.doˈɫa/ /pen.doˈɫaɾ/ /pən.doˈɫa/ /pən.duˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pendola pendolada pendolades pendolant pendolar pendolara pendolaran pendolarem pendolaren pendolares pendolareu pendolaria pendolarien pendolaries pendolarà pendolaràs pendolaré pendolaríem pendolaríeu pendolassen pendolasses pendolat pendolats pendolava pendolaven pendolaves pendole pendolem pendolen pendoles pendolessen pendolesses pendolessin pendolessis pendoleu pendoli pendolin pendolis pendolo pendolà pendolàrem pendolàreu pendolàssem pendolàsseu pendolàvem pendolàveu pendolés pendoléssem pendolésseu pendoléssim pendoléssiu pendolí sept val val (1) v
pendular

pendular /pen.duˈɫa/ /pen.duˈɫaɾ/ /pen.duˈɫaɾ/ /pən.duˈɫa/ /pən.duˈɫar/ adj
pendular

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
arrepentimiento

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ bal n-occ occ penedeix penedeixen penedeixes penedeixi penedeixin penedeixis penedeixo peneden penedesc penedesqui penedesquin penedesquis penedi penedia penedida penedides penedien penedies penediguem penedigueu penedim penedin penedint penedir penedira penediran penedirem penediren penedires penedireu penediria penedirien penediries penedirà penediràs penediré penediríem penediríeu penedis penedisc penedisca penedisquen penedisques penedissen penedisses penedissin penedissis penedit penedits penediu penedix penedixen penedixes penedixo penedí penedíem penedíeu penedírem penedíreu penedís penedíssem penedísseu penedíssim penedíssiu penet penets sept val v
lamentar

penegal /pe.neˈɣaɫ/ /pə.nəˈɣaɫ/ n masc
gallineta

penell /peˈneʎ/ n masc
veleta

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
sabañón

penetracions successives n fem
penetraciones sucesivas

penetració /pe.ne.tɾa.siˈo/ /pə.nə.tɾə.siˈo/ n fem
penetración
(voleibol) Acció de joc d'un saguer consistent a desplaçar-se momentàniament a la zona d'atac per fer de col·locador, de manera que tots els davanters puguin fer d'atacants.

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penetr penetra penetrada penetrades penetram penetrant penetrar penetrara penetraran penetrarem penetraren penetrares penetrareu penetraria penetrarien penetraries penetrarà penetraràs penetraré penetraríem penetraríeu penetrassen penetrasses penetrassin penetrassis penetrat penetrats penetrau penetrava penetraven penetraves penetre penetrem penetren penetres penetressen penetresses penetressin penetressis penetreu penetri penetrin penetris penetro penetrà penetràrem penetràreu penetràs penetràssem penetràsseu penetràssim penetràssiu penetràvem penetràveu penetrés penetréssem penetrésseu penetréssim penetréssiu penetrí sept val v
penetrar

pengim-penjam adv
cansinamente

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ n masc
penique

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
penicilina

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
pene

penitenciar /pe.ni.ten.siˈa/ /pe.ni.ten.siˈaɾ/ /pə.ni.tən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ penitencia penitenciada penitenciades penitenciam penitenciant penitenciar penitenciara penitenciaran penitenciarem penitenciaren penitenciares penitenciareu penitenciaria penitenciarien penitenciaries penitenciarà penitenciaràs penitenciaré penitenciaríem penitenciaríeu penitenciassen penitenciasses penitenciassin penitenciassis penitenciat penitenciats penitenciau penitenciava penitenciaven penitenciaves penitencie penitenciem penitencien penitencies penitenciessin penitenciessis penitencieu penitencii penitencio penitencià penitenciàrem penitenciàreu penitenciàs penitenciàssem penitenciàsseu penitenciàssim penitenciàssiu penitenciàvem penitenciàveu penitenciés penitenciéssim penitenciéssiu penitencií penitenciï penitenciïn penitenciïs val v
penitenciar

penja-robes /ˌpeɲ.d͡ʒaˈrɔ.bes/ n masc
colgador
Estri per tenir la roba penjada.

penjadissa /peɲ.d͡ʒaˈði.sa/ /pəɲ.ʒəˈði.sə/ n masc
gran colgamiento

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penge pengem pengen penges pengessen pengesses pengessin pengessis pengeu pengi pengin pengis pengés pengéssem pengésseu pengéssim pengéssiu pengí penj penja penjada penjades penjam penjant penjar penjara penjaran penjarem penjaren penjares penjareu penjaria penjarien penjaries penjarà penjaràs penjaré penjaríem penjaríeu penjassen penjasses penjassin penjassis penjat penjats penjau penjava penjaven penjaves penjo penjà penjàrem penjàreu penjàs penjàssem penjàsseu penjàssim penjàssiu penjàvem penjàveu sept val v
colgar
Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi en lloc.
Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.
Posar una cosa en un lloc que per la seva alçada és de difícil o impossible accés.
cargar
(informàtica) Transferir dades o fitxers d'un dispositiu perifèric a un de central, especialment d'un ordinador personal a un servidor d'Internet.

penjar la pilota v
colgar el balón

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
colgante

pennsilvanià /pen.siɫ.va.niˈa/ /pen.siɫ.βa.niˈa/ /pən.siɫ.və.niˈa/ /pən.siɫ.βə.niˈa/ adj masc
pensilvano
Relatiu o pertanyent a Pennsilvània.

pennsilvanià /pen.siɫ.va.niˈa/ /pen.siɫ.βa.niˈa/ /pən.siɫ.və.niˈa/ /pən.siɫ.βə.niˈa/ n masc
pensilvano
Persona que habita o és originària de Pennsilvània.

penol /peˈnɔɫ/ /pəˈnɔɫ/ n masc
penol

penosament /peˌno.zaˈmen/ /peˌno.zaˈment/ /pəˌno.zəˈmen/ /pəˌno.zəˈment/ adv
penosamente

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
pensamiento

pensament convergent n masc
pensamiento convergente

pensament crític n masc
pensamiento crítico

pensament divergent n masc
pensamiento divergente

pensament màgic n masc
pensamiento mágico

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[pensar-se]], [[pensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
pensar

pensar-s'hi /penˈsaɾ.si/ /pənˈsar.si/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
pensárselo

pensionar /pen.si.oˈna/ /pen.si.oˈnaɾ/ /pən.si.oˈna/ /pən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pension pensiona pensionada pensionades pensionam pensionant pensionar pensionara pensionaran pensionarem pensionaren pensionares pensionareu pensionaria pensionarien pensionaries pensionarà pensionaràs pensionaré pensionaríem pensionaríeu pensionassen pensionasses pensionassin pensionassis pensionat pensionats pensionau pensionava pensionaven pensionaves pensione pensionem pensionen pensiones pensionessen pensionesses pensionessin pensionessis pensioneu pensioni pensionin pensionis pensiono pensionà pensionàrem pensionàreu pensionàs pensionàssem pensionàsseu pensionàssim pensionàssiu pensionàvem pensionàveu pensionés pensionéssem pensionésseu pensionéssim pensionéssiu pensioní sept val v
pensionar

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
pensión hostal
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentaedre /pen.taˈe.ðɾe/ /pən.təˈɛ.ðɾə/ n masc
pentaedro

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
pentagrama

pentasíl·lab /pen.taˈsi.ɫap/ /pen.taˈsiɫ.ɫap/ /pən.təˈsi.ɫəp/ /pən.təˈsiɫ.ɫəp/ pentasíl·laba pentasíl·labs adj masc
pentasílabo
Que té cinc síl·labes.

pentasíl·lab /pen.taˈsi.ɫap/ /pen.taˈsiɫ.ɫap/ /pən.təˈsi.ɫəp/ /pən.təˈsiɫ.ɫəp/ n masc
pentasílabo
Mot que té cinc síl·labes.
Vers que de mètrica té cinc síl·labes.

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pentina pentinada pentinades pentinam pentinant pentinar pentinara pentinaran pentinarem pentinaren pentinares pentinareu pentinaria pentinarien pentinaries pentinarà pentinaràs pentinaré pentinaríem pentinaríeu pentinassen pentinasses pentinassin pentinassis pentinat pentinats pentinau pentinava pentinaven pentinaves pentine pentinem pentinen pentines pentinessen pentinesses pentinessin pentinessis pentineu pentini pentinin pentinis pentino pentinà pentinàrem pentinàreu pentinàs pentinàssem pentinàsseu pentinàssim pentinàssiu pentinàvem pentinàveu pentinés pentinéssem pentinésseu pentinéssim pentinéssiu pentiní pentín sept val v
peinar peinarse
Posar en ordre els cabells amb una pinta.
cepillar
(tennis de taula) Fregar suaument la pilota amb la pala per imprimir-li un efecte determinat.

pentinar la bola v
dar un gorrazo

pentinar la pilota v
peinar la pelota

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
acantilado

penyora /peˈɲo.ɾa/ /pəˈɲo.ɾə/ n fem
prenda
Allò que es dóna per seguretat d'algun deute o contracte.
Qualsevol cosa no material que serveix per seguretat i fermesa d'alguna cosa.
En alguns jocs, cosa que cal pagar o obligació contreta per culpa d'una mala jugada o situació similar.

penyorar /pe.ɲoˈɾa/ /pe.ɲoˈɾaɾ/ /pə.ɲoˈɾa/ /pə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penyor penyora penyorada penyorades penyoram penyorant penyorar penyorara penyoraran penyorarem penyoraren penyorares penyorareu penyoraria penyorarien penyoraries penyorarà penyoraràs penyoraré penyoraríem penyoraríeu penyorassen penyorasses penyorassin penyorassis penyorat penyorats penyorau penyorava penyoraven penyoraves penyore penyorem penyoren penyores penyoressen penyoresses penyoressin penyoressis penyoreu penyori penyorin penyoris penyoro penyorà penyoràrem penyoràreu penyoràs penyoràssem penyoràsseu penyoràssim penyoràssiu penyoràvem penyoràveu penyorés penyoréssem penyorésseu penyoréssim penyoréssiu penyorí sept val v
multar

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
península

penó /peˈno/ /pəˈno/ n masc
penol
La punta dels pals de les antenes d'una embarcació.
pendón
Bandera llarga amb mànec gruixut i llarg que se duu en les processons.
Home o dona alts.

penúria /peˈnu.ɾi.a/ /pəˈnu.ɾi.ə/ n fem
penuria

peonar /pe.oˈna/ /pe.oˈnaɾ/ /pə.oˈna/ /pə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ peon peona peonada peonades peonam peonant peonar peonaran peonarem peonaren peonares peonareu peonaria peonarien peonaries peonarà peonaràs peonaré peonaríem peonaríeu peonassen peonasses peonassin peonassis peonat peonats peonau peonava peonaven peonaves peone peonem peonen peones peonessen peonesses peonessin peonessis peoneu peoni peonin peonis peono peonà peonàrem peonàreu peonàs peonàssem peonàsseu peonàssim peonàssiu peonàvem peonàveu peonés peonéssem peonésseu peonéssim peonéssiu peoní sept v
apeonar

pequinès /pe.kiˈnes/ /pə.kiˈnəs/ /pə.kiˈnɛs/ adj masc
pequinés
Relatiu o pertanyent a Pequín.

pequinès /pe.kiˈnes/ /pə.kiˈnəs/ /pə.kiˈnɛs/ n masc
pequinés
Persona que habita o és originària de Pequín.
Raça de gos petit, de musell curt i ample originari de la Xina.

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
por

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
para

per casualitat /peɾ adv
por casualidad

per duplicat adv
por duplicado

per endavant adv
por adelantado

per exemple adv
por ejemplo

per molts anys Interjection
feliz cumpleaños
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
por qué

per si de cas adv
por si acaso

per tant adv
por tanto

per torns adv
por turnos

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
pera

peraltar /pe.ɾaɫˈta/ /pe.ɾaɫˈtaɾ/ /pə.ɾəɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ peralta peraltada peraltades peraltant peraltar peraltara peraltaran peraltarem peraltaren peraltares peraltareu peraltaria peraltarien peraltaries peraltarà peraltaràs peraltaré peraltaríem peraltaríeu peraltassen peraltasses peraltat peraltats peraltava peraltaven peraltaves peralte peraltem peralten peraltes peraltessen peraltesses peraltessin peraltessis peralteu peralti peraltin peraltis peralto peraltà peraltàrem peraltàreu peraltàssem peraltàsseu peraltàvem peraltàveu peraltés peraltéssem peraltésseu peraltéssim peraltéssiu peraltí sept val val (1) v
peraltar
Fer la corba d’un arc, d’una volta, més alta que el semicercle.
Inclinar la part exterior d’un revolt per tal de disminuir la força centrífuga sobre els vehicles.

perbullir /per.βuˈʎi/ /peɾ.buˈʎiɾ/ /peɾ.βuˈʎi/ /pər.buˈʎi/ occ perbull perbulla perbullen perbulles perbulli perbullia perbullida perbullides perbullien perbullies perbullim perbullin perbullint perbullir perbulliran perbullirem perbulliren perbullires perbullireu perbulliria perbullirien perbulliries perbullirà perbulliràs perbulliré perbulliríem perbulliríeu perbullis perbullissen perbullisses perbullissin perbullissis perbullit perbullits perbulliu perbullo perbulls perbullí perbullíem perbullíeu perbullírem perbullíreu perbullís perbullíssem perbullísseu perbullíssim perbullíssiu sept v
recocer

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
perca

perca americana n fem
perca americana

percaçar /per.kaˈsa/ /peɾ.kaˈsa/ /peɾ.kaˈsaɾ/ /pər.kəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ percace percacem percacen percaces percacessen percacesses percacessin percacessis percaceu percaci percacin percacis percacés percacéssem percacésseu percacéssim percacéssiu percací percaç percaça percaçada percaçades percaçam percaçant percaçar percaçara percaçaran percaçarem percaçaren percaçares percaçareu percaçaria percaçarien percaçaries percaçarà percaçaràs percaçaré percaçaríem percaçaríeu percaçassen percaçasses percaçassin percaçassis percaçat percaçats percaçau percaçava percaçaven percaçaves percaço percaçà percaçàrem percaçàreu percaçàs percaçàssem percaçàsseu percaçàssim percaçàssiu percaçàvem percaçàveu sept val v
perseguir

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
percebe

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ bal occ perceba percebem perceben percebent percebera perceberen perceberes percebes percebessen percebesses percebessin percebessis percebeu percebi percebia percebien percebies percebin percebis percebo percebran percebre percebrem percebreu percebria percebrien percebries percebrà percebràs percebré percebríem percebríeu percebuda percebudes percebut percebuts percebé percebérem percebéreu percebés percebéssem percebésseu percebéssim percebéssiu percebí percebíem percebíeu percep perceps sept val v
percibir
Copsar per mitjà dels sentits.
Rebre els diners que pertoquen.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
porcentaje

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
percepción

perceptiblement /per.sepˌtib.bɫeˈmen/ /peɾ.sepˌti.bɫeˈment/ /peɾ.sepˌti.βɫeˈmen/ /pər.səpˌti.βɫəˈmen/ /pər.səpˌtib.bɫəˈmen/ /pəɾ.səpˌtib.bɫəˈment/ adv
perceptiblemente

percolar /per.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫaɾ/ /pər.kuˈɫa/ /pəɾ.koˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ percol percola percolada percolades percolam percolant percolar percolara percolaran percolarem percolaren percolares percolareu percolaria percolarien percolaries percolarà percolaràs percolaré percolaríem percolaríeu percolassen percolasses percolassin percolassis percolat percolats percolau percolava percolaven percolaves percole percolem percolen percoles percolessen percolesses percolessin percolessis percoleu percoli percolin percolis percolo percolà percolàrem percolàreu percolàs percolàssem percolàsseu percolàssim percolàssiu percolàvem percolàveu percolés percoléssem percolésseu percoléssim percoléssiu percolí sept val v
percolar

percudir /per.kuˈði/ /peɾ.kuˈði/ /peɾ.kuˈðiɾ/ /pər.kuˈði/ bal centr n-occ occ percuda percudeix percudeixen percudeixes percudeixi percudeixin percudeixis percudeixo percuden percudes percudesc percudesqui percudesquin percudesquis percudi percudia percudida percudides percudien percudies percudiguem percudigueu percudim percudin percudint percudir percudira percudiran percudirem percudiren percudires percudireu percudiria percudirien percudiries percudirà percudiràs percudiré percudiríem percudiríeu percudis percudisc percudisca percudisquen percudisques percudissen percudisses percudissin percudissis percudit percudits percudiu percudix percudixen percudixes percudixo percudo percudí percudíem percudíeu percudírem percudíreu percudís percudíssem percudísseu percudíssim percudíssiu percut percuts sept val v
percutir

percussiu /peɾ.kuˈsiw/ /pər.kuˈsiw/ adj masc
percutivo

perdedor /per.ðeˈðo/ /peɾ.ðeˈðoɾ/ /pər.dəˈðo/ adj masc
perdedor
Que perd o ha perdut alguna cosa.

perdedor /per.ðeˈðo/ /peɾ.ðeˈðoɾ/ /pər.dəˈðo/ n masc
perdedor
Persona que perd o ha perdut alguna cosa.

perdigot /peɾ.ðiˈɣɔt/ /pər.diˈɣɔt/ n masc
garbón

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
perdiz

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdon perdona perdonada perdonades perdonam perdonant perdonar perdonara perdonaran perdonarem perdonaren perdonares perdonareu perdonaria perdonarien perdonaries perdonarà perdonaràs perdonaré perdonaríem perdonaríeu perdonassen perdonasses perdonassin perdonassis perdonat perdonats perdonau perdonava perdonaven perdonaves perdone perdonem perdonen perdones perdonessen perdonesses perdonessin perdonessis perdoneu perdoni perdonin perdonis perdono perdonà perdonàrem perdonàreu perdonàs perdonàssem perdonàsseu perdonàssim perdonàssiu perdonàvem perdonàveu perdonés perdonéssem perdonésseu perdonéssim perdonéssiu perdoní sept val v
perdonar disculpar
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ alg bal occ perd perda perdem perden perdent perdera perderen perderes perdes perdessen perdesses perdessin perdessis perdeu perdi perdia perdien perdies perdin perdis perdo perdran perdre perdrem perdreu perdria perdrien perdries perdrà perdràs perdré perdríem perdríeu perds perduda perdudes perdut perduts perdé perdérem perdéreu perdés perdéssem perdésseu perdéssim perdéssiu perdí perdíem perdíeu sept val v
perder
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
Ocasionar dany o ruïna, espiritual o temporal.
Sentir algun dany o detriment, o no experimentar la utilitat o conveniència que podia esperar-se.
Decaure algú del concepte o estimació en què era tingut, com per exemple, perdre molt amb el seu cap un empleat.
Destruir, desaprofitar, fer malbé.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.
hechuras manus perder
Mancar d'algun subjecte amb qui abans es tenia tracte, amistat, etc. o de les seves conveniències, utilitat, etc., com per exemple, perdre un bon amic, els seus bons consells, etc.
vaciar
Anar faltant el color o llustre que alguna cosa tenia.
ceder encanarse perder
Faltar a l'obligació d'allò que significa, o fer el contrari; per exemple, perdre el respecte (ser irrespectuós), perdre la cortesia (ser groller), etc.

perdre la xaveta v
perder la chaveta

perdre temps v
perder tiempo

perdudament /perˌðu.ðaˈmen/ /peɾˌðu.ðaˈmen/ /peɾˌðu.ðaˈment/ /pərˌdu.ðəˈmen/ /pərˌðu.ðəˈmen/ /pəɾˌðu.ðəˈment/ adv
perdidamente

perdulari /peɾ.ðuˈɫa.ɾi/ /pər.duˈɫa.ɾi/ n masc
perdulario

perdurar /per.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾaɾ/ /pər.duˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdur perdura perdurada perdurades perduram perdurant perdurar perdurara perduraran perdurarem perduraren perdurares perdurareu perduraria perdurarien perduraries perdurarà perduraràs perduraré perduraríem perduraríeu perdurassen perdurasses perdurassin perdurassis perdurat perdurats perdurau perdurava perduraven perduraves perdure perdurem perduren perdures perduressen perduresses perduressin perduressis perdureu perduri perdurin perduris perduro perdurà perduràrem perduràreu perduràs perduràssem perduràsseu perduràssim perduràssiu perduràvem perduràveu perdurés perduréssem perdurésseu perduréssim perduréssiu perdurí sept val v
perdurar

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ Interjection
perdón
Fórmula de cortesia per a demanar disculpes.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
perdón
Acció i efecte de perdonar.

peregrinar /pe.ɾe.ɣɾiˈna/ /pe.ɾe.ɣɾiˈnaɾ/ /pə.ɾə.ɣɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peregrina peregrinada peregrinades peregrinam peregrinant peregrinar peregrinara peregrinaran peregrinarem peregrinaren peregrinares peregrinareu peregrinaria peregrinarien peregrinaries peregrinarà peregrinaràs peregrinaré peregrinaríem peregrinaríeu peregrinassen peregrinasses peregrinassin peregrinassis peregrinat peregrinats peregrinau peregrinava peregrinaven peregrinaves peregrine peregrinem peregrinen peregrines peregrinessen peregrinesses peregrinessin peregrinessis peregrineu peregrini peregrinin peregrinis peregrino peregrinà peregrinàrem peregrinàreu peregrinàs peregrinàssem peregrinàsseu peregrinàssim peregrinàssiu peregrinàvem peregrinàveu peregrinés peregrinéssem peregrinésseu peregrinéssim peregrinéssiu peregriní peregrín sept val v
peregrinar
Anar d'un lloc a un altre per terres estranyes.
Anar a visitar llocs sagrats.

peregrí /pe.ɾeˈɣɾi/ /pə.ɾəˈɣɾi/ peregrina peregrins adj masc
peregrino
Que se'n troben pocs com ell.

peremptori /pe.ɾemˈtɔ.ɾi/ /pə.ɾəmˈtɔ.ɾi/ peremptòria adj masc
perentorio

peremptòriament adv
perentoriamente

perennifoli /peˌɾen.niˈfɔ.ɫi/ /pəˌɾɛn.niˈfɔ.ɫi/ perennifòlia adj masc
perennifolio

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
tiquismiquis

peresa /peˈɾe.za/ /pəˈɾə.zə/ /pəˈɾɛ.zə/ n fem
pereza
Mandra.
Pecat capital d'accídia, consistent a no fer el suficient en la vida quotidiana, deixar les pròpies obligacions en la laxitud i no complir el deure.

peresosament /pe.ɾeˌzo.zaˈmen/ /pe.ɾeˌzo.zaˈment/ /pə.ɾəˌzo.zəˈmen/ /pə.ɾəˌzo.zəˈment/ adv
perezosamente

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfeccion perfecciona perfeccionada perfeccionades perfeccionam perfeccionant perfeccionar perfeccionara perfeccionaran perfeccionarem perfeccionaren perfeccionares perfeccionareu perfeccionaria perfeccionarien perfeccionaries perfeccionarà perfeccionaràs perfeccionaré perfeccionaríem perfeccionaríeu perfeccionassen perfeccionasses perfeccionassin perfeccionassis perfeccionat perfeccionats perfeccionau perfeccionava perfeccionaven perfeccionaves perfeccione perfeccionem perfeccionen perfecciones perfeccionessen perfeccionesses perfeccionessin perfeccionessis perfeccioneu perfeccioni perfeccionin perfeccionis perfecciono perfeccionà perfeccionàrem perfeccionàreu perfeccionàs perfeccionàssem perfeccionàsseu perfeccionàssim perfeccionàssiu perfeccionàvem perfeccionàveu perfeccionés perfeccionéssem perfeccionésseu perfeccionéssim perfeccionéssiu perfeccioní sept val v
perfeccionar

perfeccionisme /peɾ.fek.si.oˈniz.me/ /pər.fək.si.uˈniz.mə/ /pəɾ.fək.si.oˈniz.mə/ n masc
perfeccionismo

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
perfección

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
perfectamente

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
perfecto
Sense cap defecte o mancança.
Que ha assolit el grau màxim d'excel·lència o virtut.

perfer /perˈfe/ /peɾˈfe/ /peɾˈfeɾ/ /pərˈfe/ perfacen perfaces perfaci perfacin perfacis perfaig perfan perfaran perfarem perfareu perfaria perfarien perfaries perfarà perfaràs perfaré perfaríem perfaríeu perfaç perfaça perfeia perfeien perfeies perfem perfent perfer perfera perferen perferes perfessen perfesses perfessin perfessis perfet perfeta perfetes perfets perfeu perfiu perfà perfàs perfèiem perfèieu perféiem perféieu perférem perféreu perfés perféssem perfésseu perféssim perféssiu perféu val v
acabar

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ n masc
perfecto

perfil /peɾˈfiɫ/ /pərˈfiɫ/ n masc
perfil

perfil professional n masc
perfil profesional

perfilar /per.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perfil perfila perfilada perfilades perfilam perfilant perfilar perfilara perfilaran perfilarem perfilaren perfilares perfilareu perfilaria perfilarien perfilaries perfilarà perfilaràs perfilaré perfilaríem perfilaríeu perfilassen perfilasses perfilassin perfilassis perfilat perfilats perfilau perfilava perfilaven perfilaves perfile perfilem perfilen perfiles perfilessen perfilesses perfilessin perfilessis perfileu perfili perfilin perfilis perfilo perfilà perfilàrem perfilàreu perfilàs perfilàssem perfilàsseu perfilàssim perfilàssiu perfilàvem perfilàveu perfilés perfiléssem perfilésseu perfiléssim perfiléssiu perfilí sept val v
perfilar

perforar /per.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾaɾ/ /pər.fuˈɾa/ /pəɾ.foˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfor perfora perforada perforades perforam perforant perforar perforara perforaran perforarem perforaren perforares perforareu perforaria perforarien perforaries perforarà perforaràs perforaré perforaríem perforaríeu perforassen perforasses perforassin perforassis perforat perforats perforau perforava perforaven perforaves perfore perforem perforen perfores perforessen perforesses perforessin perforessis perforeu perfori perforin perforis perforo perforà perforàrem perforàreu perforàs perforàssem perforàsseu perforàssim perforàssiu perforàvem perforàveu perforés perforéssem perforésseu perforéssim perforéssiu perforí sept val v
perforar

perfum /peɾˈfum/ n masc
perfume

perfumar /per.fuˈma/ /peɾ.fuˈma/ /peɾ.fuˈmaɾ/ /pər.fuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfum perfuma perfumada perfumades perfumam perfumant perfumar perfumara perfumaran perfumarem perfumaren perfumares perfumareu perfumaria perfumarien perfumaries perfumarà perfumaràs perfumaré perfumaríem perfumaríeu perfumassen perfumasses perfumassin perfumassis perfumat perfumats perfumau perfumava perfumaven perfumaves perfume perfumem perfumen perfumes perfumessen perfumesses perfumessin perfumessis perfumeu perfumi perfumin perfumis perfumo perfumà perfumàrem perfumàreu perfumàs perfumàssem perfumàsseu perfumàssim perfumàssiu perfumàvem perfumàveu perfumés perfuméssem perfumésseu perfuméssim perfuméssiu perfumí sept val v
perfumar

perfusió /peɾ.fu.ziˈo/ /pər.fu.ziˈo/ n fem
perfusión

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
pergamino

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
pergelisol

pergirar /per.d͡ʒiˈɾa/ /peɾ.d͡ʒiˈɾa/ /peɾ.d͡ʒiˈɾaɾ/ /pər.ʒiˈɾa/ pergira pergirada pergirades pergirant pergirar pergiraran pergirarem pergiraren pergirares pergirareu pergiraria pergirarien pergiraries pergirarà pergiraràs pergiraré pergiraríem pergiraríeu pergirat pergirats pergirava pergiraven pergiraves pergirem pergiren pergires pergiressen pergiresses pergiressin pergiressis pergireu pergiri pergirin pergiris pergiro pergirà pergiràrem pergiràreu pergiràvem pergiràveu pergirés pergiréssem pergirésseu pergiréssim pergiréssiu pergirí v
revolver

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
perecedero

pericardi /pe.ɾiˈkaɾ.ði/ /pə.ɾiˈkar.di/ n masc
pericardio

pericarditis /pe.ɾi.kaɾˈði.tis/ /pə.ɾi.kərˈdi.tis/ n fem
pericarditis

pericó /pe.ɾiˈko/ /pə.ɾiˈko/ n masc
pericón

peridural /pe.ɾi.ðuˈɾaɫ/ /pə.ɾi.ðuˈɾaɫ/ adj
epidural

perifrasar /pe.ɾi.fɾaˈza/ /pe.ɾi.fɾaˈzaɾ/ /pə.ɾi.fɾəˈza/ perifrasa perifrasada perifrasades perifrasant perifrasar perifrasaran perifrasarem perifrasaren perifrasares perifrasareu perifrasaria perifrasarien perifrasaries perifrasarà perifrasaràs perifrasaré perifrasaríem perifrasaríeu perifrasat perifrasats perifrasava perifrasaven perifrasaves perifrasem perifrasen perifrases perifrasessen perifrasesses perifrasessin perifrasessis perifraseu perifrasi perifrasin perifrasis perifraso perifrasà perifrasàrem perifrasàreu perifrasàvem perifrasàveu perifrasés perifraséssem perifrasésseu perifraséssim perifraséssiu perifrasí v
perifrasear

perifràstic /pe.ɾiˈfɾas.tik/ /pə.ɾiˈfɾas.tik/ adj masc
perifrástico

perifràsticament /pe.ɾiˌfɾas.ti.kaˈmen/ /pe.ɾiˌfɾas.ti.kaˈment/ /pə.ɾiˌfɾas.ti.kəˈmen/ /pə.ɾiˌfɾas.ti.kəˈment/ adv
perifrásticamente

perifèric /pe.ɾiˈfɛ.ɾik/ /pə.ɾiˈfɛ.ɾik/ adj masc
periférico
Situat en la perifèria o a en els límits d'un territori.

perill /peˈɾiʎ/ n masc
peligro

perillar /pa.ɾiˈʎaɾ/ /pe.ɾiˈʎa/ /pe.ɾiˈʎaɾ/ /pə.ɾiˈʎa/ /pə.ɾiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perill perilla perillada perillades perillam perillant perillar perillara perillaran perillarem perillaren perillares perillareu perillaria perillarien perillaries perillarà perillaràs perillaré perillaríem perillaríeu perillassen perillasses perillassin perillassis perillat perillats perillau perillava perillaven perillaves perille perillem perillen perilles perillessen perillesses perillessin perillessis perilleu perilli perillin perillis perillo perillà perillàrem perillàreu perillàs perillàssem perillàsseu perillàssim perillàssiu perillàvem perillàveu perillés perilléssem perillésseu perilléssim perilléssiu perillí sept val v
peligrar

perillosament /pe.ɾiˌʎo.zaˈmen/ /pe.ɾiˌʎo.zaˈment/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈmen/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈment/ adv
peligrosamente

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
peligroso

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
periodismo

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
periodista

perioditzar /pe.ɾi.o.ðiˈd͡za/ /pe.ɾi.o.ðiˈza/ /pe.ɾi.o.ðiˈzaɾ/ /pə.ɾi.o.ðiˈd͡za/ /pə.ɾi.u.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ perioditza perioditzada perioditzades perioditzant perioditzar perioditzara perioditzaran perioditzarem perioditzaren perioditzares perioditzareu perioditzaria perioditzarien perioditzaries perioditzarà perioditzaràs perioditzaré perioditzaríem perioditzaríeu perioditzassen perioditzasses perioditzat perioditzats perioditzava perioditzaven perioditzaves perioditze perioditzem perioditzen perioditzes perioditzessen perioditzesses perioditzessin perioditzessis perioditzeu perioditzi perioditzin perioditzis perioditzo perioditzà perioditzàrem perioditzàreu perioditzàssem perioditzàsseu perioditzàvem perioditzàveu perioditzés perioditzéssem perioditzésseu perioditzéssim perioditzéssiu perioditzí val val (1) v
periodizar

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ adj masc
periodístico

periodísticament /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈmen/ /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈment/ /pə.ɾi.oˌðis.ti.kəˈment/ /pə.ɾi.uˌðis.ti.kəˈmen/ adv
periodísticamente

peripatètic /pe.ɾi.paˈtɛ.tik/ /pə.ɾi.pəˈtɛ.tik/ adj masc
peripatético

peripècia /pe.ɾiˈpɛ.si.a/ n fem
peripecia

peristàltic /pe.ɾisˈtaɫ.tik/ /pə.ɾisˈtaɫ.tik/ adj masc
peristáltico
Referent al moviment rítmic de contracció o compressió i relaxació del tub digestiu.

perit /peˈɾit/ /pəˈɾit/ n masc
perito

peritar /pe.ɾiˈta/ /pe.ɾiˈtaɾ/ /pə.ɾiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perit perita peritada peritades peritam peritant peritar peritara peritaran peritarem peritaren peritares peritareu peritaria peritarien peritaries peritarà peritaràs peritaré peritaríem peritaríeu peritassen peritasses peritassin peritassis peritat peritats peritau peritava peritaven peritaves perite peritem periten perites peritessen peritesses peritessin peritessis periteu periti peritin peritis perito perità peritàrem peritàreu peritàs peritàssem peritàsseu peritàssim peritàssiu peritàvem peritàveu perités peritéssem peritésseu peritéssim peritéssiu perití sept val v
peritar

peritatge /pe.ɾiˈta.d͡ʒe/ /pə.ɾiˈta.d͡ʒə/ n masc
peritaje

peritoneal /pe.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.tu.neˈaɫ/ adj
peritoneal

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
periódico
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ n masc
periódico
Publicació de gran abast amb noticies que genera nova edició de forma freqüent i periòdica (un diari cada dia, un setmanari cada setmana). La informació acostuma a ser de tipus generalista.

perjudicar /per.d͡ʒu.ðiˈka/ /peɾ.d͡ʒu.ðiˈka/ /peɾ.d͡ʒu.ðiˈkaɾ/ /pər.ʒu.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perjudic perjudica perjudicada perjudicades perjudicam perjudicant perjudicar perjudicara perjudicaran perjudicarem perjudicaren perjudicares perjudicareu perjudicaria perjudicarien perjudicaries perjudicarà perjudicaràs perjudicaré perjudicaríem perjudicaríeu perjudicassen perjudicasses perjudicassin perjudicassis perjudicat perjudicats perjudicau perjudicava perjudicaven perjudicaves perjudico perjudicà perjudicàrem perjudicàreu perjudicàs perjudicàssem perjudicàsseu perjudicàssim perjudicàssiu perjudicàvem perjudicàveu perjudique perjudiquem perjudiquen perjudiques perjudiquessen perjudiquesses perjudiquessin perjudiquessis perjudiqueu perjudiqui perjudiquin perjudiquis perjudiqués perjudiquéssem perjudiquésseu perjudiquéssim perjudiquéssiu perjudiquí sept val v
perjudicar

perjudici /peɾ.d͡ʒuˈði.si/ /pər.ʒuˈði.si/ n masc
perjuicio

perjudicial /peɾ.d͡ʒu.ði.siˈaɫ/ /pər.ʒu.ði.siˈaɫ/ adj
perjudicial

perjudicialment /per.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /peɾ.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /peɾ.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈment/ /pər.ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /pəɾ.ʒu.ði.siˌaɫˈment/ adv
perjudicialmente

perjurar /per.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾaɾ/ /pər.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perjur perjura perjurada perjurades perjuram perjurant perjurar perjurara perjuraran perjurarem perjuraren perjurares perjurareu perjuraria perjurarien perjuraries perjurarà perjuraràs perjuraré perjuraríem perjuraríeu perjurassen perjurasses perjurassin perjurassis perjurat perjurats perjurau perjurava perjuraven perjuraves perjure perjurem perjuren perjures perjuressen perjuresses perjuressin perjuressis perjureu perjuri perjurin perjuris perjuro perjurà perjuràrem perjuràreu perjuràs perjuràssem perjuràsseu perjuràssim perjuràssiu perjuràvem perjuràveu perjurés perjuréssem perjurésseu perjuréssim perjuréssiu perjurí sept val v
perjurar
Jurar fals, ser perjur.
Jurar molt o per vici o per afegir força a un jurament.

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
perjurio

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
perla
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.
(figuradament) De gran qualitat, destacat en el seu gènere.

perlejar /per.ɫeˈʒa/ /peɾ.ɫeˈd͡ʒa/ /peɾ.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pər.ɫəˈʒa/ /pəɾ.ɫəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perlege perlegem perlegen perleges perlegessen perlegesses perlegessin perlegessis perlegeu perlegi perlegin perlegis perlegés perlegéssem perlegésseu perlegéssim perlegéssiu perlegí perleig perleja perlejada perlejades perlejam perlejant perlejar perlejara perlejaran perlejarem perlejaren perlejares perlejareu perlejaria perlejarien perlejaries perlejarà perlejaràs perlejaré perlejaríem perlejaríeu perlejassen perlejasses perlejassin perlejassis perlejat perlejats perlejau perlejava perlejaven perlejaves perlejo perlejà perlejàrem perlejàreu perlejàs perlejàssem perlejàsseu perlejàssim perlejàssiu perlejàvem perlejàveu sept val v
perlar

permagel /ˌper.maˈʒɛɫ/ /ˌper.məˈʒɛɫ/ /ˌpeɾ.maˈd͡ʒɛɫ/ n masc
permafrost

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
permanente

permanentment /per.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈment/ /pər.məˌnemˈmen/ /pəɾ.məˌnemˈment/ adv
permanentemente

permeabilitzar /per.me.a.βi.ɫiˈd͡za/ /peɾ.me.a.bi.ɫiˈzaɾ/ /peɾ.me.a.βi.ɫiˈza/ /pər.me.ə.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ permeabilitz permeabilitza permeabilitzada permeabilitzades permeabilitzam permeabilitzant permeabilitzar permeabilitzara permeabilitzaran permeabilitzarem permeabilitzaren permeabilitzares permeabilitzareu permeabilitzaria permeabilitzarien permeabilitzaries permeabilitzarà permeabilitzaràs permeabilitzaré permeabilitzaríem permeabilitzaríeu permeabilitzassen permeabilitzasses permeabilitzassin permeabilitzassis permeabilitzat permeabilitzats permeabilitzau permeabilitzava permeabilitzaven permeabilitzaves permeabilitze permeabilitzem permeabilitzen permeabilitzes permeabilitzessen permeabilitzesses permeabilitzessin permeabilitzessis permeabilitzeu permeabilitzi permeabilitzin permeabilitzis permeabilitzo permeabilitzà permeabilitzàrem permeabilitzàreu permeabilitzàs permeabilitzàssem permeabilitzàsseu permeabilitzàssim permeabilitzàssiu permeabilitzàvem permeabilitzàveu permeabilitzés permeabilitzéssem permeabilitzésseu permeabilitzéssim permeabilitzéssiu permeabilitzí val v
permeabilizar

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
permeable

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ bal occ permesa permeses permesos permet permeta permetem permeten permetent permetera permeteren permeteres permetes permetessen permetesses permetessin permetessis permeteu permeti permetia permetien permeties permetin permetis permeto permetran permetre permetrem permetreu permetria permetrien permetries permetrà permetràs permetré permetríem permetríeu permets permeté permetérem permetéreu permetés permetéssem permetésseu permetéssim permetéssiu permetí permetíem permetíeu permès permés sept val v
permitir

permissivament /per.mi.si.βaˈmen/ /peɾ.mi.si.vaˈment/ /peɾ.mi.si.βaˈmen/ /pər.mi.si.vəˈmen/ /pəɾ.mi.si.vəˈment/ adv
permisivamente

permissivitat /per.mi.si.βiˈtat/ /peɾ.mi.si.viˈtat/ /peɾ.mi.si.βiˈtat/ /pəɾ.mi.si.viˈtat/ n fem
permisividad

permutació n fem
cambio de puesto específico

permutar /per.muˈta/ /peɾ.muˈta/ /peɾ.muˈtaɾ/ /pər.muˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ permut permuta permutada permutades permutam permutant permutar permutara permutaran permutarem permutaren permutares permutareu permutaria permutarien permutaries permutarà permutaràs permutaré permutaríem permutaríeu permutassen permutasses permutassin permutassis permutat permutats permutau permutava permutaven permutaves permute permutem permuten permutes permutessen permutesses permutessin permutessis permuteu permuti permutin permutis permuto permutà permutàrem permutàreu permutàs permutàssem permutàsseu permutàssim permutàssiu permutàvem permutàveu permutés permutéssem permutésseu permutéssim permutéssiu permutí sept val v
permutar
Intercanviar de lloc dues coses.

permòdol /peɾˈmɔ.ðoɫ/ /pərˈmɔ.ðuɫ/ /pəɾˈmɔ.ðoɫ/ n masc
palomilla
Peça composta de tres fustes col·locades en triangle per a sostenir prestatges.
can cartela
Peça de ferro que surt de la paret sobre la què se sostenen els balcons.
estafermo
Aturat, inactiu, estaquirot.

pern /ˈpɛrn/ n masc
perno eje pezonera
Clau rodó i de gran cabota quasi rodona.
perno eje
Clavilla de ferro.
eje empernar
Instrument de ferro amb què es tanquen i obren portes, finestres, etc.
eje perno
Espècie de mig golfo o clau ganxut sense punta que usen els fusters per posar i treure fàcilment les portes.

pernejar /per.neˈʒa/ /peɾ.neˈd͡ʒa/ /peɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /pər.nəˈʒa/ /pəɾ.nəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pernege pernegem pernegen perneges pernegessen pernegesses pernegessin pernegessis pernegeu pernegi pernegin pernegis pernegés pernegéssem pernegésseu pernegéssim pernegéssiu pernegí perneig perneja pernejada pernejades pernejam pernejant pernejar pernejara pernejaran pernejarem pernejaren pernejares pernejareu pernejaria pernejarien pernejaries pernejarà pernejaràs pernejaré pernejaríem pernejaríeu pernejassen pernejasses pernejassin pernejassis pernejat pernejats pernejau pernejava pernejaven pernejaves pernejo pernejà pernejàrem pernejàreu pernejàs pernejàssem pernejàsseu pernejàssim pernejàssiu pernejàvem pernejàveu sept val v
pernear

perniciosament /per.ni.siˌo.zaˈmen/ /peɾ.ni.siˌo.zaˈmen/ /peɾ.ni.siˌo.zaˈment/ /pər.ni.siˌo.zəˈmen/ /pəɾ.ni.siˌo.zəˈment/ adv
perniciosamente

pernil /pərˈniɫ/ n masc
jamón
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

pernil dolç n masc
jamón de York

pernoctació n fem
pernoctación

pernoctar /per.nokˈta/ /peɾ.nokˈta/ /peɾ.nokˈtaɾ/ /pər.nukˈta/ /pəɾ.nokˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pernoct pernocta pernoctada pernoctades pernoctam pernoctant pernoctar pernoctara pernoctaran pernoctarem pernoctaren pernoctares pernoctareu pernoctaria pernoctarien pernoctaries pernoctarà pernoctaràs pernoctaré pernoctaríem pernoctaríeu pernoctassen pernoctasses pernoctassin pernoctassis pernoctat pernoctats pernoctau pernoctava pernoctaven pernoctaves pernocte pernoctem pernocten pernoctes pernoctessen pernoctesses pernoctessin pernoctessis pernocteu pernocti pernoctin pernoctis pernocto pernoctà pernoctàrem pernoctàreu pernoctàs pernoctàssem pernoctàsseu pernoctàssim pernoctàssiu pernoctàvem pernoctàveu pernoctés pernoctéssem pernoctésseu pernoctéssim pernoctéssiu pernoctí sept val v
pernoctar

perol /peˈɾɔɫ/ /pəˈɾɔɫ/ n masc
perol

peroné /pe.ɾoˈne/ /pə.ɾoˈne/ /pə.ɾuˈne/ n masc
peroné

perorar /pe.ɾoˈɾa/ /pe.ɾoˈɾaɾ/ /pə.ɾoˈɾa/ /pə.ɾuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ peror perora perorada perorades peroram perorant perorar perorara peroraran perorarem peroraren perorares perorareu peroraria perorarien peroraries perorarà peroraràs peroraré peroraríem peroraríeu perorassen perorasses perorassin perorassis perorat perorats perorau perorava peroraven peroraves perore perorem peroren perores peroressen peroresses peroressin peroressis peroreu perori perorin peroris peroro perorà peroràrem peroràreu peroràs peroràssem peroràsseu peroràssim peroràssiu peroràvem peroràveu perorés peroréssem perorésseu peroréssim peroréssiu perorí sept val v
perorar
Fer un discurs llarg i inoportú.

peroxidar /pe.ɾok.siˈða/ /pe.ɾok.siˈðaɾ/ /pə.ɾok.siˈða/ /pə.ɾuk.siˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ peroxid peroxida peroxidada peroxidades peroxidam peroxidant peroxidar peroxidara peroxidaran peroxidarem peroxidaren peroxidares peroxidareu peroxidaria peroxidarien peroxidaries peroxidarà peroxidaràs peroxidaré peroxidaríem peroxidaríeu peroxidassen peroxidasses peroxidassin peroxidassis peroxidat peroxidats peroxidau peroxidava peroxidaven peroxidaves peroxide peroxidem peroxiden peroxides peroxidessen peroxidesses peroxidessin peroxidessis peroxideu peroxidi peroxidin peroxidis peroxido peroxidà peroxidàrem peroxidàreu peroxidàs peroxidàssem peroxidàsseu peroxidàssim peroxidàssiu peroxidàvem peroxidàveu peroxidés peroxidéssem peroxidésseu peroxidéssim peroxidéssiu peroxidí sept val v
peroxidar

perpal /peɾˈpaɫ/ /pərˈpaɫ/ n masc
alzaprima

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
perpendicular

perpendicularment /per.pen.di.kuˌɫarˈmen/ /peɾ.pen.di.kuˌɫaɾˈmen/ /peɾ.pen.di.kuˌɫaɾˈment/ /pər.pən.di.kuˌɫarˈmen/ /pəɾ.pən.di.kuˌɫaɾˈment/ adv
perpendicularmente

perpetrar /per.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾaɾ/ /pər.pəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perpetr perpetra perpetrada perpetrades perpetram perpetrant perpetrar perpetrara perpetraran perpetrarem perpetraren perpetrares perpetrareu perpetraria perpetrarien perpetraries perpetrarà perpetraràs perpetraré perpetraríem perpetraríeu perpetrassen perpetrasses perpetrassin perpetrassis perpetrat perpetrats perpetrau perpetrava perpetraven perpetraves perpetre perpetrem perpetren perpetres perpetressen perpetresses perpetressin perpetressis perpetreu perpetri perpetrin perpetris perpetro perpetrà perpetràrem perpetràreu perpetràs perpetràssem perpetràsseu perpetràssim perpetràssiu perpetràvem perpetràveu perpetrés perpetréssem perpetrésseu perpetréssim perpetréssiu perpetrí sept val v
perpetrar

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perpetua perpetuada perpetuades perpetuam perpetuant perpetuar perpetuara perpetuaran perpetuarem perpetuaren perpetuares perpetuareu perpetuaria perpetuarien perpetuaries perpetuarà perpetuaràs perpetuaré perpetuaríem perpetuaríeu perpetuassen perpetuasses perpetuassin perpetuassis perpetuat perpetuats perpetuau perpetuava perpetuaven perpetuaves perpetue perpetuem perpetuen perpetues perpetuessen perpetuesses perpetuessin perpetuessis perpetueu perpetuo perpetuu perpetuà perpetuàrem perpetuàreu perpetuàs perpetuàssem perpetuàsseu perpetuàssim perpetuàssiu perpetuàvem perpetuàveu perpetués perpetuéssem perpetuésseu perpetuéssim perpetuéssiu perpetuí perpetuï perpetuïn perpetuïs sept val v
perpetuar

perpinyanès /peɾ.pi.ɲaˈnes/ /pər.pi.ɲəˈnɛs/ /pəɾ.pi.ɲəˈnəs/ adj masc
perpiñanés
Relatiu o pertanyent a Perpinyà.

perpinyanès /peɾ.pi.ɲaˈnes/ /pər.pi.ɲəˈnɛs/ /pəɾ.pi.ɲəˈnəs/ n masc
perpiñanés
Persona que habita o és originària de Perpinyà.

perpunt /perˈpun/ /peɾˈpun/ /peɾˈpunt/ /pərˈpun/ /pəɾˈpunt/ n masc
perpunte

perquirir /per.kiˈɾi/ /peɾ.kiˈɾi/ /peɾ.kiˈɾiɾ/ /pər.kiˈɾi/ bal n-occ occ perquireix perquireixen perquireixes perquireixi perquireixin perquireixis perquireixo perquiresc perquiresqui perquiresquin perquiresquis perquiria perquirida perquirides perquirien perquiries perquiriguem perquirigueu perquirim perquirint perquirir perquirira perquiriran perquirirem perquiriren perquirires perquirireu perquiriria perquiririen perquiriries perquirirà perquiriràs perquiriré perquiriríem perquiriríeu perquirisc perquirisca perquirisquen perquirisques perquirissen perquirisses perquirissin perquirissis perquirit perquirits perquiriu perquirix perquirixen perquirixes perquirixo perquirí perquiríem perquiríeu perquirírem perquiríreu perquirís perquiríssem perquirísseu perquiríssim perquiríssiu val v
perquirir
Escorcollar, especialment per diligència judicial.

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
porque
Nexe causal.
para que
Nexe final.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
peluca

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
persa
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
persa
Natural de Pèrsia.
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
persecución

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ bal n-occ occ persegueix persegueixen persegueixes persegueixi persegueixin persegueixis persegueixo perseguesc perseguesqui perseguesquin perseguesquis perseguia perseguida perseguides perseguien perseguies perseguiguem perseguigueu perseguim perseguint perseguir perseguira perseguiran perseguirem perseguiren perseguires perseguireu perseguiria perseguirien perseguiries perseguirà perseguiràs perseguiré perseguiríem perseguiríeu perseguisc perseguisca perseguisquen perseguisques perseguissen perseguisses perseguissin perseguissis perseguit perseguits perseguiu perseguix perseguixen perseguixes perseguixo perseguí perseguíem perseguíeu perseguírem perseguíreu perseguís perseguíssem perseguísseu perseguíssim perseguíssiu sept val v
perseguir
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.
Anar a darrere d'algú o buscar-lo per tot arreu amb l'objectiu de fer-li algun mal o d'aconseguir alguna cosa a canvi.
Intentar aconseguir un objectiu a través del treball assidu.
Procedir, la justícia, contra un delicte o una persona.

perseverar /per.se.βeˈɾa/ /peɾ.se.veˈɾaɾ/ /peɾ.se.βeˈɾa/ /pər.sə.βəˈɾa/ /pəɾ.sə.vəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ persever persevera perseverada perseverades perseveram perseverant perseverar perseverara perseveraran perseverarem perseveraren perseverares perseverareu perseveraria perseverarien perseveraries perseverarà perseveraràs perseveraré perseveraríem perseveraríeu perseverassen perseverasses perseverassin perseverassis perseverat perseverats perseverau perseverava perseveraven perseveraves persevere perseverem perseveren perseveres perseveressen perseveresses perseveressin perseveressis persevereu perseveri perseverin perseveris persevero perseverà perseveràrem perseveràreu perseveràs perseveràssem perseveràsseu perseveràssim perseveràssiu perseveràvem perseveràveu perseverés perseveréssem perseverésseu perseveréssim perseveréssiu perseverí sept val v
perseverar

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
persiana

persignar /per.siŋˈna/ /peɾ.siɡˈna/ /peɾ.siɡˈnaɾ/ /pər.siŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ persign persigna persignada persignades persignam persignant persignar persignara persignaran persignarem persignaren persignares persignareu persignaria persignarien persignaries persignarà persignaràs persignaré persignaríem persignaríeu persignassen persignasses persignassin persignassis persignat persignats persignau persignava persignaven persignaves persigne persignem persignen persignes persignessen persignesses persignessin persignessis persigneu persigni persignin persignis persigno persignà persignàrem persignàreu persignàs persignàssem persignàsseu persignàssim persignàssiu persignàvem persignàveu persignés persignéssem persignésseu persignéssim persignéssiu persigní sept val v
persignarse

persistentment /per.sisˌtemˈmen/ /peɾ.sisˌtemˈmen/ /peɾ.sisˌtemˈment/ /pər.sisˌtemˈmen/ /pəɾ.sisˌtemˈment/ adv
persistentemente

persistir /pal.sisˈti/ /per.sisˈti/ /peɾ.sisˈti/ /peɾ.sisˈtiɾ/ /pər.sisˈti/ /pəɾ.sisˈti/ bal n-occ occ persisteix persisteixen persisteixes persisteixi persisteixin persisteixis persisteixo persistesc persistesqui persistesquin persistesquis persistia persistida persistides persistien persisties persistiguem persistigueu persistim persistint persistir persistira persistiran persistirem persistiren persistires persistireu persistiria persistirien persistiries persistirà persistiràs persistiré persistiríem persistiríeu persistisc persistisca persistisquen persistisques persistissen persistisses persistissin persistissis persistit persistits persistiu persistix persistixen persistixes persistixo persistí persistíem persistíeu persistírem persistíreu persistís persistíssem persistísseu persistíssim persistíssiu sept val v
persistir

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ n fem
persistencia

persona /peɾˈso.na/ n fem
persona

persona jurídica n fem
persona jurídica

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
personal
Relatiu o pertanyent a la persona.

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ n masc
personal
Treballadors en un local, una empresa.

personalitat n fem
personalidad
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.
Caracterització d'una persona.

personalització n fem
personalización

personalitzar /per.so.na.ɫiˈd͡za/ /peɾ.so.na.ɫiˈza/ /peɾ.so.na.ɫiˈzaɾ/ /pər.su.nə.ɫiˈd͡za/ /pəɾ.so.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ personalitz personalitza personalitzada personalitzades personalitzam personalitzant personalitzar personalitzara personalitzaran personalitzarem personalitzaren personalitzares personalitzareu personalitzaria personalitzarien personalitzaries personalitzarà personalitzaràs personalitzaré personalitzaríem personalitzaríeu personalitzassen personalitzasses personalitzassin personalitzassis personalitzat personalitzats personalitzau personalitzava personalitzaven personalitzaves personalitze personalitzem personalitzen personalitzes personalitzessen personalitzesses personalitzessin personalitzessis personalitzeu personalitzi personalitzin personalitzis personalitzo personalitzà personalitzàrem personalitzàreu personalitzàs personalitzàssem personalitzàsseu personalitzàssim personalitzàssiu personalitzàvem personalitzàveu personalitzés personalitzéssem personalitzésseu personalitzéssim personalitzéssiu personalitzí sept val v
personalizar

personalment /per.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈment/ /pər.suˌnaɫˈmen/ /pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
personalmente

personar-se /peɾ.soˈnaɾ.se/ /pər.su.nərˈsə/ /pəɾ.soˈnaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ person persona personada personades personam personant personar personara personaran personarem personaren personares personareu personaria personarien personaries personarà personaràs personaré personaríem personaríeu personassen personasses personassin personassis personat personats personau personava personaven personaves persone personem personen persones personessen personesses personessin personessis personeu personi personin personis persono personà personàrem personàreu personàs personàssem personàsseu personàssim personàssiu personàvem personàveu personés personéssem personésseu personéssim personéssiu personí sept val v
personarse

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
personaje
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personatge jugador n masc
personaje jugador

personatge no jugador n masc
personaje no jugador

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
personificación

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ personific personifica personificada personificades personificam personificant personificar personificara personificaran personificarem personificaren personificares personificareu personificaria personificarien personificaries personificarà personificaràs personificaré personificaríem personificaríeu personificassen personificasses personificassin personificassis personificat personificats personificau personificava personificaven personificaves personifico personificà personificàrem personificàreu personificàs personificàssem personificàsseu personificàssim personificàssiu personificàvem personificàveu personifique personifiquem personifiquen personifiques personifiquessen personifiquesses personifiquessin personifiquessis personifiqueu personifiqui personifiquin personifiquis personifiqués personifiquéssem personifiquésseu personifiquéssim personifiquéssiu personifiquí sept val v
personificar

perspectiva de gènere n fem
perspectiva de género

perspicaçment /pers.piˌkazˈmen/ /peɾs.piˌkazˈmen/ /peɾs.piˌkazˈment/ /pərs.piˌkazˈmen/ /pəɾs.piˌkazˈment/ adv
perspicazmente

perspicu /peɾsˈpi.ku/ /pərsˈpi.ku/ perspícua adj masc
perspicuo

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ bal n-occ occ persuadeix persuadeixen persuadeixes persuadeixi persuadeixin persuadeixis persuadeixo persuadesc persuadesqui persuadesquin persuadesquis persuadia persuadida persuadides persuadien persuadies persuadiguem persuadigueu persuadim persuadint persuadir persuadira persuadiran persuadirem persuadiren persuadires persuadireu persuadiria persuadirien persuadiries persuadirà persuadiràs persuadiré persuadiríem persuadiríeu persuadisc persuadisca persuadisquen persuadisques persuadissen persuadisses persuadissin persuadissis persuadit persuadits persuadiu persuadix persuadixen persuadixes persuadixo persuadí persuadíem persuadíeu persuadírem persuadíreu persuadís persuadíssem persuadísseu persuadíssim persuadíssiu sept val v
persuadir

pertanyent /per.taˈɲen/ /peɾ.taˈɲen/ /peɾ.taˈɲent/ /pər.təˈɲen/ /pəɾ.təˈɲent/ adj
perteneciente

pertocar /per.toˈka/ /peɾ.toˈka/ /peɾ.toˈkaɾ/ /pər.tuˈka/ /pəɾ.toˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pertoc pertoca pertocada pertocades pertocam pertocant pertocar pertocara pertocaran pertocarem pertocaren pertocares pertocareu pertocaria pertocarien pertocaries pertocarà pertocaràs pertocaré pertocaríem pertocaríeu pertocassen pertocasses pertocassin pertocassis pertocat pertocats pertocau pertocava pertocaven pertocaves pertoco pertocà pertocàrem pertocàreu pertocàs pertocàssem pertocàsseu pertocàssim pertocàssiu pertocàvem pertocàveu pertoque pertoquem pertoquen pertoques pertoquessen pertoquesses pertoquessin pertoquessis pertoqueu pertoqui pertoquin pertoquis pertoqués pertoquéssem pertoquésseu pertoquéssim pertoquéssiu pertoquí sept val v
corresponder
En un repartiment, tenir dret sobre la part assignada.

pertorbar /per.torˈβa/ /peɾ.toɾˈbaɾ/ /peɾ.toɾˈβa/ /pər.turˈba/ /pəɾ.toɾˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pertorb pertorba pertorbada pertorbades pertorbam pertorbant pertorbar pertorbara pertorbaran pertorbarem pertorbaren pertorbares pertorbareu pertorbaria pertorbarien pertorbaries pertorbarà pertorbaràs pertorbaré pertorbaríem pertorbaríeu pertorbassen pertorbasses pertorbassin pertorbassis pertorbat pertorbats pertorbau pertorbava pertorbaven pertorbaves pertorbe pertorbem pertorben pertorbes pertorbessen pertorbesses pertorbessin pertorbessis pertorbeu pertorbi pertorbin pertorbis pertorbo pertorbà pertorbàrem pertorbàreu pertorbàs pertorbàssem pertorbàsseu pertorbàssim pertorbàssiu pertorbàvem pertorbàveu pertorbés pertorbéssem pertorbésseu pertorbéssim pertorbéssiu pertorbí sept val v
perturbar

pertot /peɾˈtot/ /pərˈtot/ adv
en todas partes

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ bal pertanc pertanga pertanguda pertangudes pertanguem pertanguen pertanguera pertangueren pertangueres pertangues pertanguessen pertanguesses pertanguessin pertanguessis pertangueu pertangui pertanguin pertanguis pertangut pertanguts pertangué pertanguérem pertanguéreu pertangués pertanguéssem pertanguésseu pertanguéssim pertanguéssiu pertanguí pertany pertanyem pertanyen pertanyent pertanyeran pertanyerem pertanyeren pertanyeres pertanyereu pertanyeria pertanyerien pertanyeries pertanyerà pertanyeràs pertanyeré pertanyeríem pertanyeríeu pertanyessin pertanyessis pertanyeu pertanyi pertanyia pertanyien pertanyies pertanyin pertanyis pertanyo pertanys pertanyuda pertanyudes pertanyut pertanyuts pertanyé pertanyérem pertanyéreu pertanyés pertanyéssim pertanyéssiu pertanyí pertanyíem pertanyíeu pertànyer sept val v
pertenecer
Ésser alguna cosa propietat d'algú.
Correspondre al càrrec o l'obligació d'algú.

peruà /pə.ɾuˈa/ adj masc
peruano
Relatiu o pertanyent al Perú o la seva llengua.

peruà /pə.ɾuˈa/ n masc
peruano
Persona que habita o és originària del Perú.

pervenir /per.βeˈni/ /peɾ.veˈniɾ/ /peɾ.βeˈni/ /pər.bəˈni/ /pəɾ.vəˈni/ bal occ pervenc pervendran pervendrem pervendreu pervendria pervendrien pervendries pervendrà pervendràs pervendré pervendríem pervendríeu pervenen pervenguda pervengudes pervenguem pervengueren pervengueres pervenguessin pervenguessis pervengueu pervengui pervenguin pervenguis pervengut pervenguts pervengué pervenguérem pervenguéreu pervengués pervenguéssim pervenguéssiu pervenguí pervenia pervenien pervenies pervenim pervenint pervenir perveniu pervens perveníem perveníeu pervinc pervindran pervindrem pervindreu pervindria pervindrien pervindries pervindrà pervindràs pervindré pervindríem pervindríeu pervinga pervinguda pervingudes pervinguem pervinguen pervinguera pervingueren pervingueres pervingues pervinguessen pervinguesses pervinguessin pervinguessis pervingueu pervingui pervinguin pervinguis pervingut pervinguts pervingué pervinguérem pervinguéreu pervingués pervinguéssem pervinguésseu pervinguéssim pervinguéssiu pervinguí pervé pervén val v
alcanzar

pervers /perˈβɛrs/ /peɾˈvɛɾs/ /peɾˈβɛɾs/ /pərˈbɛrs/ /pəɾˈvɛɾs/ adj masc
perverso

pervertir /per.βerˈti/ /peɾ.veɾˈtiɾ/ /peɾ.βeɾˈti/ /pər.bərˈti/ /pəɾ.vəɾˈti/ bal n-occ occ perverteix perverteixen perverteixes perverteixi perverteixin perverteixis perverteixo pervertesc pervertesqui pervertesquin pervertesquis pervertia pervertida pervertides pervertien perverties pervertiguem pervertigueu pervertim pervertint pervertir pervertira pervertiran pervertirem pervertiren pervertires pervertireu pervertiria pervertirien pervertiries pervertirà pervertiràs pervertiré pervertiríem pervertiríeu pervertisc pervertisca pervertisquen pervertisques pervertissen pervertisses pervertissin pervertissis pervertit pervertits pervertiu pervertix pervertixen pervertixes pervertixo pervertí pervertíem pervertíeu pervertírem pervertíreu pervertís pervertíssem pervertísseu pervertíssim pervertíssiu sept val v
pervertir

perviure /perˈβiw.ɾe/ /peɾˈviw.ɾe/ /peɾˈβiw.ɾe/ /pərˈbiw.ɾə/ /pəɾˈviw.ɾə/ bal occ pervisc pervisca perviscuda perviscudes perviscut perviscuts pervisquem pervisquen pervisquera pervisqueren pervisqueres pervisques pervisquessen pervisquesses pervisquessin pervisquessis pervisqueu pervisqui pervisquin pervisquis pervisqué pervisquérem pervisquéreu pervisqués pervisquéssem pervisquésseu pervisquéssim pervisquéssiu pervisquí perviu perviuen perviuran perviure perviurem perviureu perviuria perviurien perviuries perviurà perviuràs perviuré perviuríem perviuríeu pervius pervivia pervivien pervivies pervivim pervivint perviviu pervivíem pervivíeu val v
pervivir

perxa /ˈpɛr.t͡ʃa/ /ˈpɛr.ʃə/ /ˈpɛɾ.t͡ʃa/ /ˈpɛɾ.t͡ʃɛ/ n fem
pértiga
Barra llarga i flexible que els atletes porten a la mà per donar-se impuls en saltar cap amunt.

perxar /perˈt͡ʃa/ /peɾˈt͡ʃa/ /peɾˈt͡ʃaɾ/ /pərˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perx perxa perxada perxades perxam perxant perxar perxara perxaran perxarem perxaren perxares perxareu perxaria perxarien perxaries perxarà perxaràs perxaré perxaríem perxaríeu perxassen perxasses perxassin perxassis perxat perxats perxau perxava perxaven perxaves perxe perxem perxen perxes perxessen perxesses perxessin perxessis perxeu perxi perxin perxis perxo perxà perxàrem perxàreu perxàs perxàssem perxàsseu perxàssim perxàssiu perxàvem perxàveu perxés perxéssem perxésseu perxéssim perxéssiu perxí sept val v
perchar

perxejar /per.t͡ʃeˈʒa/ /peɾ.t͡ʃeˈd͡ʒa/ /peɾ.t͡ʃeˈd͡ʒaɾ/ /pər.ʃəˈʒa/ /pəɾ.ʃəˈd͡ʒa/ occ perxege perxegem perxegen perxeges perxegessen perxegesses perxegessin perxegessis perxegeu perxegi perxegin perxegis perxegés perxegéssem perxegésseu perxegéssim perxegéssiu perxegí perxeja perxejada perxejades perxejant perxejar perxejaran perxejarem perxejaren perxejares perxejareu perxejaria perxejarien perxejaries perxejarà perxejaràs perxejaré perxejaríem perxejaríeu perxejat perxejats perxejava perxejaven perxejaves perxejo perxejà perxejàrem perxejàreu perxejàvem perxejàveu sept v
varear

perxell /peɾˈt͡ʃeʎ/ /pərˈʃeʎ/ n masc
tutor

perxeró /peɾ.t͡ʃeˈɾo/ /pər.ʃəˈɾo/ n masc
percherón

perífrasi /peˈɾi.fɾa.zi/ /pəˈɾi.fɾə.zi/ n fem
peífrasis

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
perímetro

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
período periodo
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

període d'adaptació n masc
periodo de adaptación

període de 24 segons n masc
periodo de 24 segundos

període de descans n masc
periodo de descanso

període de servei n masc
periodo de servicio

però /peˈɾɔ/ /ˈpɾɔ/ conjunction
pero

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
peso
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.
lastre
(beisbol) Peça en forma de rosca acoblada al bat durant els exercicis d'escalfament, que s'utilitza per a fer-lo més pesant.

pesainfants /ˌpe.za.iɱˈfans/ /ˌpe.zə.iɱˈfans/ n masc
pesabebés

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
pesado
De molt pes

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ n masc
pesar
Sentiment de disgust i penediment.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pes pesa pesada pesades pesam pesant pesar pesara pesaran pesarem pesaren pesares pesareu pesaria pesarien pesaries pesarà pesaràs pesaré pesaríem pesaríeu pesassen pesasses pesassin pesassis pesat pesats pesau pesava pesaven pesaves pese pesem pesen peses pesessen pesesses pesessin pesessis peseu pesi pesin pesis peso pesà pesàrem pesàreu pesàs pesàssem pesàsseu pesàssim pesàssiu pesàvem pesàveu pesés peséssem pesésseu peséssim peséssiu pesí sept val v
pesar
(transitiu) Mesurar el pes.

pesar figues v
dar cabezadas

pesarós /pe.zaˈɾos/ /pə.zəˈɾos/ adj masc
pesaroso

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
pesado

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
pesca

pescaclics /ˌpes.kaˈkɫiks/ /ˌpəs.kəˈkɫiks/ /ˌpɛs.kəˈkɫiks/ n masc
cebo de clics

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ adj masc
pescador
Relatiu a la pesca.

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
pescador
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pesc pesca pescada pescades pescam pescant pescar pescara pescaran pescarem pescaren pescares pescareu pescaria pescarien pescaries pescarà pescaràs pescaré pescaríem pescaríeu pescassen pescasses pescassin pescassis pescat pescats pescau pescava pescaven pescaves pesco pescà pescàrem pescàreu pescàs pescàssem pescàsseu pescàssim pescàssiu pescàvem pescàveu pesque pesquem pesquen pesques pesquessen pesquesses pesquessin pesquessis pesqueu pesqui pesquin pesquis pesqués pesquéssem pesquésseu pesquéssim pesquéssiu pesquí sept val v
pescar
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.
Contreure una malaltia.
Aconseguir hàbilment allò que es pretenia.
Copsar, entendre amb perspicàcia.
Atrapar, sorprendre algú quan no s’ho esperava.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
belén pesebre

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ n fem
peseta
Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
pellizco
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pessig pessiga pessigada pessigades pessigam pessigant pessigar pessigara pessigaran pessigarem pessigaren pessigares pessigareu pessigaria pessigarien pessigaries pessigarà pessigaràs pessigaré pessigaríem pessigaríeu pessigassen pessigasses pessigassin pessigassis pessigat pessigats pessigau pessigava pessigaven pessigaves pessigo pessigue pessiguem pessiguen pessigues pessiguessen pessiguesses pessiguessin pessiguessis pessigueu pessigui pessiguin pessiguis pessigués pessiguéssem pessiguésseu pessiguéssim pessiguéssiu pessiguí pessigà pessigàrem pessigàreu pessigàs pessigàssem pessigàsseu pessigàssim pessigàssiu pessigàvem pessigàveu sept val v
pellizcar
Estrènyer la pell amb dos dits.
Prendre una petita quantitat, una part, amb dos dits.
picar
Un animal petit, picar, mossegar, punxar.

pessigollejar /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒa/ /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /pe.si.ɣo.ʎeˈʒa/ /pə.si.ɣo.ʎəˈd͡ʒa/ /pə.si.ɣu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pessigollege pessigollegem pessigollegen pessigolleges pessigollegessen pessigollegesses pessigollegessin pessigollegessis pessigollegeu pessigollegi pessigollegin pessigollegis pessigollegés pessigollegéssem pessigollegésseu pessigollegéssim pessigollegéssiu pessigollegí pessigolleig pessigolleja pessigollejada pessigollejades pessigollejam pessigollejant pessigollejar pessigollejara pessigollejaran pessigollejarem pessigollejaren pessigollejares pessigollejareu pessigollejaria pessigollejarien pessigollejaries pessigollejarà pessigollejaràs pessigollejaré pessigollejaríem pessigollejaríeu pessigollejassen pessigollejasses pessigollejassin pessigollejassis pessigollejat pessigollejats pessigollejau pessigollejava pessigollejaven pessigollejaves pessigollejo pessigollejà pessigollejàrem pessigollejàreu pessigollejàs pessigollejàssem pessigollejàsseu pessigollejàssim pessigollejàssiu pessigollejàvem pessigollejàveu sept val v
cosquillear

pessigolles /pe.siˈɣɔ.ʎes/ /pə.siˈɣɔ.jəs/ /pə.siˈɣɔ.ʎəs/ n fem
cosquillas

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
pesimismo

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pesimista
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
peste plaga

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
pestaña abéñula
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestanyejar /pes.ta.ɲeˈd͡ʒa/ /pes.ta.ɲeˈd͡ʒaɾ/ /pes.ta.ɲeˈʒa/ /pəs.tə.ɲəˈd͡ʒa/ /pəs.tə.ɲəˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ pestanyege pestanyegem pestanyegen pestanyeges pestanyegessen pestanyegesses pestanyegessin pestanyegessis pestanyegeu pestanyegi pestanyegin pestanyegis pestanyegés pestanyegéssem pestanyegésseu pestanyegéssim pestanyegéssiu pestanyegí pestanyeig pestanyeja pestanyejada pestanyejades pestanyejam pestanyejant pestanyejar pestanyejara pestanyejaran pestanyejarem pestanyejaren pestanyejares pestanyejareu pestanyejaria pestanyejarien pestanyejaries pestanyejarà pestanyejaràs pestanyejaré pestanyejaríem pestanyejaríeu pestanyejassen pestanyejasses pestanyejassin pestanyejassis pestanyejat pestanyejats pestanyejau pestanyejava pestanyejaven pestanyejaves pestanyejo pestanyejà pestanyejàrem pestanyejàreu pestanyejàs pestanyejàssem pestanyejàsseu pestanyejàssim pestanyejàssiu pestanyejàvem pestanyejàveu sept v.cent val v
pestañear

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
pestillo

pesto /ˈpes.to/ n masc
pesto

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
pedo
Ventositat expel·lida per l'anus.
Borratxera, cec, bufa.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
petanca

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pet peta petada petades petam petant petar petara petaran petarem petaren petares petareu petaria petarien petaries petarà petaràs petaré petaríem petaríeu petassen petasses petassin petassis petat petats petau petava petaven petaves pete petem peten petes petessen petesses petessin petessis peteu peti petin petis peto petà petàrem petàreu petàs petàssem petàsseu petàssim petàssiu petàvem petàveu petés petéssem petésseu petéssim petéssiu petí sept val v
explosionar
Causar una explosió, especialment parlant de focs artificials o artilleria.
estrellar
Sortir a gran velocitat, disparat, o ser impulsat amb violència, esclat i rapidesa.
rebentar
Trencar-se el recipient que conté alguna cosa i sortir el contingut de manera violenta.
chasquear
Fer soroll sec i no gaire fort, com de trencament o d'explosió esmorteïda.
peer
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petarc /peˈtaɾk/ /pəˈtark/ n masc
grivieta

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
petardo
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.
Petit explosiu de poca potència que s'agafa a un rail de la via perquè quan passi el tren per sobre es detoni i amb això doni un avís sonor d'emergència al maquinista.
Explosiu de potencia limitada i que progressivament va anar reduint la mida fins a ser petit, destinat a destruir obstacles, en especial el que s'utilitzava antigament en accions militars, per exemple, per enderrocar una porta.

petardejar /pe.tar.ðeˈʒa/ /pe.taɾ.ðeˈd͡ʒa/ /pe.taɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /pə.tər.dəˈʒa/ /pə.tər.ðəˈʒa/ /pə.təɾ.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ petardege petardegem petardegen petardeges petardegessen petardegesses petardegessin petardegessis petardegeu petardegi petardegin petardegis petardegés petardegéssem petardegésseu petardegéssim petardegéssiu petardegí petardeig petardeja petardejada petardejades petardejam petardejant petardejar petardejara petardejaran petardejarem petardejaren petardejares petardejareu petardejaria petardejarien petardejaries petardejarà petardejaràs petardejaré petardejaríem petardejaríeu petardejassen petardejasses petardejassin petardejassis petardejat petardejats petardejau petardejava petardejaven petardejaves petardejo petardejà petardejàrem petardejàreu petardejàs petardejàssem petardejàsseu petardejàssim petardejàssiu petardejàvem petardejàveu sept val v
petardear
Destruir o atacar alguna cosa amb petards.

petejar /pa.taˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒaɾ/ /pe.teˈʒa/ /pə.təˈd͡ʒa/ /pə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ petege petegem petegen peteges petegessen petegesses petegessin petegessis petegeu petegi petegin petegis petegés petegéssem petegésseu petegéssim petegéssiu petegí peteig peteja petejada petejades petejam petejant petejar petejara petejaran petejarem petejaren petejares petejareu petejaria petejarien petejaries petejarà petejaràs petejaré petejaríem petejaríeu petejassen petejasses petejassin petejassis petejat petejats petejau petejava petejaven petejaves petejo petejà petejàrem petejàreu petejàs petejàssem petejàsseu petejàssim petejàssiu petejàvem petejàveu sept val v
peer
Fer pets.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
pata

peti qui peti adv
pese a quien pese

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
petición

petició d'interrupció n fem
demanda de interrupción

petit /peˈtit/ petita adj masc
pequeño
De poca grandària, volum o alçada.
Jove, de poca edat.

petit grup n masc
grupo pequeño

petitesa /pe.tiˈte.za/ /pə.tiˈtə.zə/ /pə.tiˈtɛ.zə/ n fem
pequeñez

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
huella pisada

petjar /peˈd͡ʒa/ /peˈd͡ʒaɾ/ /pəˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv n-occ nota1 occ petge petgeguem petgeguessa petgeguessen petgeguesses petgegueu petgegués petgeguéssom petgeguéssou petgem petgen petges petgessa petgessen petgesses petgessi petgessin petgessis petgeu petgi petgin petgis petgés petgéssem petgésseu petgéssim petgéssiu petgí petj petja petjada petjades petjaia petjaien petjaies petjaieu petjam petjant petjar petjara petjaran petjarem petjaren petjares petjareu petjaria petjarien petjaries petjariva petjariven petjarives petjarà petjaràs petjaré petjaríem petjaríeu petjarívem petjaríveu petjassen petjasses petjassin petjassis petjat petjats petjau petjava petjaven petjaves petjavi petjavo petjo petjos petjà petjàiem petjàrem petjàreu petjàs petjàssem petjàsseu petjàssim petjàssiu petjàvem petjàveu petjàvom sept v.cent val v
pisar

peto /ˈpe.to/ /ˈpe.tu/ /ˈpɛ.tu/ n masc
peto
(esports de pilota) Peça sense mànigues de l'equip d'un jugador que cobreix el tronc, utilitzada per a distingir-se dels jugadors de l'equip adversari.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Acanthocybium solandri)

petonejar /pe.to.neˈd͡ʒa/ /pe.to.neˈd͡ʒaɾ/ /pe.to.neˈʒa/ /pə.to.nəˈd͡ʒa/ /pə.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ petonege petonegem petonegen petoneges petonegessen petonegesses petonegessin petonegessis petonegeu petonegi petonegin petonegis petonegés petonegéssem petonegésseu petonegéssim petonegéssiu petonegí petoneig petoneja petonejada petonejades petonejam petonejant petonejar petonejara petonejaran petonejarem petonejaren petonejares petonejareu petonejaria petonejarien petonejaries petonejarà petonejaràs petonejaré petonejaríem petonejaríeu petonejassen petonejasses petonejassin petonejassis petonejat petonejats petonejau petonejava petonejaven petonejaves petonejo petonejà petonejàrem petonejàreu petonejàs petonejàssem petonejàsseu petonejàssim petonejàssiu petonejàvem petonejàveu sept val v
besuquear

petonet /pe.toˈnet/ /pə.toˈnət/ /pə.tuˈnɛt/ n masc
besito

petricor /pe.tɾiˈkoɾ/ /pə.tɾiˈkor/ n masc
petricor

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ petrific petrifica petrificada petrificades petrificam petrificant petrificar petrificara petrificaran petrificarem petrificaren petrificares petrificareu petrificaria petrificarien petrificaries petrificarà petrificaràs petrificaré petrificaríem petrificaríeu petrificassen petrificasses petrificassin petrificassis petrificat petrificats petrificau petrificava petrificaven petrificaves petrifico petrificà petrificàrem petrificàreu petrificàs petrificàssem petrificàsseu petrificàssim petrificàssiu petrificàvem petrificàveu petrifique petrifiquem petrifiquen petrifiques petrifiquessen petrifiquesses petrifiquessin petrifiquessis petrifiqueu petrifiqui petrifiquin petrifiquis petrifiqués petrifiquéssem petrifiquésseu petrifiquéssim petrifiquéssiu petrifiquí sept val v
petrificar
Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
(pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
(figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
petróleo
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ adj masc
petrolero
Relatiu al petroli.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ n masc
petrolero
Vaixell de càrrega dissenyat per al transport de petroli o altres combustibles líquids.
Persona que es dedica al comerç o a la indústria del petroli.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
concha
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petxina de pelegrí n fem
concha de peregrino

petó /peˈto/ n masc
beso

peu n masc
pie
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.
(hoquei sobre herba) Cadascuna de les dues peces de l'equip d'un porter que s'utilitzen per a protegir-se els peus.

peu de pivot n masc
pie de apoyo
(basquetbol) Peu que un jugador en possessió de la pilota utilitza com a eix del moviment en l'execució d'un pivot.
(beisbol) Peu que un llançador ha de tenir en contacte amb la placa en l'execució d'un llançament.

peu del mànec n masc
pie del mango

peu lliure n masc
pie libre

peus /ˈpɛws/ n masc
pies

peà /peˈa/ n masc
peán

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
pieza

peçarrona /pe.saˈro.na/ /pə.səˈro.nə/ n fem
piecita

peçol /peˈsɔɫ/ /pəˈsɔɫ/ n masc
pezuelo pihuela
Caps de fil de l’acabament d’una peça d’ordit que es nua fil per fil amb una altra peça.

peó /peˈo/ n masc
peatón
Persona que camina, que va a peu, especialment en contraposició al que va en algun vehicle o abans en cavall.
peón
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peó /peˈo/ n neut
peón
Persona que ocupa un lloc de treball que no requereix especialització.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
pezuña casco

pi n fem
pi
Setzena lletra de l'alfabet grec: π ‎(p) Π ‎(P).

pi n masc
pino
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
pianista

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
piano
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
piano de cola

piano de maneta n masc
organillo

piano de taula n masc
piano de mesa

piano electrònic n masc
piano electrónico

piano girafa n masc
piano-jirafa

piano vertical n masc
piano vertical

pianola /pi.aˈnɔ.la/ /pi.əˈnɔ.ɫə/ n fem
pianola

pic /ˈpik/ n masc
punto resistero
Punt que es fa amb la punta de la ploma o amb altre instrument semblant.
aldabada pique resistero
Cop que es dóna a la porta per trucar.
pinta pique resistero
Senyal o taca a manera de piga que tenen algunes coses.
picadura resistero
Forat que es fa amb instrument petit i de punxa, com l'agulla.
pico resistero
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.
impacto de bola resistero
(golf) Marca deixada per la bola en un camp de joc, especialment al green i al carrer, en caure-hi.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
pica pila
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).
pica
(medicina) Al·lotriofàgia, perversió del gust consistent en el desig d'ingerir substàncies no comestibles.
pila
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.

picabaralla /ˌpi.ka.baˈɾa.ʎa/ n fem
riña

picada /piˈka.ða/ /piˈka.ðə/ n fem
picadura
Acció i efecte de picar.
picada
Ferida produïda amb algun instrument de punxa, o per insectes o ocells amb el fibló o amb el bec.
picadillo
Composició d'algunes coses aixafades al morter que es fa per amanir les viandes.

picant /piˈkan/ /piˈkant/ adj
picante
Acrimònia d'algunes coses que exciten el sentit del gust.
Que té certa acrimònia ofensiva, o per la forma de dir o pel significat de les paraules.

picantment /piˌkamˈmen/ /piˌkamˈment/ adv
picantemente

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ n masc
cantero
Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

picaplets /ˌpi.kaˈpɫets/ /ˌpi.kəˈpɫets/ n neut
picapleitos

picapoll /pi.kaˈpoʎ/ /pi.kəˈpoʎ/ n masc
picapoll
Raïm blanc de maduració tardana, molt compacte i amb els grans molt petits, esfèrics, saborosos i amb la pell molt prima i tendra.

picaporta /pi.kaˈpɔr.ta/ /pi.kaˈpɔɾ.ta/ /pi.kaˈpɔɾ.tɔ/ /pi.kəˈpɔr.tə/ n masc
picaporte

picapunt /pi.kaˈpun/ /pi.kaˈpunt/ /pi.kəˈpun/ /pi.kəˈpunt/ n masc
puntillo

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pic pica picada picades picaia picaien picaies picam picant picar picara picaran picarem picaren picares picareu picaria picarien picaries picariva picariven picarives picarà picaràs picaré picaríem picaríeu picarívem picaríveu picassen picasses picassin picassis picat picats picau picava picaven picaves picavi picavo pico picos picà picàiem picàieu picàrem picàreu picàs picàssem picàsseu picàssim picàssiu picàvem picàvets picàveu picàvom pique piqueguem piqueguessa piqueguessen piqueguesses piquegueu piquegués piqueguéssom piqueguéssou piquem piquen piques piquessa piquessen piquesses piquessi piquessin piquessis piqueu piqui piquin piquis piqués piquéssem piquésseu piquéssim piquéssiu piquí sept v.cent val v
golpear
Donar cops a alguna cosa amb pedra, bastó, martell o altre instrument.
picar
picar l'ullet, fer l'ullet, tancar-lo ràpidament com a signe de complicitat.
Mossegar el peix l'esquer posar en l'ham per pescar.
Agafar els ocells alguna cosa amb el bec, prendre's el menjar.
Menjar poc, menjar fora dels àpats.
(futbol) Xutar la pilota amb un cop sec, de manera que s'elevi i passi per sobre un o més jugadors adversaris.
picar escocer golpear picarse
picar la carn, trinxar-la
escocer
Coure, causar coïssor, tenir una sensació desagradable de picor, cremor o formigueig.
picar a algú, provocar
picarse
(pronominal) Jactar-se d'alguna bona qualitat o habilitat, tenir-se per destre en algun art.
clavar
(pilota basca) Llançar la pilota de manera que surti projectada cap avall després de tocar el frontis.

picard /piˈkart/ adj masc
picardo
Relatiu o pertanyent a Picardia o a la seva parla.

picard /piˈkart/ n masc
picardo
Persona que habita o és originària de Picardia.

picardia /pi.kaɾˈði.a/ /pi.kərˈdi.ə/ n fem
picardía

picardiós /pi.kaɾ.ðiˈos/ /pi.kər.diˈos/ adj masc
pícaro

picarescament /pi.kaˌɾes.kaˈmen/ /pi.kaˌɾes.kaˈment/ /pi.kəˌɾəs.kəˈment/ /pi.kəˌɾɛs.kəˈmen/ adv
picarescamente

picarola /pi.kaˈɾɔ.la/ /pi.kəˈɾɔ.ɫə/ n fem
campanilla

picassià /pi.ka.siˈa/ /pi.kə.siˈa/ adj masc
picassiano
Corresponent o pertanyent a Picasso o a la seva obra.

picat /piˈkat/ n masc
picado
Resultat de picar.

picola /piˈkɔ.ɫa/ /piˈkɔ.ɫɔ/ /piˈkɔ.ɫə/ n fem
piquetilla

picor /piˈko/ /piˈkoɾ/ n fem
picor

picotejar /pi.ko.teˈd͡ʒa/ /pi.ko.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ko.teˈʒa/ /pi.ko.təˈd͡ʒa/ /pi.ku.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ picotege picotegem picotegen picoteges picotegessen picotegesses picotegessin picotegessis picotegeu picotegi picotegin picotegis picotegés picotegéssem picotegésseu picotegéssim picotegéssiu picotegí picoteig picoteja picotejada picotejades picotejam picotejant picotejar picotejara picotejaran picotejarem picotejaren picotejares picotejareu picotejaria picotejarien picotejaries picotejarà picotejaràs picotejaré picotejaríem picotejaríeu picotejassen picotejasses picotejassin picotejassis picotejat picotejats picotejau picotejava picotejaven picotejaves picotejo picotejà picotejàrem picotejàreu picotejàs picotejàssem picotejàsseu picotejàssim picotejàssiu picotejàvem picotejàveu sept val v
picotear

pictograma /pik.toˈɣɾa.ma/ /pik.toˈɣɾa.mə/ /pik.tuˈɣɾa.mə/ n masc
pictograma

pictòric /pikˈtɔ.ɾik/ adj masc
pictórico

pido Interjection
pido

pidolar /pi.ðoˈɫa/ /pi.ðoˈɫaɾ/ /pi.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pidola pidolada pidolades pidolant pidolar pidolara pidolaran pidolarem pidolaren pidolares pidolareu pidolaria pidolarien pidolaries pidolarà pidolaràs pidolaré pidolaríem pidolaríeu pidolassen pidolasses pidolat pidolats pidolava pidolaven pidolaves pidole pidolem pidolen pidoles pidolessen pidolesses pidolessin pidolessis pidoleu pidoli pidolin pidolis pidolo pidolà pidolàrem pidolàreu pidolàssem pidolàsseu pidolàvem pidolàveu pidolés pidoléssem pidolésseu pidoléssim pidoléssiu pidolí sept val val (1) v
mendigar

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ adj masc
piamontés
Relatiu o pertanyent a Piemont o a la seva parla.

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ n masc
piamontés
Persona que habita o és originària de Piemont.

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
piedat piedad

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
peca

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
pigmento

pigmentar /piɡ.menˈta/ /piɡ.menˈtaɾ/ /piɡ.mənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pigment pigmenta pigmentada pigmentades pigmentaia pigmentaien pigmentaies pigmentam pigmentant pigmentar pigmentara pigmentaran pigmentarem pigmentaren pigmentares pigmentareu pigmentaria pigmentarien pigmentaries pigmentariva pigmentariven pigmentarives pigmentarà pigmentaràs pigmentaré pigmentaríem pigmentaríeu pigmentarívem pigmentaríveu pigmentassen pigmentasses pigmentassin pigmentassis pigmentat pigmentats pigmentau pigmentava pigmentaven pigmentaves pigmentavi pigmentavo pigmente pigmenteguem pigmenteguessa pigmenteguessen pigmenteguesses pigmentegueu pigmentegués pigmenteguéssom pigmenteguéssou pigmentem pigmenten pigmentes pigmentessa pigmentessen pigmentesses pigmentessi pigmentessin pigmentessis pigmenteu pigmenti pigmentin pigmentis pigmento pigmentos pigments pigmentà pigmentàiem pigmentàieu pigmentàrem pigmentàreu pigmentàs pigmentàssem pigmentàsseu pigmentàssim pigmentàssiu pigmentàvem pigmentàvets pigmentàveu pigmentàvom pigmentés pigmentéssem pigmentésseu pigmentéssim pigmentéssiu pigmentí sept v.cent val v
pigmentar

pijama /piˈd͡ʒa.ma/ /piˈʒa.ma/ /piˈʒa.mə/ n masc
pijama

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
pila
Bateria elèctrica.
montón
Amuntegament o gran quantitat de coses, animals o persones.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
pilar
Element vertical de suport en una construcció.
(rugbi) Cadascun dels dos primeres línies situats als extrems de la primera línia.

pilar dret n masc
pilar derecho

pilar esquerre n masc
pilar izquierdo

pilar exterior n neut
pilar exterior

pilar interior n neut
pilar interior

pillar /piˈʎa/ /piˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pill pilla pillada pillades pillam pillant pillar pillara pillaran pillarem pillaren pillares pillareu pillaria pillarien pillaries pillarà pillaràs pillaré pillaríem pillaríeu pillassen pillasses pillassin pillassis pillat pillats pillau pillava pillaven pillaves pille pillem pillen pilles pillessen pillesses pillessin pillessis pilleu pilli pillin pillis pillo pillà pillàrem pillàreu pillàs pillàssem pillàsseu pillàssim pillàssiu pillàvem pillàveu pillés pilléssem pillésseu pilléssim pilléssiu pillí sept val v
pillar

pilot /piˈɫɔt/ n masc
pelotón
El grup més nombrós de ciclistes en una competició, que pedalen a una mateixa velocitat.

pilot /piˈɫɔt/ n neut
piloto
Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
balón
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
pelota
Conjunt dels esports de pilota practicats en una pista de joc tancada totalment o parcialment per parets entre dos adversaris o dos equips de dos o més jugadors, que consisteixen a fer arribar una pilota a l'adversari colpejant-la amb una eina o directament amb la mà.

pilota a la línia n fem
pelota sobre la línea

pilota alta n fem
pelota alta

pilota amortida n fem
pelota amortiguada

pilota baixa n fem
pelota baja
(tennis) Pilota que descriu una trajectòria arran de xarxa en el transcurs d'una jugada.
(esquaix) Pilota que toca el terra, la línia inferior o la xapa abans d'impactar en el frontis, en el transcurs d'una jugada.

pilota basca n fem
pelota vasca

pilota bona n fem
bola buena

pilota col·locada n fem
pelota colocada

pilota creuada n fem
cruzada

pilota curta n fem
pelota corta
(tennis, tennis de taula) Pilota que bota a la part del camp contrari més pròxima a la xarxa.

pilota de badana n fem
pelota de badana

pilota de cesta punta n fem
pelota de cesta punta

pilota de cuir n fem
pelota de cuero

pilota de drap n fem
pelota de trapo

pilota de goma n fem
pelota de goma

pilota de goma en frontó n fem
pelota de goma en frontón

pilota de goma en trinquet n fem
pelota argentina

pilota de mà en frontó n fem
pelota de mano en frontón

pilota de mà en trinquet n fem
pelota de mano en trinquete

pilota de pala curta n fem
pelota de pala corta

pilota de pala llarga n fem
pelota de pala larga

pilota de paleta de cuir n fem
pelota de paleta de cuero

pilota de remunta n fem
pelota de remonte

pilota de set n fem
pelota de set

pilota de tec n fem
pelota de tec

pilota de trencament n fem
pelota de break

pilota de vaqueta n fem
pelota de vaqueta

pilota de xare n fem
pelota de sare

pilota dintre n fem
balón bueno

pilota dolenta n fem
mala

pilota en joc n fem
balón en juego

pilota fora n fem
balón fuera
(voleibol) Falta consistent a fer ultrapassar a la pilota els límits de la pista de joc o de l'espai de pas.
balón fuera bola fuera
(beisbol) Pilota batuda que bota en terreny de fora o que passa més enllà de les línies de fora abans d'ultrapassar la primera o la tercera base, considerada no vàlida.

pilota llarga n fem
pelota larga
(tennis, tennis de taula) Pilota que bota a la part del camp contrari més allunyada de la xarxa.

pilota lliure n fem
pelota libre

pilota malintencionada n fem
bean ball

pilota morta n fem
balón muerto
(futbol) Pilota aturada o quasi aturada en el transcurs d'un partit que pot ser recuperada per tots dos equips perquè no està en possessió de cap jugador.
pelota motela
(pilota basca) Pilota que té una trajectòria curta després d'un bot, com a conseqüència d'haver estat molt utilitzada o de la naturalesa dels materials que la componen.

pilota nul·la n fem
balón nulo

pilota olímpica n fem
pelota olímpica

pilota ou n fem
pelota huevo

pilota pantalla n fem
bola pantalla

pilota passada n fem
bola pasada

pilota preolímpica n fem
pelota preolímpica

pilota rasa n fem
rasa

pilota renovada n fem
pelota renovada

pilota retinguda n fem
balón retenido
(basquetbol) Situació de la pilota que no pot ser jugada com a conseqüència d'un desacord entre els àrbitres, d'un fora de banda conflictiu o d'una situació de lluita, en el transcurs d'un partit.
balón acompañado
(voleibol) Falta consistent a retenir la pilota momentàniament amb les mans en el moment de fer el servei o de passar-la.

pilota tocada n fem
balón tocado

pilota tova n fem
pelota blanda

pilota valenciana n fem
pelota valenciana

pilota viva n fem
balón vivo
(basquetbol) Situació de la pilota en el moment de ser tocada per un jugador després d'un servei de banda o d'un salt entre dos o bé de ser agafada per a executar un tir lliure, en el transcurs d'un partit.
pelota viva
(pilota basca) Pilota que té una trajectòria llarga després d'un bot, com a conseqüència d'haver estat poc utilitzada o de la naturalesa dels materials que la componen.

pilotada /pi.ɫoˈta.ða/ /pi.ɫoˈta.ðə/ /pi.ɫuˈta.ðə/ n fem
pelotazo

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pilot pilota pilotada pilotades pilotaia pilotaien pilotaies pilotam pilotant pilotar pilotara pilotaran pilotarem pilotaren pilotares pilotareu pilotaria pilotarien pilotaries pilotariva pilotariven pilotarives pilotarà pilotaràs pilotaré pilotaríem pilotaríeu pilotarívem pilotaríveu pilotassen pilotasses pilotassin pilotassis pilotat pilotats pilotau pilotava pilotaven pilotaves pilotavi pilotavo pilote piloteguem piloteguessa piloteguessen piloteguesses pilotegueu pilotegués piloteguéssom piloteguéssou pilotem piloten pilotes pilotessa pilotessen pilotesses pilotessi pilotessin pilotessis piloteu piloti pilotin pilotis piloto pilotos pilots pilotà pilotàiem pilotàieu pilotàrem pilotàreu pilotàs pilotàssem pilotàsseu pilotàssim pilotàssiu pilotàvem pilotàvets pilotàveu pilotàvom pilotés pilotéssem pilotésseu pilotéssim pilotéssiu pilotí sept v.cent val v
pilotar

piloteig /pi.ɫoˈtet͡ʃ/ /pi.ɫoˈtət͡ʃ/ /pi.ɫuˈtɛt͡ʃ/ n masc
peloteo

piloteig tallat n masc
peloteo cortado

pilotejar /pi.ɫo.teˈd͡ʒa/ /pi.ɫo.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɫo.teˈʒa/ /pi.ɫo.təˈd͡ʒa/ /pi.ɫu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pilotege pilotegem pilotegen piloteges pilotegessen pilotegesses pilotegessin pilotegessis pilotegeu pilotegi pilotegin pilotegis pilotegés pilotegéssem pilotegésseu pilotegéssim pilotegéssiu pilotegí piloteig piloteja pilotejada pilotejades pilotejam pilotejant pilotejar pilotejara pilotejaran pilotejarem pilotejaren pilotejares pilotejareu pilotejaria pilotejarien pilotejaries pilotejarà pilotejaràs pilotejaré pilotejaríem pilotejaríeu pilotejassen pilotejasses pilotejassin pilotejassis pilotejat pilotejats pilotejau pilotejava pilotejaven pilotejaves pilotejo pilotejà pilotejàrem pilotejàreu pilotejàs pilotejàssem pilotejàsseu pilotejàssim pilotejàssiu pilotejàvem pilotejàveu sept val v
pelotear

piloter /pi.ɫoˈte/ /pi.ɫoˈteɾ/ /pi.ɫuˈte/ n masc
pelotero

pilífer /piˈɫi.feɾ/ /piˈɫi.fər/ pilífera pilífers adj masc
pilífero
Dotat de pèl.

piló /piˈɫo/ n masc
pilón

pimpoll /pimˈpoʎ/ n masc
pimpollo

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
pináculo

pinar /piˈna/ /piˈnaɾ/ n masc
pinar

pineda /piˈne.ða/ n fem
pinar

pingüí n masc
pingüino

pinnat /pinˈnat/ adj masc
pinnado

pinnípedes /pinˈni.pe.ðes/ /pinˈni.pə.ðəs/ n masc
pinnípedos

pinso /ˈpin.so/ /ˈpin.su/ n masc
pienso

pinsà n masc
pinzón

pinta /ˈpin.ta/ n fem
pinta
peine peineta
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintada /pinˈta.ða/ /pinˈta.ðə/ n fem
pintado
Resultat d'haver pintat.
graffiti
Guixada o inscripció gràfica (amb pintura, retolador o altre material de gran durabilitat) que hom realitza en parets, vehicles i mobiliari urbà, normalment no propis, per tal d'expressar alguna idea, protesta o simplement per deixar rastre de la seva presència.

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pint pinta pintada pintades pintam pintant pintar pintara pintaran pintarem pintaren pintares pintareu pintaria pintarien pintaries pintarà pintaràs pintaré pintaríem pintaríeu pintassen pintasses pintassin pintassis pintat pintats pintau pintava pintaven pintaves pinte pintem pinten pintes pintessen pintesses pintessin pintessis pinteu pinti pintin pintis pinto pintà pintàrem pintàreu pintàs pintàssem pintàsseu pintàssim pintàssiu pintàvem pintàveu pintés pintéssem pintésseu pintéssim pintéssiu pintí sept val v
pintar
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
pintor

pintoresc /pin.toˈɾesk/ /pin.toˈɾəsk/ /pin.tuˈɾɛsk/ adj masc
pintoresco

pintorescament /pin.toˌɾes.kaˈmen/ /pin.toˌɾes.kaˈment/ /pin.toˌɾəs.kəˈment/ /pin.tuˌɾɛs.kəˈmen/ adv
pintorescamente

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
pintura
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.
En art, obra gràfica creada amb pintura.
Art que tracta sobre l'estudi i creació de les obres de l'accepció anterior.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
piña
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
piña

pinyin /ˈpin.jin/ n masc
pinyin

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
hueso

pinyolet /pi.ɲoˈɫet/ /pi.ɲoˈɫət/ /pi.ɲuˈɫɛt/ n masc
almendrilla

pinyó n masc
piñón
Llavor comestible i molt apreciada del pi pinyoner i que es troba dins d'una pinya. És considerat un fruit sec.
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
pincel

pinzellar /pin.zeˈʎa/ /pin.zeˈʎaɾ/ /pin.zəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pinzell pinzella pinzellada pinzellades pinzellaia pinzellaien pinzellaies pinzellam pinzellant pinzellar pinzellara pinzellaran pinzellarem pinzellaren pinzellares pinzellareu pinzellaria pinzellarien pinzellaries pinzellariva pinzellariven pinzellarives pinzellarà pinzellaràs pinzellaré pinzellaríem pinzellaríeu pinzellarívem pinzellaríveu pinzellassen pinzellasses pinzellassin pinzellassis pinzellat pinzellats pinzellau pinzellava pinzellaven pinzellaves pinzellavi pinzellavo pinzelle pinzelleguem pinzelleguessa pinzelleguessen pinzelleguesses pinzellegueu pinzellegués pinzelleguéssom pinzelleguéssou pinzellem pinzellen pinzelles pinzellessa pinzellessen pinzellesses pinzellessi pinzellessin pinzellessis pinzelleu pinzelli pinzellin pinzellis pinzello pinzellos pinzells pinzellà pinzellàiem pinzellàieu pinzellàrem pinzellàreu pinzellàs pinzellàssem pinzellàsseu pinzellàssim pinzellàssiu pinzellàvem pinzellàvets pinzellàveu pinzellàvom pinzellés pinzelléssem pinzellésseu pinzelléssim pinzelléssiu pinzellí sept v.cent val v
pincelar

pinça /ˈpin.sa/ /ˈpin.sə/ n fem
pinza
(normalment en plural) Instrument flexible de dues peces per a agafar o subjectar objectes petits.
Pota de certs artròpodes com a òrgan de pressió.

pinçar /pinˈsa/ /pinˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg occ pince pincem pincen pinces pincessen pincesses pincessin pincessis pinceu pinci pincin pincis pincés pincéssem pincésseu pincéssim pincéssiu pincí pinç pinça pinçada pinçades pinçant pinçar pinçara pinçaran pinçarem pinçaren pinçares pinçareu pinçaria pinçarien pinçaries pinçarà pinçaràs pinçaré pinçaríem pinçaríeu pinçassen pinçasses pinçat pinçats pinçau pinçava pinçaven pinçaves pinço pinçà pinçàrem pinçàreu pinçàssem pinçàsseu pinçàvem pinçàveu sept val val (1) v
pinzar

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
pipa
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n masc
pipa
Instrument cordòfon pinçat de la família dels llaüts, que fa uns 90 cm de llargada i uns 25 cm d'amplada, constituït per una caixa de ressonància de fusta en forma de pera i de fons bombat, amb la taula harmònica plana amb dues obertures acústiques, i amb un mànec curt amb claviller integrat a la caixa, amb trasts i de quatre a sis cordes separades de la caixa per un pont, que es toca recolzant-lo en posició vertical sobre la falda.

pipeline de renderització n masc
pipeline gráfico

pipí /piˈpi/ n masc
pipí

piquet /piˈket/ /piˈkɛt/ n masc
piquete

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
pira

piragüisme /pi.ɾaˈɣwiz.me/ /pi.ɾəˈɣwiz.mə/ n masc
canotaje

piramidació /pi.ɾa.mi.ða.siˈo/ /pi.ɾə.mi.ðə.siˈo/ n masc
piramidación

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piraña

pirar /piˈɾa/ /piˈɾaɾ/ pira pirada pirades pirant pirar pirar-se-les piraran pirarem piraren pirares pirareu piraria pirarien piraries pirarà piraràs piraré piraríem piraríeu pirat pirats pirava piraven piraves pirem piren pires piressen piresses piressin piressis pireu piri pirin piris piro pirà piràrem piràreu piràvem piràveu pirés piréssem pirésseu piréssim piréssiu pirí v
pirarse

pirat /piˈɾat/ adj masc
pirado

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
pirata
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
pirata bucanero
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

pirateig /pi.ɾaˈtet͡ʃ/ /pi.ɾəˈtət͡ʃ/ /pi.ɾəˈtɛt͡ʃ/ n masc
pirateo

piratejar /pi.ɾa.teˈd͡ʒa/ /pi.ɾa.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɾa.teˈʒa/ /pi.ɾə.təˈd͡ʒa/ /pi.ɾə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ piratege pirategem pirategen pirateges pirategessen pirategesses pirategessin pirategessis pirategeu pirategi pirategin pirategis pirategés pirategéssem pirategésseu pirategéssim pirategéssiu pirategí pirateig pirateja piratejada piratejades piratejam piratejant piratejar piratejara piratejaran piratejarem piratejaren piratejares piratejareu piratejaria piratejarien piratejaries piratejarà piratejaràs piratejaré piratejaríem piratejaríeu piratejassen piratejasses piratejassin piratejassis piratejat piratejats piratejau piratejava piratejaven piratejaves piratejo piratejà piratejàrem piratejàreu piratejàs piratejàssem piratejàsseu piratejàssim piratejàssiu piratejàvem piratejàveu val v
piratear
Robar, saquejar o atacar com un pirata (del mar).
Fer còpies sense respectar els drets d'autor.

pirinenc /pi.ɾiˈneŋk/ /pi.ɾiˈnɛŋ/ adj
pirenaico

pirogravar /pi.ɾo.ɣɾaˈvaɾ/ /pi.ɾo.ɣɾaˈβa/ /pi.ɾo.ɣɾəˈva/ /pi.ɾu.ɣɾəˈva/ /pi.ɾu.ɣɾəˈβa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 nota 2 occ pirograu pirograus pirograv pirograva pirogravada pirogravades pirogravaia pirogravaien pirogravaies pirogravaieu pirogravam pirogravant pirogravar pirogravara pirogravaran pirogravarem pirogravaren pirogravares pirogravareu pirogravaria pirogravarien pirogravaries pirogravariva pirogravariven pirogravarives pirogravarà pirogravaràs pirogravaré pirogravaríem pirogravaríeu pirogravarívem pirogravaríveu pirogravassen pirogravasses pirogravassin pirogravassis pirogravat pirogravats pirogravau pirogravava pirogravaven pirogravaves pirogravavi pirogravavo pirograve pirograveguem pirograveguessa pirograveguessen pirograveguesses pirogravegueu pirogravegués pirograveguéssom pirograveguéssou pirogravem pirograven pirograves pirogravessa pirogravessen pirogravesses pirogravessi pirogravessin pirogravessis pirograveu pirogravi pirogravin pirogravis pirogravo pirogravos pirogravà pirogravàiem pirogravàrem pirogravàreu pirogravàs pirogravàssem pirogravàsseu pirogravàssim pirogravàssiu pirogravàvem pirogravàvets pirogravàveu pirogravàvom pirogravés pirogravéssem pirogravésseu pirogravéssim pirogravéssiu pirograví sept v.cent val v
pirografiar

piromania /pi.ɾo.maˈni.a/ /pi.ɾu.məˈni.ə/ n fem
piromanía

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
pirotecnia

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
pirámide

pirèxia /piˈɾɛk.si.a/ /piˈɾɛk.si.ə/ n fem
pirexia

piròman /piˈɾɔ.man/ /piˈɾɔ.mən/ n masc
pirómano

pis n masc
piso
Planta superior d'un edifici.
(col·loquial, comercial) Habitatge en un edifici amb diverses plantes.

pisa /ˈpi.za/ /ˈpi.zə/ n fem
loza
Ceràmica de pasta porosa recoberta d'un vernís vitrificat transparent o opac.

piscifactoria /pi.si.fak.toˈɾi.a/ /pi.si.fək.tuˈɾi.ə/ /pis.si.fək.toˈɾi.ə/ /pis.si.fək.tuˈɾi.ə/ n fem
piscifactoría

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
piscina alberca
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.
piscinazo
(futbol) Acció d’un jugador que es deixa caure a terra per a simular una falta de l’adversari.

pispar /pisˈpa/ /pisˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pisp pispa pispada pispades pispam pispant pispar pispara pisparan pisparem pisparen pispares pispareu pisparia pisparien pisparies pisparà pisparàs pisparé pisparíem pisparíeu pispassen pispasses pispassin pispassis pispat pispats pispau pispava pispaven pispaves pispe pispem pispen pispes pispessen pispesses pispessin pispessis pispeu pispi pispin pispis pispo pispà pispàrem pispàreu pispàs pispàssem pispàsseu pispàssim pispàssiu pispàvem pispàveu pispés pispéssem pispésseu pispéssim pispéssiu pispí sept val v
birlar

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
pizarra pizarrón
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
pista
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.
Cadascun dels solcs o espais en un disc d'enregistraments.

pista auxiliar n fem
pista auxiliar

pista central n fem
pista central

pista d'asfalt n fem
pista asfáltica

pista d'herba n fem
pista de hierba

pista d'individuals n fem
pista de individuales

pista de bowling n fem
pista de bowling

pista de ciment n fem
pista de cemento

pista de dobles n fem
pista de dobles

pista de fusta n fem
pista de parquet

pista de gel n fem
pista de hielo

pista de joc n fem
pista de juego

pista de moqueta n fem
pista de moqueta

pista de terra batuda n fem
pista de tierra batida

pista lenta n fem
pista lenta

pista ràpida n fem
pista rápida

pista sintètica n fem
pista de fibra artificial

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
pistola

pistolada /pis.toˈɫa.ða/ /pis.toˈɫa.ðə/ /pis.tuˈɫa.ðə/ n fem
pistoletazo

pistolet /pis.toˈɫet/ /pis.toˈɫət/ /pis.tuˈɫɛt/ n masc
pistolete

pisà /piˈza/ adj masc
pisano
Relatiu o pertanyent a Pisa.

pisà /piˈza/ n masc
pisano
Persona que habita o és originària de Pisa.

pit n masc
pecho seno
Tòrax humà.
Mamella, especialment de la dona.
pecho
Part exterior del tòrax humà.
Figurativament, empenta o valentia per a realitzar alguna tasca difícil o perillosa.

pit-roig n masc
petirrojo europeo

pitança /piˈtan.sa/ /piˈtan.sə/ n fem
pitanza

pitch n masc
pitch

pitch-and-putt n masc
pitch and putt

pitejar /pi.teˈd͡ʒa/ /pi.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.teˈʒa/ /pi.təˈd͡ʒa/ /pi.təˈʒa/ pitegem pitegen piteges pitegessen pitegesses pitegessin pitegessis pitegeu pitegi pitegin pitegis pitegés pitegéssem pitegésseu pitegéssim pitegéssiu pitegí piteja pitejada pitejades pitejant pitejar pitejaran pitejarem pitejaren pitejares pitejareu pitejaria pitejarien pitejaries pitejarà pitejaràs pitejaré pitejaríem pitejaríeu pitejat pitejats pitejava pitejaven pitejaves pitejo pitejà pitejàrem pitejàreu pitejàvem pitejàveu sept v
gorjear

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
peto
Tros de tela sobre un vestit que cobreix el pit.
babero
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjar /piˈd͡ʒa/ /piˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pitge pitgem pitgen pitges pitgessen pitgesses pitgessin pitgessis pitgeu pitgi pitgin pitgis pitgés pitgéssem pitgésseu pitgéssim pitgéssiu pitgí pitj pitja pitjada pitjades pitjam pitjant pitjar pitjara pitjaran pitjarem pitjaren pitjares pitjareu pitjaria pitjarien pitjaries pitjarà pitjaràs pitjaré pitjaríem pitjaríeu pitjassen pitjasses pitjassin pitjassis pitjat pitjats pitjau pitjava pitjaven pitjaves pitjo pitjà pitjàrem pitjàreu pitjàs pitjàssem pitjàsseu pitjàssim pitjàssiu pitjàvem pitjàveu sept val v
apretar

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
peor
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.
pésimo peor
El més dolent comparat amb tots els del seu gènere.

pitof /piˈtɔf/ n masc
borracho

pitral /piˈtɾaɫ/ n masc
petral
Accessori de l’arreu del cavall cenyit al pit.

pitxella /piˈt͡ʃe.ʎa/ /piˈt͡ʃe.ʎə/ n fem
jarra

pitxer /piˈt͡ʃe/ /piˈt͡ʃeɾ/ n masc
jarro
Gerro amb ansa per abocar begudes.

piu /ˈpiw/ n masc
espiga
Petita peça cilíndrica que forma part d'un mecanisme giratori.

piu-piu /piwˈpiw/ Interjection
pío pío

piulada /piwˈɫa.ða/ n masc
piada
Manera de piular.

piuladissa /piw.ɫaˈði.sa/ /piw.ɫəˈði.sə/ n fem
pío pío

piulador /piw.ɫaˈðo/ /piw.ɫaˈðoɾ/ /piw.ɫəˈðo/ adj masc
piador
Que piula.

piular /piwˈɫa/ /piwˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ piul piula piulada piulades piulam piulant piular piulara piularan piularem piularen piulares piulareu piularia piularien piularies piularà piularàs piularé piularíem piularíeu piulassen piulasses piulassin piulassis piulat piulats piulau piulava piulaven piulaves piule piulem piulen piules piulessen piulesses piulessin piulessis piuleu piuli piulin piulis piulo piulà piulàrem piulàreu piulàs piulàssem piulàsseu piulàssim piulàssiu piulàvem piulàveu piulés piuléssem piulésseu piuléssim piuléssiu piulí sept val v
piar

piulet /piwˈɫet/ /piwˈɫət/ /piwˈɫɛt/ n masc
pío
Crit de pollet, d’ocell petit.

pivot /piˈvɔt/ /piˈvɔt/ /piˈβɔt/ n masc
pivote
Peça que fa de suport d'un eix al voltant del qual una altra peça pot fer moviment giratori.
pivote giro
(tennis de taula) Acció i efecte d'un jugador de fer un gir sobre si mateix per passar d'una posició de joc de revés a una posició de joc de dreta.

pivot /piˈvɔt/ /piˈvɔt/ /piˈβɔt/ n neut
pívot
(basquetbol) Jugador generalment situat a prop de la zona de 3 segons, que en la fase d'atac s'encarrega de fer passades, pantalles i llançaments a cistella i d'agafar rebots.
pivote
(handbol) Jugador d'un sistema ofensiu 3-3 situat a la segona línia ofensiva més pròxima a la porteria, que s'encarrega principalment de fer bloquejos i lliscaments.

pivot alt n masc
pívot alto

pivot baix n masc
pívot bajo

pivot mitjà n masc
pívot medio

pivotar /pi.voˈta/ /pi.voˈtaɾ/ /pi.vuˈta/ /pi.βoˈta/ /pi.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pivot pivota pivotada pivotades pivotam pivotant pivotar pivotara pivotaran pivotarem pivotaren pivotares pivotareu pivotaria pivotarien pivotaries pivotarà pivotaràs pivotaré pivotaríem pivotaríeu pivotassen pivotasses pivotassin pivotassis pivotat pivotats pivotau pivotava pivotaven pivotaves pivote pivotem pivoten pivotes pivotessen pivotesses pivotessin pivotessis pivoteu pivoti pivotin pivotis pivoto pivotà pivotàrem pivotàreu pivotàs pivotàssem pivotàsseu pivotàssim pivotàssiu pivotàvem pivotàveu pivotés pivotéssem pivotésseu pivotéssim pivotéssiu pivotí sept val v
pivotar

pixafreda /pi.ʃaˈfɾe.ða/ /pi.ʃəˈfɾə.ðə/ /pi.ʃəˈfɾɛ.ðə/ n masc
avefría

pixaner /pi.ʃaˈne/ /pi.ʃaˈneɾ/ /pi.ʃəˈne/ n masc
meón

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pix pixa pixada pixades pixam pixant pixar pixara pixaran pixarem pixaren pixares pixareu pixaria pixarien pixaries pixarà pixaràs pixaré pixaríem pixaríeu pixassen pixasses pixassin pixassis pixat pixats pixau pixava pixaven pixaves pixe pixem pixen pixes pixessen pixesses pixessin pixessis pixeu pixi pixin pixis pixo pixà pixàrem pixàreu pixàs pixàssem pixàsseu pixàssim pixàssiu pixàvem pixàveu pixés pixéssem pixésseu pixéssim pixéssiu pixí sept val v
mear empapar de meado
(col·loquial) orinar

pixar fora de test /piˌʃaˌfɔ.ɾa.ðeˈtest/ v
salir por peteneras

pixar-se de riure v
mearse de la risa

pixat /piˈʃat/ n masc
meada
(col·loquial, sovint en plural) orins

pixatinters /ˌpi.ʃa.tinˈtes/ /ˌpi.ʃa.tinˈteɾs/ /ˌpi.ʃə.tinˈtes/ n neut
chupatintas
(ol·loquial, despectiu, humorístic) Persona que fa tasques rutinàries d'oficina o de periodisme.

pixelar /pik.seˈɫa/ /pik.seˈɫaɾ/ /pik.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pixel pixela pixelada pixelades pixelam pixelant pixelar pixelara pixelaran pixelarem pixelaren pixelares pixelareu pixelaria pixelarien pixelaries pixelarà pixelaràs pixelaré pixelaríem pixelaríeu pixelassen pixelasses pixelassin pixelassis pixelat pixelats pixelau pixelava pixelaven pixelaves pixele pixelem pixelen pixeles pixelessen pixelesses pixelessin pixelessis pixeleu pixeli pixelin pixelis pixelo pixelà pixelàrem pixelàreu pixelàs pixelàssem pixelàsseu pixelàssim pixelàssiu pixelàvem pixelàveu pixelés pixeléssem pixelésseu pixeléssim pixeléssiu pixelí sept val v
pixelar
Generar una imatge o transformar-la totalment o parcialment de manera que els píxels es facin perceptibles i redueixin el detall d'allò que haurien de mostrar.

pixota de llanguet n fem
rubioca

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pizza

pizzer /piˈd͡ze/ /piˈtseɾ/ n masc
pizzero

pió n masc
pión

pla plana plans adj masc
llano plano
Llis, sense elevacions.
plano
(pilota, esports de raqueta) Dit del cop executat de manera que no s'imprimeix gairebé cap efecte a la pilota o el volant, que fa que surti projectat a gran velocitat.

pla adv
bien
Partícula amb valor afirmatiu emfàtic.
para nada
Partícula amb valor negatiu irònic.

pla n masc
llano
Zona geogràfica sense grans elevacions.
plan plano
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

pla Dalton n masc
plan Dalton

pla Jena n masc
plan Jena

pla Winnetka n masc
plan Winnetka

pla d'acció tutorial n masc
plan de acción tutorial

pla d'acollida n masc
plan de acogida

pla d'estudis n masc
plan de estudios
Concreció del currículum vigent en un moment donat en forma d'ordenació general per cursos, etapes i cicles dels continguts, assignatures i activitats que han de desenvolupar-se.

pla de formació n masc
plan de formación

pla de treball n masc
plan de trabajo

pla educatiu individualitzat n masc
plan educativo individualizado

pla estratègic n masc
plan estratégico

pla individualitzat intensiu n masc
plan intensivo individualizado

pla vertical de la xarxa n masc
plano vertical de la red

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
placa
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placa del llançador n fem
goma del lanzador

placar /pɫaˈka/ /pɫaˈkaɾ/ /pɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plac placa placada placades placam placant placar placara placaran placarem placaren placares placareu placaria placarien placaries placarà placaràs placaré placaríem placaríeu placassen placasses placassin placassis placat placats placau placava placaven placaves placo placà placàrem placàreu placàs placàssem placàsseu placàssim placàssiu placàvem placàveu plaque plaquem plaquen plaques plaquessen plaquesses plaquessin plaquessis plaqueu plaqui plaquin plaquis plaqués plaquéssem plaquésseu plaquéssim plaquéssiu plaquí sept val v
placar

placatge /pɫaˈka.d͡ʒe/ /pɫəˈka.d͡ʒə/ n masc
placaje

placatge perillós n masc
placaje peligroso

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
placenta

placer /pɫaˈse/ /pɫaˈseɾ/ /pɫəˈse/ n masc
placer
(geologia) Sediment al·luvial amb partícules de minerals preciosos.

placeta /pɫəˈsə.tə/ /pɫəˈsɛ.tə/ n fem
plazoleta

placidesa /pɫa.siˈðe.za/ /pɫə.siˈðə.zə/ /pɫə.siˈðɛ.zə/ n fem
placidez

plaent /pɫaˈen/ /pɫaˈent/ /pɫəˈen/ /pɫəˈent/ adj
placentero

plaentment /pɫaˌemˈmen/ /pɫaˌemˈment/ /pɫəˌemˈmen/ /pɫəˌemˈment/ adv
apaciblemente

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
placer
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plafó /pɫaˈfo/ /pɫəˈfo/ n masc
plafón

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
plaga

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
plagio

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plagia plagiada plagiades plagiam plagiant plagiar plagiara plagiaran plagiarem plagiaren plagiares plagiareu plagiaria plagiarien plagiaries plagiarà plagiaràs plagiaré plagiaríem plagiaríeu plagiassen plagiasses plagiassin plagiassis plagiat plagiats plagiau plagiava plagiaven plagiaves plagie plagiem plagien plagies plagiessen plagiesses plagiessin plagiessis plagieu plagii plagio plagià plagiàrem plagiàreu plagiàs plagiàssem plagiàsseu plagiàssim plagiàssiu plagiàvem plagiàveu plagiés plagiéssem plagiésseu plagiéssim plagiéssiu plagií plagiï plagiïn plagiïs sept val v
plagiar

plaguejar /pɫa.ɣeˈd͡ʒa/ /pɫa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.ɣeˈʒa/ /pɫə.ɣəˈd͡ʒa/ /pɫə.ɣəˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ plaguege plaguegem plaguegen plagueges plaguegessen plaguegesses plaguegessin plaguegessis plaguegeu plaguegi plaguegin plaguegis plaguegés plaguegéssem plaguegésseu plaguegéssim plaguegéssiu plaguegí plagueig plagueja plaguejada plaguejades plaguejam plaguejant plaguejar plaguejara plaguejaran plaguejarem plaguejaren plaguejares plaguejareu plaguejaria plaguejarien plaguejaries plaguejarà plaguejaràs plaguejaré plaguejaríem plaguejaríeu plaguejassen plaguejasses plaguejassin plaguejassis plaguejat plaguejats plaguejau plaguejava plaguejaven plaguejaves plaguejo plaguejà plaguejàrem plaguejàreu plaguejàs plaguejàssem plaguejàsseu plaguejàssim plaguejàssiu plaguejàvem plaguejàveu sept v.cent val v
gandulear

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
llanura
Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.
parito
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

plana abissal n fem
llanura abisal

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plan plana planada planades planam planant planar planara planaran planarem planaren planares planareu planaria planarien planaries planarà planaràs planaré planaríem planaríeu planassen planasses planassin planassis planat planats planau planava planaven planaves plane planem planen planes planessen planesses planessin planessis planeu plani planin planis plano planà planàrem planàreu planàs planàssem planàsseu planàssim planàssiu planàvem planàveu planés planéssem planésseu planéssim planéssiu planí sept val v
planear
Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
Un avió, un planador, volar sense motor.

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ planege planegem planegen planeges planegessen planegesses planegessin planegessis planegeu planegi planegin planegis planegés planegéssem planegésseu planegéssim planegéssiu planegí planeig planeja planejada planejades planejam planejant planejar planejara planejaran planejarem planejaren planejares planejareu planejaria planejarien planejaries planejarà planejaràs planejaré planejaríem planejaríeu planejassen planejasses planejassin planejassis planejat planejats planejau planejava planejaven planejaves planejo planejà planejàrem planejàreu planejàs planejàssem planejàsseu planejàssim planejàssiu planejàvem planejàveu sept val v
aplanar
(transitiu) Treballar una superfície per fer-la plana.
llanear
(intransitiu) Ser prou pla, no gaire rost.
planear
(transitiu) Fer plans, planificar.

planer /pɫaˈne/ /pɫaˈneɾ/ /pɫəˈne/ adj masc
sencillo
Expressat amb termes fàcilment comprensibles.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
planeta

planetari n masc
planetario

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
planificación

planificació curricular n fem
planificación curricular

planificació educativa n fem
planificación educativa

planificar /pɫa.ni.fiˈka/ /pɫa.ni.fiˈkaɾ/ /pɫə.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ planific planifica planificada planificades planificam planificant planificar planificara planificaran planificarem planificaren planificares planificareu planificaria planificarien planificaries planificarà planificaràs planificaré planificaríem planificaríeu planificassen planificasses planificassin planificassis planificat planificats planificau planificava planificaven planificaves planifico planificà planificàrem planificàreu planificàs planificàssem planificàsseu planificàssim planificàssiu planificàvem planificàveu planifique planifiquem planifiquen planifiques planifiquessen planifiquesses planifiquessin planifiquessis planifiqueu planifiqui planifiquin planifiquis planifiqués planifiquéssem planifiquésseu planifiquéssim planifiquéssiu planifiquí sept val v
planificar

planosòl /pɫa.noˈsɔɫ/ /pɫə.noˈsɔɫ/ /pɫə.nuˈsɔɫ/ n masc
planosol

planta n fem
planta mata
Vegetal herbaci.
planta
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
planta planta del pie

plantada de bitlles n fem
colocación

plantador n masc
colocador de bolos

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ adj
plantar
Relatiu a la part inferior del peu.

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plant planta plantada plantades plantam plantant plantar plantara plantaran plantarem plantaren plantares plantareu plantaria plantarien plantaries plantarà plantaràs plantaré plantaríem plantaríeu plantassen plantasses plantassin plantassis plantat plantats plantau plantava plantaven plantaves plante plantem planten plantes plantessen plantesses plantessin plantessis planteu planti plantin plantis planto plantà plantàrem plantàreu plantàs plantàssem plantàsseu plantàssim plantàssiu plantàvem plantàveu plantés plantéssem plantésseu plantéssim plantéssiu plantí sept val v
plantar
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.
(col·loquial) Deixar, abandonar.

plantar les bitlles v
situar los bolos

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
llantén

plantejament /pɫan.te.d͡ʒaˈmen/ /pɫan.te.d͡ʒaˈment/ /pɫan.te.ʒaˈmen/ /pɫən.tə.ʒəˈmen/ /pɫən.tə.ʒəˈment/ n masc
planteamiento

plantejar /pɫan.teˈd͡ʒa/ /pɫan.teˈd͡ʒaɾ/ /pɫan.teˈʒa/ /pɫən.təˈd͡ʒa/ /pɫən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ plantege plantegem plantegen planteges plantegessen plantegesses plantegessin plantegessis plantegeu plantegi plantegin plantegis plantegés plantegéssem plantegésseu plantegéssim plantegéssiu plantegí planteig planteja plantejada plantejades plantejam plantejant plantejar plantejara plantejaran plantejarem plantejaren plantejares plantejareu plantejaria plantejarien plantejaries plantejarà plantejaràs plantejaré plantejaríem plantejaríeu plantejassen plantejasses plantejassin plantejassis plantejat plantejats plantejau plantejava plantejaven plantejaves plantejo plantejà plantejàrem plantejàreu plantejàs plantejàssem plantejàsseu plantejàssim plantejàssiu plantejàvem plantejàveu val v
plantear

planter /pɫanˈte/ /pɫanˈteɾ/ n masc
plantel
Lloc on es crien plantes.
cantera
Lloc de formació professional.

plantificar /pɫan.ti.fiˈka/ /pɫan.ti.fiˈkaɾ/ /pɫən.ti.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ plantific plantifica plantificada plantificades plantificaia plantificaien plantificaies plantificam plantificant plantificar plantificara plantificaran plantificarem plantificaren plantificares plantificareu plantificaria plantificarien plantificaries plantificariva plantificariven plantificarives plantificarà plantificaràs plantificaré plantificaríem plantificaríeu plantificarívem plantificaríveu plantificassen plantificasses plantificassin plantificassis plantificat plantificats plantificau plantificava plantificaven plantificaves plantificavi plantificavo plantifico plantificos plantificà plantificàiem plantificàieu plantificàrem plantificàreu plantificàs plantificàssem plantificàsseu plantificàssim plantificàssiu plantificàvem plantificàvets plantificàveu plantificàvom plantifique plantifiqueguem plantifiqueguessa plantifiqueguessen plantifiqueguesses plantifiquegueu plantifiquegués plantifiqueguéssom plantifiqueguéssou plantifiquem plantifiquen plantifiques plantifiquessa plantifiquessen plantifiquesses plantifiquessi plantifiquessin plantifiquessis plantifiqueu plantifiqui plantifiquin plantifiquis plantifiqués plantifiquéssem plantifiquésseu plantifiquéssim plantifiquéssiu plantifiquí sept v.cent val v
plantificar

plantilla /pɫanˈti.ʎa/ /pɫənˈti.ʎə/ n fem
plantilla
(esports de pilota) Conjunt de jugadors que integren un equip.
(hoquei sobre patins) Làmina de metall o plàstic d'un patí de rodes sense bota incorporada, sobre la qual es colla la bota de l'esportista.

planura /pɫaˈnu.ɾa/ /pɫəˈnu.ɾə/ n fem
llanura

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
plancha
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se a terra cap endavant per colpejar la pilota amb una mà o amb totes dues abans que toqui a terra, esmorteint la topada amb els braços.
(hoquei sobre herba) Làmina metàl·lica de 3,66 m de llargada i 0,46 m d'amplada posada dreta al fons d'una porteria, que serveix per a determinar la validesa d'un gol de penal.

planxa de neu n fem
snowboard

planxa lateral n fem
plancha lateral

planxa xinesa n fem
plancha china

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ planx planxa planxada planxades planxam planxant planxar planxara planxaran planxarem planxaren planxares planxareu planxaria planxarien planxaries planxarà planxaràs planxaré planxaríem planxaríeu planxassen planxasses planxassin planxassis planxat planxats planxau planxava planxaven planxaves planxe planxem planxen planxes planxessen planxesses planxessin planxessis planxeu planxi planxin planxis planxo planxà planxàrem planxàreu planxàs planxàssem planxàsseu planxàssim planxàssiu planxàvem planxàveu planxés planxéssem planxésseu planxéssim planxéssiu planxí sept val v
planchar

planxeta /pɫaɲˈt͡ʃe.ta/ /pɫəɲˈʃə.tə/ /pɫəɲˈʃɛ.tə/ n fem
planchita
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Symphodus roissali)

plany /ˈpɫaɲ/ n masc
quejido

plançó /pɫanˈso/ /pɫənˈso/ n masc
vástago

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
plaqueta

plaqueta de canvi n fem
tablilla de cambio

plasmar /pɫazˈma/ /pɫazˈmaɾ/ /pɫəzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plasm plasma plasmada plasmades plasmam plasmant plasmar plasmara plasmaran plasmarem plasmaren plasmares plasmareu plasmaria plasmarien plasmaries plasmarà plasmaràs plasmaré plasmaríem plasmaríeu plasmassen plasmasses plasmassin plasmassis plasmat plasmats plasmau plasmava plasmaven plasmaves plasme plasmem plasmen plasmes plasmessen plasmesses plasmessin plasmessis plasmeu plasmi plasmin plasmis plasmo plasmà plasmàrem plasmàreu plasmàs plasmàssem plasmàsseu plasmàssim plasmàssiu plasmàvem plasmàveu plasmés plasméssem plasmésseu plasméssim plasméssiu plasmí sept val v
plasmar
Donar una forma determinada a quelcom, en particular a una massa o matèria tova o mal·leable.
Donar forma a una cosa abstracta.

plastificar /pɫas.ti.fiˈka/ /pɫas.ti.fiˈkaɾ/ /pɫəs.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ plastific plastifica plastificada plastificades plastificam plastificant plastificar plastificara plastificaran plastificarem plastificaren plastificares plastificareu plastificaria plastificarien plastificaries plastificarà plastificaràs plastificaré plastificaríem plastificaríeu plastificassen plastificasses plastificassin plastificassis plastificat plastificats plastificau plastificava plastificaven plastificaves plastifico plastificà plastificàrem plastificàreu plastificàs plastificàssem plastificàsseu plastificàssim plastificàssiu plastificàvem plastificàveu plastifique plastifiquem plastifiquen plastifiques plastifiquessen plastifiquesses plastifiquessin plastifiquessis plastifiqueu plastifiqui plastifiquin plastifiquis plastifiqués plastifiquéssem plastifiquésseu plastifiquéssim plastifiquéssiu plastifiquí sept val v
plastificar

plastilina /pɫas.tiˈɫi.na/ /pɫəs.tiˈɫi.nə/ n fem
plastilina

plastre /ˈpɫas.tɾe/ /ˈpɫas.tɾə/ n masc
plasta

plastró /pɫasˈtɾo/ /pɫəsˈtɾo/ n masc
plastrón
(esgrima) Peça de material reforçat per a protegir la meitat del tronc més propera al braç armat.
(medicina) Zona d'induració al voltant d'un focus d'inflamació.
Peça de l'armadura que protegia el davant del pit.
Zona ventral de la closca d'un queloni.

plat n masc
plato
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plat combinat n masc
plato combinado

plat suspès n masc
platillo suspendido

plata /ˈpɫa.tə/ n fem
fuente
Plat gran, sovint de forma ovalada, per a servir el menjar a taula.

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
plataforma
Superfície plana, horitzontal i elevada.
(figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

plataforma continental n fem
plataforma continental

plataforma de joc n fem
plataforma de juego

platanístids /pɫa.taˈnis.tits/ /pɫə.təˈnis.tits/ n masc
platanístidos

platerets /pɫa.teˈɾets/ /pɫə.təˈɾəts/ /pɫə.təˈɾɛts/ n masc
platillos

platirí /pɫa.tiˈri/ /pɫə.tiˈri/ n masc
platirrino

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
playa

platxeriós /pɫa.t͡ʃe.ɾiˈos/ /pɫə.t͡ʃə.ɾiˈos/ platxeriosa platxeriosos adj masc
juerguista

platí /pɫəˈti/ n masc
platino

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ adj masc
platónico

plató /plaˈto/ /pɫəˈto/ n masc
plató

plaure /ˈplaw.ɾe/ /ˈplaw.ɾə/ bal occ plac plaem plaent plaeu plaga plaguda plagudes plaguem plaguen plaguera plagueren plagueres plagues plaguessen plaguesses plaguessin plaguessis plagueu plagui plaguin plaguis plagut plaguts plagué plaguérem plaguéreu plagués plaguéssem plaguésseu plaguéssim plaguéssiu plaguí plau plauen plauran plaure plaurem plaureu plauria plaurien plauries plaurà plauràs plauré plauríem plauríeu plaus plaíem plaíeu plaïa plaïen plaïes val v
placer

play-action n masc
play action

play-off /ˌpɫejˈɔff/ /ˌpɫɛjˈɔff/ n masc
play-off

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
plaza

plaça escolar n fem
plaza escolar

plaçar /pɫaˈsa/ /pɫaˈsaɾ/ /pɫəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ place placem placen places placessen placesses placessin placessis placeu placi placin placis placés placéssem placésseu placéssim placéssiu plací plaç plaça plaçada plaçades plaçam plaçant plaçar plaçara plaçaran plaçarem plaçaren plaçares plaçareu plaçaria plaçarien plaçaries plaçarà plaçaràs plaçaré plaçaríem plaçaríeu plaçassen plaçasses plaçassin plaçassis plaçat plaçats plaçau plaçava plaçaven plaçaves plaço plaçà plaçàrem plaçàreu plaçàs plaçàssem plaçàsseu plaçàssim plaçàssiu plaçàvem plaçàveu sept val v
colocar

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ plena plens adj masc
pleno lleno
Que està farcit fins a estar complet.
pleno
Que conté la màxima capacitat.

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ n masc
pleno
Reunió on participen tots els components d'una organització.
chuza
(bowling) Resultat màxim, consistent a tombar totes les bitlles amb el primer llançament d'un quadre.

plebeu /pɫeˈbɛw/ /pɫəˈβɛw/ plebea adj masc
plebeo

plebs /ˈpɫeps/ n fem
plebe

plec /ˈpɫek/ /ˈpɫək/ /ˈpɫɛk/ n masc
pliegue
Part doblegada d'un paper.
pliego
Documents que van junts en un acte administratiu o judicial perquè tenen relació amb una mateixa part del procediment.

plec de descàrrec n masc
pliego de descargo

pledejar /pɫe.ðeˈd͡ʒa/ /pɫe.ðeˈd͡ʒaɾ/ /pɫe.ðeˈʒa/ /pɫə.ðəˈd͡ʒa/ /pɫə.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pledege pledegem pledegen pledeges pledegessen pledegesses pledegessin pledegessis pledegeu pledegi pledegin pledegis pledegés pledegéssem pledegésseu pledegéssim pledegéssiu pledegí pledeig pledeja pledejada pledejades pledejam pledejant pledejar pledejara pledejaran pledejarem pledejaren pledejares pledejareu pledejaria pledejarien pledejaries pledejarà pledejaràs pledejaré pledejaríem pledejaríeu pledejassen pledejasses pledejassin pledejassis pledejat pledejats pledejau pledejava pledejaven pledejaves pledejo pledejà pledejàrem pledejàreu pledejàs pledejàssem pledejàsseu pledejàssim pledejàssiu pledejàvem pledejàveu sept val v
pleitear

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pleg plega plegada plegades plegam plegant plegar plegara plegaran plegarem plegaren plegares plegareu plegaria plegarien plegaries plegarà plegaràs plegaré plegaríem plegaríeu plegassen plegasses plegassin plegassis plegat plegats plegau plegava plegaven plegaves plego plegue pleguem pleguen plegues pleguessen pleguesses pleguessin pleguessis plegueu plegui pleguin pleguis plegués pleguéssem pleguésseu pleguéssim pleguéssiu pleguí plegà plegàrem plegàreu plegàs plegàssem plegàsseu plegàssim plegàssiu plegàvem plegàveu sept val v
doblar
Doblegar, especialment la roba o el paper.
cerrar
Acabar l'horari laboral, interrompre una feina, una tasca, per seguir més endavant.
Cessar un negoci, una relació laboral.
recoger
Aplegar, collir de terra.

plenamar /ˌpɫe.naˈmaɾ/ /ˌpɫə.nəˈmaɾ/ /ˌpɫɛ.nəˈmar/ n fem
pleamar

plepa n neut
incordio

plet n masc
pleito

pleta /ˈpɫe.ta/ /ˈpɫə.tə/ /ˈpɫɛ.tə/ n masc
redil

pleura /ˈpɫɛw.ɾa/ /ˈpɫɛw.ɾə/ /ˈpɫɛw.ɾɛ/ n fem
pleura

pleural /pɫewˈɾaɫ/ /pɫəwˈɾaɫ/ adj
pleural

plexímetre /pɫekˈsi.me.tɾe/ /pɫəkˈsi.mə.tɾə/ n masc
plexímetro

plis /ˈpɫis/ n masc
plis

plom n masc
plomo

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
pluma
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.
Artefacte per a escriure, que té un plomí.

plomall /pɫoˈmaʎ/ /pɫuˈmaj/ /pɫuˈmaʎ/ n masc
plumero
Plomes d'au lligades a un bastó, que es fan servir per torcar la pols que es diposita sobre objectes delicats.
plumas
(bàdminton) Element allargat d'un volant de plomes naturals constituït per un conjunt de setze plomes naturals de 64 a 70 mm de llargada i amb la punta arrodonida, que van fixades l'una al costat de l'altra.

plomar /pɫoˈma/ /pɫoˈmaɾ/ /pɫuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ plom ploma plomada plomades plomam plomant plomar plomara plomaran plomarem plomaren plomares plomareu plomaria plomarien plomaries plomarà plomaràs plomaré plomaríem plomaríeu plomassen plomasses plomassin plomassis plomat plomats plomau plomava plomaven plomaves plome plomem plomen plomes plomessen plomesses plomessin plomessis plomeu plomi plomin plomis plomo plomà plomàrem plomàreu plomàs plomàssem plomàsseu plomàssim plomàssiu plomàvem plomàveu plomés ploméssem plomésseu ploméssim ploméssiu plomí sept val v
desplumar
(transitiu) Llevar les plomes a una au.
(transitiu) Deixar sense diners a algú, especialment en apostes.
emplomar
Afegir plom.
Assegurar la integritat d'una cosa amb un segell de plom.
emplumecer
(intransitiu) Una au, treure ploma.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
llanto

ploradissa /pɫo.ɾaˈði.sa/ /pɫo.ɾəˈði.sə/ /pɫu.ɾəˈði.sə/ n fem
llorera

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
llorica

ploramorts /ˌpɫɔ.ɾaˈmɔrs/ /ˌpɫɔ.ɾaˈmɔɾts/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmɔrs/ n neut
plañidero

ploraner /pɫo.ɾaˈne/ /pɫo.ɾaˈneɾ/ /pɫo.ɾəˈne/ /pɫu.ɾəˈne/ adj masc
llorica
Dit de la persona que plora sovint o per minúcies.

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plor plora plorada plorades ploram plorant plorar plorara ploraran plorarem ploraren plorares plorareu ploraria plorarien ploraries plorarà ploraràs ploraré ploraríem ploraríeu plorassen plorasses plorassin plorassis plorat plorats plorau plorava ploraven ploraves plore plorem ploren plores ploressen ploresses ploressin ploressis ploreu plori plorin ploris ploro plorà ploràrem ploràreu ploràs ploràssem ploràsseu ploràssim ploràssiu ploràvem ploràveu plorés ploréssem plorésseu ploréssim ploréssiu plorí sept val v
llorar

plorar com una Magdalena v
estar hecho una Magdalena

plorera /ploˈɾɛ.ɾə/ /pɫoˈɾe.ɾa/ /pɫoˈɾe.ɾə/ /pɫuˈɾe.ɾə/ n fem
ganas de llorar
Ganes de plorar.
llorera
Plor continuat.

ploricó /pɫo.ɾiˈko/ /pɫu.ɾiˈko/ n masc
lloriqueo
Plor fingit.
lloro
(àudio) Freqüència molt baixa introduïda en l’enregistrament per variacions de velocitat.

plorinyar /pɫo.ɾiˈɲa/ /pɫo.ɾiˈɲaɾ/ /pɫu.ɾiˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ploriny plorinya plorinyada plorinyades plorinyaia plorinyaien plorinyaies plorinyam plorinyant plorinyar plorinyara plorinyaran plorinyarem plorinyaren plorinyares plorinyareu plorinyaria plorinyarien plorinyaries plorinyariva plorinyariven plorinyarives plorinyarà plorinyaràs plorinyaré plorinyaríem plorinyaríeu plorinyarívem plorinyaríveu plorinyassen plorinyasses plorinyassin plorinyassis plorinyat plorinyats plorinyau plorinyava plorinyaven plorinyaves plorinyavi plorinyavo plorinye plorinyeguem plorinyeguessa plorinyeguessen plorinyeguesses plorinyegueu plorinyegués plorinyeguéssom plorinyeguéssou plorinyem plorinyen plorinyes plorinyessa plorinyessen plorinyesses plorinyessi plorinyessin plorinyessis plorinyeu plorinyi plorinyin plorinyis plorinyo plorinyos plorinys plorinyà plorinyàiem plorinyàieu plorinyàrem plorinyàreu plorinyàs plorinyàssem plorinyàsseu plorinyàssim plorinyàssiu plorinyàvem plorinyàvets plorinyàveu plorinyàvom plorinyés plorinyéssem plorinyésseu plorinyéssim plorinyéssiu plorinyí sept v.cent val v
lloriquear

plorosament /pɫoˌɾo.zaˈmen/ /pɫoˌɾo.zaˈment/ /pɫoˌɾo.zəˈment/ /pɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
llorosamente

plorós /pɫoˈɾos/ /pɫuˈɾos/ plorosa adj masc
lloroso

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
llover
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
llover a cántaros

plovisquejar /pɫo.vis.keˈd͡ʒaɾ/ /pɫo.vis.kəˈd͡ʒa/ /pɫo.βis.keˈd͡ʒa/ /pɫo.βis.keˈʒa/ /pɫu.vis.kəˈʒa/ v
lloviznar

plugim /pɫuˈd͡ʒim/ /pɫuˈʒim/ n masc
llovizna

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
lluvia

pluja d'idees n fem
brainstorming

plumífer /pɫuˈmi.feɾ/ /pɫuˈmi.fər/ adj masc
plumífero
Dotat de plomes.

plumífer /pɫuˈmi.feɾ/ /pɫuˈmi.fər/ n masc
plumífero
(irònic) escriptor

plural adj
plural
Que denota més d’un.

plural n masc
plural
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

pluralitzar /pɫu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pɫu.ɾa.ɫiˈza/ /pɫu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pɫu.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pluralitz pluralitza pluralitzada pluralitzades pluralitzam pluralitzant pluralitzar pluralitzara pluralitzaran pluralitzarem pluralitzaren pluralitzares pluralitzareu pluralitzaria pluralitzarien pluralitzaries pluralitzarà pluralitzaràs pluralitzaré pluralitzaríem pluralitzaríeu pluralitzassen pluralitzasses pluralitzassin pluralitzassis pluralitzat pluralitzats pluralitzau pluralitzava pluralitzaven pluralitzaves pluralitze pluralitzem pluralitzen pluralitzes pluralitzessen pluralitzesses pluralitzessin pluralitzessis pluralitzeu pluralitzi pluralitzin pluralitzis pluralitzo pluralitzà pluralitzàrem pluralitzàreu pluralitzàs pluralitzàssem pluralitzàsseu pluralitzàssim pluralitzàssiu pluralitzàvem pluralitzàveu pluralitzés pluralitzéssem pluralitzésseu pluralitzéssim pluralitzéssiu pluralitzí sept val v
pluralizar

pluricel·lular /pɫu.ɾi.se.ɫuˈɫaɾ/ /pɫu.ɾi.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /pɫu.ɾi.sə.ɫuˈɫar/ /pɫu.ɾi.səɫ.ɫuˈɫar/ /pɫu.ɾi.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
pluricelular

pluridisciplinari /pɫu.ɾi.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /pɫu.ɾi.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
multidisciplinar

pluridisciplinarietat n fem
multidisciplinariedad

plus n masc
plus

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
pluscuamperfecto

plutoni n masc
plutonio

plàcid /ˈpɫa.sit/ adj masc
plácido

plàcidament /ˌpɫa.si.ðaˈmen/ /ˌpɫa.si.ðaˈment/ /ˌpɫa.si.ðəˈmen/ /ˌpɫa.si.ðəˈment/ adv
plácidamente

plànol /ˈpɫa.noɫ/ /ˈpɫa.nuɫ/ n masc
plano

plànyer /ˈpɫa.ɲe/ /ˈpɫa.ɲeɾ/ /ˈpɫa.ɲə/ bal planc planga planguda plangudes planguem planguen planguera plangueren plangueres plangues planguessen planguesses planguessin planguessis plangueu plangui planguin planguis plangut planguts plangué planguérem planguéreu plangués planguéssem planguésseu planguéssim planguéssiu planguí plany planyem planyen planyent planyeran planyerem planyeren planyeres planyereu planyeria planyerien planyeries planyerà planyeràs planyeré planyeríem planyeríeu planyessin planyessis planyeu planyi planyia planyien planyies planyin planyis planyo planys planyuda planyudes planyut planyuts planyé planyérem planyéreu planyés planyéssim planyéssiu planyí planyíem planyíeu plànyer sept val v
plañir
Plorar, lamentar-se.
doler
Compadir, sentir compassió.
(pronominal) Buscar la comoditat.
regatear
Estalviar esforços, mitjans.
ahorrar
Excusar a algú algun treball, fatiga, incomoditat.
enyorar

plàstic n masc
plástico
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

plàtan /ˈpɫa.tən/ n masc
plátano

pneumococ /new.moˈkɔk/ /nəw.moˈkɔk/ /nəw.muˈkɔk/ n masc
neumococo

pneumologia /new.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.mo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.mo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neumología

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
neumático

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
neumonía
Pulmonia

poal /poˈaɫ/ /puˈaɫ/ n masc
pozal
(septentrional, tarragoní) càntir

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
población
Conjunt de gent residint a una zona.
Lloc poblat.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.

població escolar n fem
población escolar

poblar /pobˈbɫa/ /poˈβɫa/ /pubˈbɫa/ /puˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pobl pobla poblada poblades poblam poblant poblar poblara poblaran poblarem poblaren poblares poblareu poblaria poblarien poblaries poblarà poblaràs poblaré poblaríem poblaríeu poblassen poblasses poblassin poblassis poblat poblats poblau poblava poblaven poblaves poble poblem poblen pobles poblessen poblesses poblessin poblessis pobleu pobli poblin poblis poblo poblà poblàrem poblàreu poblàs poblàssem poblàsseu poblàssim poblàssiu poblàvem poblàveu poblés pobléssem poblésseu pobléssim pobléssiu poblí sept val v
poblar

poblat /pobˈbɫat/ /poˈβɫat/ /pubˈbɫat/ /puˈβɫat/ n fem
poblado

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
pueblo
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
populacho
Classe social no privilegiada o comuna.
pueblo aldea
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobrament /ˌpɔ.bɾaˈment/ /ˌpɔ.bɾəˈmen/ /ˌpɔ.bɾəˈment/ /ˌpɔ.βɾaˈmen/ /ˌpɔ.βɾəˈmen/ adv
pobremente

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ pobra pobres adj masc
pobre
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ n masc
pobre
Persona sense recursos per viure.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
pobreza
Manca de diners o recursos.

pobresa energètica n fem
pobreza energética

pobresa menstrual n fem
pobreza mesntrual

pobresa residencial n fem
pobreza residencial

pobrissalla /po.bɾiˈsa.ʎa/ /po.bɾiˈsa.ʎə/ /pu.bɾiˈsa.ʎə/ /pu.βɾiˈsa.ʎə/ n fem
pobretería

poc poca pocs adj masc
poco
En quantitat escassa.

poc adv
poco
De manera escassa.

poca-solta /ˌpɔ.kaˈsɔɫ.ta/ /ˌpɔ.kaˈsɔɫ.tɔ/ /ˌpɔ.kəˈsɔɫ.tə/ adj
tarambana

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
poción

podar /poˈða/ /poˈðaɾ/ /puˈða/ /puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pod poda podada podades podam podant podar podara podaran podarem podaren podares podareu podaria podarien podaries podarà podaràs podaré podaríem podaríeu podassen podasses podassin podassis podat podats podau podava podaven podaves pode podem poden podes podessen podesses podessin podessis podeu podi podin podis podo podà podàrem podàreu podàs podàssem podàsseu podàssim podàssiu podàvem podàveu podés podéssem podésseu podéssim podéssiu podí sept val v
podar

podeci /poˈðɛ.si/ /puˈðɛ.si/ n masc
podecio

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ n masc
poder
Capacitat per fer alguna cosa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ occ podem poden podent poder podeu podia podien podies podran podrem podreu podria podrien podries podrà podràs podré podríem podríeu podíem podíeu poguda pogudes poguera pogueren pogueres poguessen poguesses poguessin poguessis pogut poguts pogué poguérem poguéreu pogués poguéssem poguésseu poguéssim poguéssiu poguí pot pots puc puga pugam pugau puguem puguen pugues pugueu pugui puguin puguis val v
poder
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.
Tenir domini, autoritat.
Tenir força i activitat per a obrar, resistir o sofrir.
Excitar a algú a que faci o deixi de fer alguna cosa.
Ser possible o contingent que succeeixi alguna cosa.

poderosament /po.ðeˌɾo.zaˈmen/ /po.ðeˌɾo.zaˈment/ /po.ðəˌɾo.zəˈment/ /pu.ðəˌɾo.zəˈmen/ adv
poderosamente

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
poderoso

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
podio

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ podreix podreixa podreixen podreixes podreixi podreixin podreixis podreixo podreixs podresc podresca podresquen podresques podresqui podresquin podresquis podria podrida podrides podrien podries podriguem podriguera podrigueren podrigueres podriguessen podriguesses podriguessin podriguessis podrigueu podrigueva podrigueven podrigueves podrigué podriguérem podriguéreu podrigués podriguéssem podriguésseu podriguéssim podriguéssiu podriguévem podriguéveu podrim podrint podrir podrira podriran podrirem podriren podrires podrireu podriria podririen podriries podririva podririven podririves podrirà podriràs podriré podriríem podriríeu podrirívem podriríveu podrisc podrisca podrisco podriscos podrisquem podrisquen podrisques podrisqueu podrissa podrissen podrisses podrissi podrissin podrissis podrist podrit podrits podriu podriva podriven podrives podrix podrixa podrixen podrixes podrixi podrixin podrixis podrixo podrixos podrí podríem podríets podríeu podrírem podríreu podrís podríscon podríssem podrísseu podríssim podríssiu podríssom podríssou podrívem podríveu podríxon sept v.cent val v
pudrirse

podòleg /poˈðɔ.lek/ /puˈðɔ.ɫək/ n masc
podólogo

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
poema

poemari /po.eˈma.ɾi/ /po.əˈma.ɾi/ /pu.əˈma.ɾi/ n masc
poemario

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
poesía

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
poeta

poetastre /po.eˈtas.tɾe/ /po.əˈtas.tɾə/ /pu.əˈtas.tɾə/ n masc
poetastro

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
pogromo

pol /ˈpɔɫ/ n masc
polo

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ n fem
polaina
Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polar /poˈɫa/ /poˈɫaɾ/ /puˈɫa/ /puˈɫar/ adj
polar
Relatiu o pertanyent a un pol o als pols.

polarització /po.la.ɾi.d͡za.siˈo/ /pu.ɫə.ɾid.zə.siˈo/ n fem
polarización

polaritzar /po.ɫa.ɾiˈd͡za/ /po.ɫa.ɾiˈza/ /po.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /po.ɫə.ɾiˈd͡za/ /pu.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ polaritz polaritza polaritzada polaritzades polaritzam polaritzant polaritzar polaritzara polaritzaran polaritzarem polaritzaren polaritzares polaritzareu polaritzaria polaritzarien polaritzaries polaritzarà polaritzaràs polaritzaré polaritzaríem polaritzaríeu polaritzassen polaritzasses polaritzassin polaritzassis polaritzat polaritzats polaritzau polaritzava polaritzaven polaritzaves polaritze polaritzem polaritzen polaritzes polaritzessen polaritzesses polaritzessin polaritzessis polaritzeu polaritzi polaritzin polaritzis polaritzo polaritzà polaritzàrem polaritzàreu polaritzàs polaritzàssem polaritzàsseu polaritzàssim polaritzàssiu polaritzàvem polaritzàveu polaritzés polaritzéssem polaritzésseu polaritzéssim polaritzéssiu polaritzí sept val v
polarizar

polemitzar /po.ɫe.miˈd͡za/ /po.ɫe.miˈza/ /po.ɫe.miˈzaɾ/ /po.ɫə.miˈd͡za/ /pu.ɫə.miˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ polemitz polemitza polemitzada polemitzades polemitzaia polemitzaien polemitzaies polemitzam polemitzant polemitzar polemitzara polemitzaran polemitzarem polemitzaren polemitzares polemitzareu polemitzaria polemitzarien polemitzaries polemitzariva polemitzariven polemitzarives polemitzarà polemitzaràs polemitzaré polemitzaríem polemitzaríeu polemitzarívem polemitzaríveu polemitzassen polemitzasses polemitzassin polemitzassis polemitzat polemitzats polemitzau polemitzava polemitzaven polemitzaves polemitzavi polemitzavo polemitze polemitzeguem polemitzeguessa polemitzeguessen polemitzeguesses polemitzegueu polemitzegués polemitzeguéssom polemitzeguéssou polemitzem polemitzen polemitzes polemitzessa polemitzessen polemitzesses polemitzessi polemitzessin polemitzessis polemitzeu polemitzi polemitzin polemitzis polemitzo polemitzos polemitzs polemitzà polemitzàiem polemitzàieu polemitzàrem polemitzàreu polemitzàs polemitzàssem polemitzàsseu polemitzàssim polemitzàssiu polemitzàvem polemitzàvets polemitzàveu polemitzàvom polemitzés polemitzéssem polemitzésseu polemitzéssim polemitzéssiu polemitzí sept v.cent val v
polemizar

poliamor /ˌpɔ.ɫi.aˈmoɾ/ /ˌpɔ.ɫi.əˈmor/ n masc
poliamor

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
policía
Cos de seguretat civil.

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n neut
policía
Membre del cos de seguretat civil.

policíac /po.ɫiˈsi.ak/ /po.ɫiˈsi.ək/ /pu.ɫiˈsi.ək/ adj masc
policíaco

poliedre /po.ɫiˈe.ðɾe/ /po.ɫiˈɛ.ðɾə/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾə/ n masc
poliedro

polifonia /po.ɫi.foˈni.a/ /po.ɫi.foˈni.ə/ /pu.ɫi.fuˈni.ə/ n fem
polifonía

poliglot /po.ɫiˈɣɫɔt/ /pu.ɫiˈɣɫɔt/ adj masc
polígloto

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
polimorfismo
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ polinèsia adj masc
polinesio
Originari, pertanyent o relatiu a la Polinèsia, als seus habitant o a la seva llengua.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ n masc
polinesio
Natural de la Polinèsia (part d'Oceania).
Persona d’un poble establert a la Polinèsia i estès per Oceania, que tenen trets comuns en la fisonomia i la cultura.
(només singular) Conjunt de llengües pròpies de la Polinèsia, del grup austronèsic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ bal n-occ occ poleix poleixen poleixes poleixi poleixin poleixis poleixo polesc polesqui polesquin polesquis polia polida polides polien polies poliguem poligueu polim polint polir polira poliran polirem poliren polires polireu poliria polirien poliries polirà poliràs poliré poliríem poliríeu polisc polisca polisquen polisques polissen polisses polissin polissis polit polits poliu polix polixen polixes polixo polí políem políeu polírem políreu polís políssem polísseu políssim políssiu sept val v
enlustrar pulir
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.
pulir
Donar a quelcom un aspecte net i endreçat.
Passar una llima i rebaixar un material fins que quedi llis.
engalanar
Guarnir amb coses belles.

polis /ˈpɔ.ɫis/ n fem
polis

polissó /po.ɫiˈso/ /pu.ɫiˈso/ n masc
polizón

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
polisemia

polisíl·lab /po.ɫiˈsi.ɫap/ /po.ɫiˈsiɫ.ɫap/ /po.ɫiˈsiɫ.ɫəp/ /pu.ɫiˈsi.ɫəp/ /pu.ɫiˈsiɫ.ɫəp/ polisíl·laba polisíl·labs adj masc
polisílabo
Amb més d'una síl·laba.

polisíl·lab /po.ɫiˈsi.ɫap/ /po.ɫiˈsiɫ.ɫap/ /po.ɫiˈsiɫ.ɫəp/ /pu.ɫiˈsi.ɫəp/ /pu.ɫiˈsiɫ.ɫəp/ n masc
polisílabo
Mot amb més d'una síl·laba.

polit /poˈɫit/ /puˈɫit/ adj masc
aseado
Que llueix el seu millor aspecte: net, ben vestit, ben endreçat.

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
politeísmo

politeista /po.ɫi.teˈis.ta/ /po.ɫi.teˈis.te/ /po.ɫi.təˈis.tə/ /pu.ɫi.təˈis.tə/ adj
politeísta

politiqueig /po.ɫi.tiˈket͡ʃ/ /po.ɫi.tiˈkət͡ʃ/ /pu.ɫi.tiˈkɛt͡ʃ/ n masc
politiqueo

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ polititz polititza polititzada polititzades polititzam polititzant polititzar polititzara polititzaran polititzarem polititzaren polititzares polititzareu polititzaria polititzarien polititzaries polititzarà polititzaràs polititzaré polititzaríem polititzaríeu polititzassen polititzasses polititzassin polititzassis polititzat polititzats polititzau polititzava polititzaven polititzaves polititze polititzem polititzen polititzes polititzessen polititzesses polititzessin polititzessis polititzeu polititzi polititzin polititzis polititzo polititzà polititzàrem polititzàreu polititzàs polititzàssem polititzàsseu polititzàssim polititzàssiu polititzàvem polititzàveu polititzés polititzéssem polititzésseu polititzéssim polititzéssiu polititzí sept val v
politizar

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
polea

polièdric /po.ɫiˈɛ.ðɾik/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾik/ adj masc
poliédrico
(geometria) Corresponent o pertanyent a un poliedre.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
piojo
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

polla /ˈpo.ʎa/ /ˈpo.ʎə/ n fem
polla
Gallina jove.

polla díndia n fem
pava

pollacra /poˈʎa.kɾa/ /poˈʎa.kɾə/ /puˈʎa.kɾə/ n fem
polacra

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
chopo álamo

pollar /poˈʎa/ /poˈʎaɾ/ /puˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ poll polla pollada pollades pollam pollant pollar pollara pollaran pollarem pollaren pollares pollareu pollaria pollarien pollaries pollarà pollaràs pollaré pollaríem pollaríeu pollassen pollasses pollassin pollassis pollat pollats pollau pollava pollaven pollaves polle pollem pollen polles pollessen pollesses pollessin pollessis polleu polli pollin pollis pollo pollà pollàrem pollàreu pollàs pollàssem pollàsseu pollàssim pollàssiu pollàvem pollàveu pollés polléssem pollésseu polléssim polléssiu pollí sept val v
empollar
(intransitiu) Criar les abelles dins del rusc.
agusanarse
(pronominal) corcar-se (cereals, llegums)
carcomerse
(pronominal, central, nord-occidental) corcar-se (la fusta)

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
pollo

polleguera /po.ʎeˈɣe.ɾa/ /po.ʎəˈɣe.ɾə/ /pu.ʎəˈɣe.ɾə/ n fem
quicio
Eix sobre del qual descansa i es mouen les portes.
eje
En les campanes el piu o tenidor.

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
pollito pollo

pollina /poˈʎi.na/ /poˈʎi.nə/ /puˈʎi.nə/ n fem
pollina

pollí /poˈʎi/ /puˈʎi/ n masc
pollino
Cria d’egua, somera o mula en edat de mamar.

pollís /poˈʎis/ /puˈʎis/ n masc
renuevo

pollós /poˈʎos/ /puˈjos/ /puˈʎos/ adj masc
piojento

polo /ˈpo.ɫo/ /ˈpo.ɫu/ n masc
polo
Esport que es juga a cavall, consistent a fer passar una pilota sota un petit arc de metall, impulsada pel cop d'una maça.
Samarreta o jersei de punt i coll camiser.
Tros de gel amb gust de fruita, incrustat en un bastonet.

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polonio

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ adj masc
polaco
Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
polaco
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
polvo
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
pulso
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

polsador /poɫ.saˈðo/ /poɫ.saˈðoɾ/ /poɫ.səˈðo/ /puɫ.səˈðo/ adj masc
pulsador
Que polsa.

polsador /poɫ.saˈðo/ /poɫ.saˈðoɾ/ /poɫ.səˈðo/ /puɫ.səˈðo/ n masc
pulsador
Qui polsa.
Dispositiu amb un botó que obre o tanca un circuit.

polsar /poɫˈsa/ /poɫˈsaɾ/ /puɫˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pols polsa polsada polsades polsaia polsaien polsaies polsam polsant polsar polsara polsaran polsarem polsaren polsares polsareu polsaria polsarien polsaries polsariva polsariven polsarives polsarà polsaràs polsaré polsaríem polsaríeu polsarívem polsaríveu polsassen polsasses polsassin polsassis polsat polsats polsau polsava polsaven polsaves polsavi polsavo polse polseguem polseguessa polseguessen polseguesses polsegueu polsegués polseguéssom polseguéssou polsem polsen polses polsessa polsessen polsesses polsessi polsessin polsessis polseu polsi polsin polsis polso polsos polss polsà polsàiem polsàieu polsàrem polsàreu polsàs polsàssem polsàsseu polsàssim polsàssiu polsàvem polsàvets polsàveu polsàvom polsés polséssem polsésseu polséssim polséssiu polsí sept v.cent val v
pulsar

polseguera /poɫ.seˈɣe.ɾa/ /poɫ.səˈɣe.ɾə/ /puɫ.səˈɣe.ɾə/ n fem
polvareda

polsina /poɫˈsi.na/ /poɫˈsi.nə/ /puɫˈsi.nə/ n fem
polvillo

poltre n masc
potro
Cavall jove.
Aparell per subjectar les bèsties que cal ferrar les potes.
Aparell que es feia servir antigament per subjectar una persona mentre rebia càstig corporal.

poltrona /poɫˈtɾo.na/ /puɫˈtɾo.nə/ n fem
sillón
Cadira de braços força confortable, pròpia del qui està en una posició de poder.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
pulgar

polèmic /poˈɫɛ.mik/ /puˈɫɛ.mik/ adj masc
polémico

polígon n masc
polígono
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polígon industrial n masc
polígono industrial

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ adj masc
político
Relatiu o pertanyent a la política.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
político
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
política
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.
Directrius principals d'una organització.

política educativa n fem
política educativa

políticament /poˌɫi.ti.kaˈmen/ /poˌɫi.ti.kaˈment/ /poˌɫi.ti.kəˈment/ /puˌɫi.ti.kəˈmen/ adv
políticamente

pom /ˈpom/ n masc
ramillete
Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.
pomo
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.
tope
(beisbol) Extrem prominent i arrodonit de l'empunyadura d'un bat.

poma /ˈpo.mə/ n fem
manzana

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
pomada ungüento
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomell /poˈmeʎ/ /puˈmeʎ/ n masc
ramo

pomel·la /poˈmɛɫ.ɫa/ /puˈmɛɫ.ɫə/ n fem
pernio

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
manzano

pomerar /po.meˈɾa/ /po.meˈɾaɾ/ /po.məˈɾa/ /pu.məˈɾa/ n masc
manzanal

pomes amb peres n fem
peras y manzanas

pomona n fem
pomona

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
pompa

pompeià /pom.peˈja/ /pom.pəˈja/ /pum.pəˈja/ adj masc
pompeyano
Relatiu o pertanyent a Pompeia.

pompeià /pom.peˈja/ /pom.pəˈja/ /pum.pəˈja/ n masc
pompeyano
Persona que habita o és originària de Pompeia.

pomposament /pomˌpo.zaˈmen/ /pomˌpo.zaˈment/ /pomˌpo.zəˈment/ /pumˌpo.zəˈmen/ adv
pomposamente

poncella /ponˈse.ʎa/ /ponˈse.ʎə/ /punˈse.ʎə/ n fem
doncella
Noia verge.
capullo
Flor abans d’obrir-se.

ponderadament /pon.deˌɾa.ðaˈmen/ /pon.deˌɾa.ðaˈment/ /pon.dəˌɾa.ðəˈment/ /pun.dəˌɾa.ðəˈmen/ adv
ponderadamente

pondre /ˈpon.dɾə/ /ˈpɔn.dɾe/ /ˈpɔn.dɾə/ bal occ pon ponc pondran pondre pondrem pondreu pondria pondrien pondries pondrà pondràs pondré pondríem pondríeu ponem ponen ponent poneu ponga ponguem ponguen ponguera pongueren pongueres pongues ponguessen ponguesses ponguessin ponguessis pongueu pongui ponguin ponguis pongué ponguérem ponguéreu pongués ponguéssem ponguésseu ponguéssim ponguéssiu ponguí ponia ponien ponies pons poníem poníeu post posta postes postos val v
poner
Expulsar els ous, una au o animal ovípar.
ponerse
(pronominal) Desaparèixer un astre per l'horitzó.

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n masc
poniente
Vent que bufa procedent de l'oest.
(punt cardinal) oest

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n neut
ponente
Relator dels assumptes d’una assemblea, corporació, col·legi.
(castellanisme) Conferenciant en un congrés.

ponentada /po.nenˈta.ða/ /po.nənˈta.ðə/ /pu.nənˈta.ðə/ n fem
ponientada

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
poni

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
puente
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

pont aeri n masc
puente aéreo

pontopòrids /pon.toˈpɔ.ɾits/ /pun.tuˈpɔ.ɾits/ n masc
pontopóridos

ponx /ˈpoɲʃ/ n masc
ponche

ponxo /ˈpoɲ.t͡ʃo/ /ˈpoɲ.ʃo/ /ˈpoɲ.ʃu/ n masc
poncho

pop n masc
pulpo
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
popa
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

poper /poˈpe/ /poˈpeɾ/ /puˈpe/ adj masc
pulpero
popel

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
popular

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
popularidad

popularment /po.puˌɫarˈmen/ /po.puˌɫaɾˈmen/ /po.puˌɫaɾˈment/ /pu.puˌɫarˈmen/ adv
popularmente

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
miedo temor

porc n masc
cerdo puerco
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.
puerco
Brut, poc polit, que taca.

porc marí n masc
cerdo de mar

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
porcelana

porcions /poɾ.siˈons/ /pur.siˈons/ n fem
porciónes

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
porción

porfídia /poɾˈfi.ði.a/ /poɾˈfi.ði.ə/ /purˈfi.ði.ə/ n fem
porfía

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornografía

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pronográfico pornográfico

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
pornógrafo

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
púrpura
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
púrpura
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
púrpura
Color vermell fosc tirant a morat.

porquerol /poɾ.keˈɾɔɫ/ /poɾ.kəˈɾɔɫ/ /pur.kəˈɾɔɫ/ n masc
porquerizo

porra /ˈpo.ra/ /ˈpo.rə/ n fem
porra
Bastó amb el cap rodó i més gros.
maza
(billar) Part més gruixuda d'un tac de dues o més peces, per on el jugador el subjecta en donar el cop.

porrer /poˈre/ /poˈreɾ/ /puˈre/ n masc
macero pertiguero
Macer, qui porta porra.

porretó /po.reˈto/ /po.rəˈto/ /pu.rəˈto/ porretona porretons adj masc
porretas
Desproveït de roba (una persona) o de plomes (un ocell).

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
puerro
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
porro
(argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

porró /poˈro/ /puˈro/ /puˈru/ n masc
porrón

port /ˈpɔrt/ n masc
puerto
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.
Pas entre muntanyes.
Connexió en un ordinador per dispositius externs.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
puerta
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

porta enrere n fem
puerta atrás

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
portaviones portaaviones

portabilitat /poɾ.ta.bi.ɫiˈtat/ /poɾ.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
portabilidad

portabotxes /ˌpɔr.təˈβo.t͡ʃəs/ /ˌpɔɾ.taˈbo.t͡ʃes/ n masc
portabochas

portacel·lo /ˌpɔr.təˈsɛ.ɫu/ /ˌpɔr.təˈsɛɫ.ɫu/ /ˌpɔɾ.taˈsɛ.ɫo/ /ˌpɔɾ.taˈsɛɫ.ɫo/ /ˌpɔɾ.təˈsɛɫ.ɫo/ n masc
portacelo

portaconquilla /ˌpɔr.tə.kuŋˈki.ʎə/ /ˌpɔɾ.ta.koŋˈki.ʎa/ /ˌpɔɾ.tə.koŋˈki.ʎə/ n masc
portacoquilla

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ n fem
portada
Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.
(petanca) Apunt en què la bola cau en l'últim terç de la distància entre el cercle de llançament i el bolig i rodola una mica.

portaescuradents /ˌpɔr.təs.ku.ɾəˈðens/ /ˌpɔɾ.ta.es.ku.ɾaˈðens/ n masc
palillero

portafolis europeu de llengües n masc
portafolio europeo de las lenguas

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ adj
portal

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ n masc
portal
Porta principal més gran.
Lloc web d’accés a recursos i serveis temàtics.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ port porta portada portades portam portant portar portara portaran portarem portaren portares portareu portaria portarien portaries portarà portaràs portaré portaríem portaríeu portassen portasses portassin portassis portat portats portau portava portaven portaves porte portem porten portes portessen portesses portessin portessis porteu porti portin portis porto portà portàrem portàreu portàs portàssem portàsseu portàssim portàssiu portàvem portàveu portés portéssem portésseu portéssim portéssiu portí sept val v
llevar puesto
Vestir una roba concreta.
Tenir posades ulleres, rellotges o altres complements.
Tenir el cos, la roba o els complements en un estat concret.
llevar
Tenir un objecte una característica concreta.
Incloure a un producte un element afegit.
Conduir un vehicle.
Dirigir una empresa o organització.
traer
Transportar quelcom amb si mateix.

portar a cap v
llevar a cabo

portella /poɾˈte.ʎa/ /poɾˈte.ʎə/ /purˈte.ʎə/ n fem
postigo
Porta practicada en el batent d’un portal o d’una porta més grossa.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
portero guardameta
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
meta

porticó /poɾ.tiˈko/ /pur.tiˈko/ n masc
contraventana

porto-riqueny /ˌpɔr.tu.riˈkɛɲ/ /ˌpɔɾ.to.riˈkəɲ/ adj masc
puertorriqueño

portolà /poɾ.toˈɫa/ /pur.tuˈɫa/ n masc
portulano

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ portuguesa portuguesos adj masc
portugués
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
portugués
Natural de Portugal.

poruc /poˈɾuk/ /puˈɾuk/ poruga adj masc
miedoso

porus /pɔ.ɾus/ n masc
poro

porxo /ˈpɔr.ʃu/ /ˈpɔɾ.t͡ʃo/ /ˈpɔɾ.ʃo/ n masc
porche
Espai cobert adossat a la façana.

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
poroso

posa /ˈpo.za/ /ˈpo.zə/ /ˈpɔ.za/ /ˈpɔ.zɔ/ /ˈpɔ.zə/ n fem
pose
Positura adoptada per una persona que fa de model.
Posat o actitud que s’adopta per mostrar una determinada manera de ser o una determinada impressió.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pos posa posada posades posam posant posar posara posaran posarem posaren posares posareu posaria posarien posaries posarà posaràs posaré posaríem posaríeu posassen posasses posassin posassis posat posats posau posava posaven posaves pose posem posen poses posessen posesses posessin posessis poseu posi posin posis poso posà posàrem posàreu posàs posàssem posàsseu posàssim posàssiu posàvem posàveu posés poséssem posésseu poséssim poséssiu posí sept val v
poner
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.
Dedicar-hi un temps determinat.
echar
Treure de nou.
reposar
Suposar.
posar
Allotjar-se, hostatjar-se.
Adoptar una actitud per fer de model a un artista.

posar en joc v
poner en juego

posicionar /po.zi.si.oˈna/ /po.zi.si.oˈnaɾ/ /pu.zi.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ posicion posiciona posicionada posicionades posicionaia posicionaien posicionaies posicionam posicionant posicionar posicionara posicionaran posicionarem posicionaren posicionares posicionareu posicionaria posicionarien posicionaries posicionariva posicionariven posicionarives posicionarà posicionaràs posicionaré posicionaríem posicionaríeu posicionarívem posicionaríveu posicionassen posicionasses posicionassin posicionassis posicionat posicionats posicionau posicionava posicionaven posicionaves posicionavi posicionavo posicione posicioneguem posicioneguessa posicioneguessen posicioneguesses posicionegueu posicionegués posicioneguéssom posicioneguéssou posicionem posicionen posiciones posicionessa posicionessen posicionesses posicionessi posicionessin posicionessis posicioneu posicioni posicionin posicionis posiciono posicionos posicions posicionà posicionàiem posicionàieu posicionàrem posicionàreu posicionàs posicionàssem posicionàsseu posicionàssim posicionàssiu posicionàvem posicionàvets posicionàveu posicionàvom posicionés posicionéssem posicionésseu posicionéssim posicionéssiu posicioní sept v.cent val v
posicionar
Col·locar alguna cosa a un lloc determinat o en una postura determinada.

posició n fem
demarcación posición

posició alta n fem
posición alta

posició baixa n fem
posición baja

posició bàsica n fem
posición básica

posició de base defensiva n fem
posición de base defensiva

posició de base ofensiva n fem
posición de base ofensiva

posició de batuda n fem
posición de bateo

posició de defensa n fem
posición de defensa

posició de joc n fem
posición de juego

posició de llançament n fem
posición de lanzamiento posición de tiro
(esports de pilota) Situació de joc d'un jugador consistent a tenir possibilitats de llançar la pilota, la bola o el disc en bones condicions enfront dels adversaris.
posición de lanzamiento
(handbol) Posició utilitzada per un jugador per a aconseguir un llançament eficaç.

posició de recepció n fem
posición de recepción

posició de recepció de servei n fem
posición de espera al servicio

posició de rematada n fem
posición de remate

posició de talonatge n fem
posición de talonaje

posició defensiva n fem
posición defensiva

posició en moviment n fem
posición de movimiento

posició estàtica n fem
posición asentada

posició fonamental n fem
posición fundamental

posició mitjana n fem
posición media

posició oberta n fem
posición abierta

posició ofensiva n fem
posición ofensiva

posició paral·lela n fem
posición normal

posició tancada n fem
posición cerrada

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
positivo
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positivament /po.ziˌti.vaˈment/ /po.ziˌti.vəˈment/ /po.ziˌti.βaˈmen/ /pu.ziˌti.vəˈmen/ /pu.ziˌti.βəˈmen/ adv
positivamente

positivisme /po.zi.tiˈviz.me/ /po.zi.tiˈviz.mə/ /po.zi.tiˈβiz.me/ /pu.zi.tiˈviz.mə/ /pu.zi.tiˈβiz.mə/ n masc
positivismo

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
positrón positroi

positura /po.ziˈtu.ɾa/ /po.ziˈtu.ɾə/ /pu.ziˈtu.ɾə/ n fem
postura

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ posposa posposada posposades posposam posposant posposar posposara posposaran posposarem posposaren posposares posposareu posposaria posposarien posposaries posposarà posposaràs posposaré posposaríem posposaríeu posposassen posposasses posposassin posposassis posposat posposats posposau posposava posposaven posposaves pospose posposem posposen posposes posposessen posposesses posposessin posposessis posposeu posposi posposin posposis posposo posposà posposàrem posposàreu posposàs posposàssem posposàsseu posposàssim posposàssiu posposàvem posposàveu posposés posposéssem posposésseu posposéssim posposéssiu posposí pospòs sept val v
posponer

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ bal n-occ occ posseeix posseeixen posseeixes posseeixi posseeixin posseeixis posseeixo posseesc posseesqui posseesquin posseesquis posseint posseir posseiran posseirem posseireu posseiria posseirien posseiries posseirà posseiràs posseiré posseiríem posseiríeu posseí posseíem posseíeu posseírem posseíreu posseís posseíssem posseísseu posseíssim posseíssiu posseïa posseïda posseïdes posseïen posseïes posseïguem posseïgueu posseïm posseïra posseïren posseïres posseïsc posseïsca posseïsquen posseïsques posseïssen posseïsses posseïssin posseïssis posseït posseïts posseïu posseïx posseïxen posseïxes posseïxo sept val v
poseer
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
posesivo

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ n fem
posesión
Acció de posseir, controlar o ocupar.
Allò que es posseeix.
(especialment mallorquí) Terreny de conreu amb casa a la mateixa finca.
Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
(esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.

posseïdor /po.se.iˈðo/ /po.se.iˈðoɾ/ /po.sə.iˈðo/ /pu.sə.iˈðo/ n masc
poseedor

possibilitat /po.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
posibilidad

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
posible
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
posible
Cosa que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ adv
posiblemente

post /ˈpɔst/ n fem
tabla
Tros de fusta serrada, plana, prima i rectangular.

post /ˈpɔst/ n masc
puesto
Lloc ocupat per tropes en una operació militar.

post de planxar n fem
tabla de planchar

posta /ˈpɔs.ta/ /ˈpɔs.tɔ/ /ˈpɔs.tə/ n fem
posta

postdoctorand /ˌpoz.ðok.toˈɾan/ /ˌpoz.ðok.toˈɾant/ /ˌpɔz.duk.tuˈɾan/ /ˌpɔz.ðok.toˈɾant/ /ˌpɔz.ðuk.tuˈɾan/ n masc
post-doctorando

postdoctorat /ˌpoz.ðok.toˈɾat/ /ˌpɔz.duk.tuˈɾat/ /ˌpɔz.ðok.toˈɾat/ /ˌpɔz.ðuk.tuˈɾat/ n masc
posdoctorado

postejar /pos.teˈd͡ʒa/ /pos.teˈd͡ʒaɾ/ /pos.teˈʒa/ /pos.təˈd͡ʒa/ /pus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ postege postegem postegen posteges postegessen postegesses postegessin postegessis postegeu postegi postegin postegis postegés postegéssem postegésseu postegéssim postegéssiu postegí posteig posteja postejada postejades postejam postejant postejar postejara postejaran postejarem postejaren postejares postejareu postejaria postejarien postejaries postejarà postejaràs postejaré postejaríem postejaríeu postejassen postejasses postejassin postejassis postejat postejats postejau postejava postejaven postejaves postejo postejà postejàrem postejàreu postejàs postejàssem postejàsseu postejàssim postejàssiu postejàvem postejàveu sept val v
postear

postergar /pos.terˈɣa/ /pos.teɾˈɣa/ /pos.teɾˈɣaɾ/ /pos.təɾˈɣa/ /pus.tərˈɡa/ /pus.tərˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ posterg posterga postergada postergades postergam postergant postergar postergara postergaran postergarem postergaren postergares postergareu postergaria postergarien postergaries postergarà postergaràs postergaré postergaríem postergaríeu postergassen postergasses postergassin postergassis postergat postergats postergau postergava postergaven postergaves postergo postergue posterguem posterguen postergues posterguessen posterguesses posterguessin posterguessis postergueu postergui posterguin posterguis postergués posterguéssem posterguésseu posterguéssim posterguéssiu posterguí postergà postergàrem postergàreu postergàs postergàssem postergàsseu postergàssim postergàssiu postergàvem postergàveu sept val v
postergar

posterior /pos.te.ɾiˈoɾ/ /pos.tə.ɾiˈo/ /pus.tə.ɾiˈo/ /pus.tə.ɾiˈor/ adj
posterior
Que succeeix més tard que una altra cosa.
Que és la part del darrere d'alguna cosa.
Que està darrere d'alguna cosa.

posteriorment /pos.te.ɾiˌorˈmen/ /pos.te.ɾiˌoɾˈmen/ /pos.te.ɾiˌoɾˈment/ /pos.tə.ɾiˌoɾˈment/ /pus.tə.ɾiˌorˈmen/ adv
posteriormente

postgrau /ˌpozˈɣɾaw/ /ˌpɔzˈɡɾaw/ n masc
posgrado

postproducció /ˌpos.pɾo.ðuk.siˈo/ /ˌpɔs.pɾo.ðuk.siˈo/ /ˌpɔs.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
postproducción

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
postre
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

postulat n masc
postulado

postura /posˈtu.ɾa/ /posˈtu.ɾə/ /pusˈtu.ɾə/ n fem
monada
(plural) Disposició dels membres del cos de forma afectada amb el propòsit de complaure.
postura
Preu de compra ofert en una subhasta o encant.

postureig /pos.tuˈɾet͡ʃ/ /pos.tuˈɾət͡ʃ/ /pus.tuˈɾɛt͡ʃ/ n masc
postureo

posturejar /pos.tu.ɾeˈd͡ʒa/ /pos.tu.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /pos.tu.ɾeˈʒa/ /pos.tu.ɾəˈd͡ʒa/ /pus.tu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ posturege posturegem posturegen postureges posturegessen posturegesses posturegessin posturegessis posturegeu posturegi posturegin posturegis posturegés posturegéssem posturegésseu posturegéssim posturegéssiu posturegí postureig postureja posturejada posturejades posturejam posturejant posturejar posturejara posturejaran posturejarem posturejaren posturejares posturejareu posturejaria posturejarien posturejaries posturejarà posturejaràs posturejaré posturejaríem posturejaríeu posturejassen posturejasses posturejassin posturejassis posturejat posturejats posturejau posturejava posturejaven posturejaves posturejo posturejà posturejàrem posturejàreu posturejàs posturejàssem posturejàsseu posturejàssim posturejàssiu posturejàvem posturejàveu sept val v
monear

pot /ˈpɔt/ n masc
bote

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
pata
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
potasio

potejar /po.teˈd͡ʒa/ /po.teˈd͡ʒaɾ/ /po.teˈja/ /po.teˈʒa/ /po.təˈd͡ʒa/ /pu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ potege potegem potegen poteges potegessen potegesses potegessin potegessis potegeu potegi potegin potegis potegés potegéssem potegésseu potegéssim potegéssiu potegí poteig poteja potejada potejades potejam potejant potejar potejara potejaran potejarem potejaren potejares potejareu potejaria potejarien potejaries potejarà potejaràs potejaré potejaríem potejaríeu potejassen potejasses potejassin potejassis potejat potejats potejau potejava potejaven potejaves potejo potejà potejàrem potejàreu potejàs potejàssem potejàsseu potejàssim potejàssiu potejàvem potejàveu sept val v
pisotear
(transitiu) Aixafar o ferir amb les potes.
(transitiu, figurat) Maltractar desconsideradament.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ adj
potencial
Relatiu o pertanyent a la potència.
Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ n masc
potencial
Potència o capacitat de provocar un resultat.
(física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

potencialment /po.ten.siˌaɫˈmen/ /po.ten.siˌaɫˈment/ /po.tən.siˌaɫˈment/ /pu.tən.siˌaɫˈmen/ adv
potencialmente

potentment /poˌtemˈmen/ /poˌtemˈment/ /puˌtemˈmen/ adv
potentemente

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ n fem
poterna

potiner /po.tiˈne/ /po.tiˈneɾ/ /pu.tiˈne/ adj masc
chapucero cochino
Que fa coses que embruten i no li sap mal embrutar-se mentre ho fa.
Que no posa cura en fer les coses.

potollar /po.toˈʎa/ /po.toˈʎaɾ/ /po.təˈja/ /pu.tuˈja/ /pu.tuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ potoll potolla potollada potollades potollam potollant potollar potollara potollaran potollarem potollaren potollares potollareu potollaria potollarien potollaries potollarà potollaràs potollaré potollaríem potollaríeu potollassen potollasses potollassin potollassis potollat potollats potollau potollava potollaven potollaves potolle potollem potollen potolles potollessen potollesses potollessin potollessis potolleu potolli potollin potollis potollo potollà potollàrem potollàreu potollàs potollàssem potollàsseu potollàssim potollàssiu potollàvem potollàveu potollés potolléssem potollésseu potolléssim potolléssiu potollí sept val v
patear

potos /ˈpo.tos/ /ˈpo.tus/ n masc
poto

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
quizá tal vez quizás

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
potencia

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
pozo
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

pouar /poˈwa/ /poˈwaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pou poua pouada pouades pouam pouant pouar pouara pouaran pouarem pouaren pouares pouareu pouaria pouarien pouaries pouarà pouaràs pouaré pouaríem pouaríeu pouassen pouasses pouassin pouassis pouat pouats pouau pouava pouaven pouaves poue pouem pouen poues pouessen pouesses pouessin pouessis poueu poui pouin pouis pouo pouà pouàrem pouàreu pouàs pouàssem pouàsseu pouàssim pouàssiu pouàvem pouàveu poués pouéssem pouésseu pouéssim pouéssiu pouí sept val v
desempozar

poètica /poˈɛ.ti.ka/ /puˈɛ.ti.kə/ n fem
poética
Estil o manera de crear poemes i similars.

poèticament /poˌɛ.ti.kaˈmen/ /poˌɛ.ti.kaˈment/ /poˌɛ.ti.kəˈment/ /puˌɛ.ti.kəˈmen/ adv
poéticamente

practicant /pɾak.tiˈkan/ /pɾak.tiˈkant/ /pɾək.tiˈkan/ /pɾək.tiˈkant/ n neut
practicante
Aquell qui practica.
Qui exerceix alguna professió al costat d'un mestre.
Qui assisteix als malalts en els hospitals o amb títol per a exercir la medicina o la farmàcia.

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ practic practica practicada practicades practicam practicant practicar practicara practicaran practicarem practicaren practicares practicareu practicaria practicarien practicaries practicarà practicaràs practicaré practicaríem practicaríeu practicassen practicasses practicassin practicassis practicat practicats practicau practicava practicaven practicaves practico practicà practicàrem practicàreu practicàs practicàssem practicàsseu practicàssim practicàssiu practicàvem practicàveu practique practiquem practiquen practiques practiquessen practiquesses practiquessin practiquessis practiqueu practiqui practiquin practiquis practiqués practiquéssem practiquésseu practiquéssim practiquéssiu practiquí sept val v
practicar

prada /ˈpɾa.ða/ /ˈpɾa.ðə/ n fem
pradería

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
praseodimio

prat /ˈpɾat/ n masc
prado

praxeologia /pɾak.se.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /pɾak.se.o.ɫoˈʒi.a/ /pɾək.sə.o.ɫoˈʒi.ə/ /pɾək.sə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
praxeología

prear /pɾeˈa/ /pɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ prea preada preades pream preant prear preara prearan prearem prearen preares preareu prearia prearien prearies prearà prearàs prearé prearíem prearíeu preassen preasses preassin preassis preat preats preau preava preaven preaves pree preem preen prees preessen preesses preessin preessis preeu prei preo preà preàrem preàreu preàs preàssem preàsseu preàssim preàssiu preàvem preàveu preés preéssem preésseu preéssim preéssiu preí preï preïn preïs sept val v
preciar

prebenda /pɾeˈβen.da/ /pɾəˈβen.də/ n fem
prebenda

prebendat /pɾe.βenˈdat/ /pɾə.βənˈdat/ n masc
prebendado

preber n masc
pimiento

prebost /pɾeˈbɔst/ /pɾəˈβɔst/ n masc
preboste provost

prec /ˈpɾek/ n masc
ruego

precaritzar /pɾe.ka.ɾiˈd͡za/ /pɾe.ka.ɾiˈza/ /pɾe.ka.ɾiˈzaɾ/ /pɾə.kə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ precaritz precaritza precaritzada precaritzades precaritzam precaritzant precaritzar precaritzara precaritzaran precaritzarem precaritzaren precaritzares precaritzareu precaritzaria precaritzarien precaritzaries precaritzarà precaritzaràs precaritzaré precaritzaríem precaritzaríeu precaritzassen precaritzasses precaritzassin precaritzassis precaritzat precaritzats precaritzau precaritzava precaritzaven precaritzaves precaritze precaritzem precaritzen precaritzes precaritzessen precaritzesses precaritzessin precaritzessis precaritzeu precaritzi precaritzin precaritzis precaritzo precaritzà precaritzàrem precaritzàreu precaritzàs precaritzàssem precaritzàsseu precaritzàssim precaritzàssiu precaritzàvem precaritzàveu precaritzés precaritzéssem precaritzésseu precaritzéssim precaritzéssiu precaritzí val v
precarizar

precaucionar /pɾe.kaw.si.oˈna/ /pɾe.kaw.si.oˈnaɾ/ /pɾə.kəw.si.oˈna/ /pɾə.kəw.si.uˈna/ precauciona precaucionada precaucionades precaucionant precaucionar precaucionaran precaucionarem precaucionaren precaucionares precaucionareu precaucionaria precaucionarien precaucionaries precaucionarà precaucionaràs precaucionaré precaucionaríem precaucionaríeu precaucionat precaucionats precaucionava precaucionaven precaucionaves precaucionem precaucionen precauciones precaucionessen precaucionesses precaucionessin precaucionessis precaucioneu precaucioni precaucionin precaucionis precauciono precaucionà precaucionàrem precaucionàreu precaucionàvem precaucionàveu precaucionés precaucionéssem precaucionésseu precaucionéssim precaucionéssiu precaucioní v
precautelar

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ precedeix precedeixa precedeixen precedeixes precedeixi precedeixin precedeixis precedeixo precedeixs precedesc precedesca precedesquen precedesques precedesqui precedesquin precedesquis precedia precedida precedides precedien precedies precediguem precediguera precedigueren precedigueres precediguessen precediguesses precediguessin precediguessis precedigueu precedigueva precedigueven precedigueves precedigué precediguérem precediguéreu precedigués precediguéssem precediguésseu precediguéssim precediguéssiu precediguévem precediguéveu precedim precedint precedir precedira precediran precedirem precediren precedires precedireu precediria precedirien precediries precediriva precediriven precedirives precedirà precediràs precediré precediríem precediríeu precedirívem precediríveu precedisc precedisca precedisco precediscos precedisquem precedisquen precedisques precedisqueu precedissa precedissen precedisses precedissi precedissin precedissis precedist precedit precedits precediu precediva precediven precedives precedix precedixa precedixen precedixes precedixi precedixin precedixis precedixo precedixos precedí precedíem precedíets precedíeu precedírem precedíreu precedís precedíscon precedíssem precedísseu precedíssim precedíssiu precedíssom precedíssou precedívem precedíveu precedíxon sept v.cent val v
preceder anteceder

precentor /pɾe.senˈto/ /pɾe.senˈtoɾ/ /pɾə.sənˈto/ n masc
precentor

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ n masc
precepto

preceptiu /pɾe.sepˈtiw/ /pɾə.səpˈtiw/ adj masc
preceptivo

preceptor /pɾe.sepˈto/ /pɾe.sepˈtoɾ/ /pɾə.səpˈto/ n masc
preceptor

preciosíssim /pɾe.si.oˈzi.sim/ /pɾə.si.oˈzi.sim/ /pɾə.si.uˈzi.sim/ adj masc
preciosísimo

precipici /pɾe.siˈpi.si/ /pɾə.siˈpi.si/ n masc
precipicio

precipitació /pɾe.si.pi.ta.siˈo/ /pɾə.si.pi.tə.siˈo/ n fem
precipitación

precipitar /pɾe.si.piˈta/ /pɾe.si.piˈtaɾ/ /pɾə.si.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ precipit precipita precipitada precipitades precipitaia precipitaien precipitaies precipitam precipitant precipitar precipitara precipitaran precipitarem precipitaren precipitares precipitareu precipitaria precipitarien precipitaries precipitariva precipitariven precipitarives precipitarà precipitaràs precipitaré precipitaríem precipitaríeu precipitarívem precipitaríveu precipitassen precipitasses precipitassin precipitassis precipitat precipitats precipitau precipitava precipitaven precipitaves precipitavi precipitavo precipite precipiteguem precipiteguessa precipiteguessen precipiteguesses precipitegueu precipitegués precipiteguéssom precipiteguéssou precipitem precipiten precipites precipitessa precipitessen precipitesses precipitessi precipitessin precipitessis precipiteu precipiti precipitin precipitis precipito precipitos precipits precipità precipitàiem precipitàieu precipitàrem precipitàreu precipitàs precipitàssem precipitàsseu precipitàssim precipitàssiu precipitàvem precipitàvets precipitàveu precipitàvom precipités precipitéssem precipitésseu precipitéssim precipitéssiu precipití sept v.cent val v
precipitar

precisament /pɾeˌsi.zaˈmen/ /pɾeˌsi.zaˈment/ /pɾəˌsi.zəˈmen/ /pɾəˌsi.zəˈment/ adv
precisamente

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
precisión

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
precioso

precocitat /pɾe.ko.siˈtat/ /pɾə.ko.siˈtat/ /pɾə.ku.siˈtat/ n fem
precocidad

preconcebut /pɾe.kon.seˈbut/ /pɾə.kon.səˈbut/ /pɾə.kun.səˈbut/ /pɾə.kun.səˈβut/ adj masc
preconcebido

preconitzar /pɾe.ko.niˈd͡za/ /pɾe.ko.niˈza/ /pɾe.ko.niˈzaɾ/ /pɾə.ko.niˈd͡za/ /pɾə.ku.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ preconitz preconitza preconitzada preconitzades preconitzaia preconitzaien preconitzaies preconitzam preconitzant preconitzar preconitzara preconitzaran preconitzarem preconitzaren preconitzares preconitzareu preconitzaria preconitzarien preconitzaries preconitzariva preconitzariven preconitzarives preconitzarà preconitzaràs preconitzaré preconitzaríem preconitzaríeu preconitzarívem preconitzaríveu preconitzassen preconitzasses preconitzassin preconitzassis preconitzat preconitzats preconitzau preconitzava preconitzaven preconitzaves preconitzavi preconitzavo preconitze preconitzeguem preconitzeguessa preconitzeguessen preconitzeguesses preconitzegueu preconitzegués preconitzeguéssom preconitzeguéssou preconitzem preconitzen preconitzes preconitzessa preconitzessen preconitzesses preconitzessi preconitzessin preconitzessis preconitzeu preconitzi preconitzin preconitzis preconitzo preconitzos preconitzs preconitzà preconitzàiem preconitzàieu preconitzàrem preconitzàreu preconitzàs preconitzàssem preconitzàsseu preconitzàssim preconitzàssiu preconitzàvem preconitzàvets preconitzàveu preconitzàvom preconitzés preconitzéssem preconitzésseu preconitzéssim preconitzéssiu preconitzí sept v.cent val v
preconizar
Defensar com a acceptable.

precoç /pɾeˈkos/ adj
precoz

precàriament /pɾeˌka.ɾi.aˈmen/ /pɾeˌka.ɾi.aˈment/ /pɾəˌka.ɾi.əˈmen/ /pɾəˌka.ɾi.əˈment/ adv
precáriamente

precípuament adv
principalmente

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ precisa precisos adj masc
preciso
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.
Referit a una mesura, al resultat d'un càlcul, etc. que el valor coincideix amb l'esperat o desitjat, o bé, que hi està molt a prop.

predecessor /pɾe.ðe.seˈso/ /pɾe.ðe.seˈsoɾ/ /pɾə.ðə.səˈso/ adj masc
precedente

predecessor /pɾe.ðe.seˈso/ /pɾe.ðe.seˈsoɾ/ /pɾə.ðə.səˈso/ n masc
predecesor

predeterminar /pɾe.de.teɾ.miˈna/ /pɾe.de.teɾ.miˈnaɾ/ /pɾə.də.təɾ.miˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ predetermina predeterminada predeterminades predeterminaia predeterminaien predeterminaies predeterminam predeterminant predeterminar predeterminara predeterminaran predeterminarem predeterminaren predeterminares predeterminareu predeterminaria predeterminarien predeterminaries predeterminariva predeterminariven predeterminarives predeterminarà predeterminaràs predeterminaré predeterminaríem predeterminaríeu predeterminarívem predeterminaríveu predeterminassen predeterminasses predeterminassin predeterminassis predeterminat predeterminats predeterminau predeterminava predeterminaven predeterminaves predeterminavi predeterminavo predetermine predetermineguem predetermineguessa predetermineguessen predetermineguesses predeterminegueu predeterminegués predetermineguéssom predetermineguéssou predeterminem predeterminen predetermines predeterminessa predeterminessen predeterminesses predeterminessi predeterminessin predeterminessis predetermineu predetermini predeterminin predeterminis predetermino predeterminos predeterminà predeterminàiem predeterminàieu predeterminàrem predeterminàreu predeterminàs predeterminàssem predeterminàsseu predeterminàssim predeterminàssiu predeterminàvem predeterminàvets predeterminàveu predeterminàvom predeterminés predeterminéssem predeterminésseu predeterminéssim predeterminéssiu predeterminí predetermín sept v.cent val v
predeterminar

predicable /pɾe.ðiˈka.bɫe/ /pɾe.ðiˈka.βɫe/ /pɾe.ðiˈkab.bɫe/ /pɾə.ðiˈka.βɫə/ /pɾə.ðiˈkab.bɫə/ adj
predicable
Que és digne de ser predicat.
(lògica) Una de les cinc classes a què es redueixen totes les coses que es poden dir del subjecte.

predicació /pɾe.ði.ka.siˈo/ /pɾə.ði.kə.siˈo/ n fem
predicación

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
predicador
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicament /pɾe.ði.kaˈmen/ /pɾe.ði.kaˈment/ /pɾə.ði.kəˈmen/ /pɾə.ði.kəˈment/ n masc
predicamento
(filosofia) Cadascuna de les classes o categories a que es redueixen totes o entitats físiques.

predicar /pɾe.ðiˈka/ /pɾe.ðiˈkaɾ/ /pɾə.ðiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ predic predica predicada predicades predicaia predicaien predicaies predicam predicant predicar predicara predicaran predicarem predicaren predicares predicareu predicaria predicarien predicaries predicariva predicariven predicarives predicarà predicaràs predicaré predicaríem predicaríeu predicarívem predicaríveu predicassen predicasses predicassin predicassis predicat predicats predicau predicava predicaven predicaves predicavi predicavo predico predicos predicà predicàiem predicàieu predicàrem predicàreu predicàs predicàssem predicàsseu predicàssim predicàssiu predicàvem predicàvets predicàveu predicàvom predique prediqueguem prediqueguessa prediqueguessen prediqueguesses prediquegueu prediquegués prediqueguéssom prediqueguéssou prediquem prediquen prediques prediquessa prediquessen prediquesses prediquessi prediquessin prediquessis prediqueu prediqui prediquin prediquis prediqués prediquéssem prediquésseu prediquéssim prediquéssiu prediquí sept v.cent val v
predicar

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
predicado

predicatiu /pɾe.ði.kaˈtiw/ /pɾə.ði.kəˈtiw/ predicatius predicativa adj masc
predicativo
Relatiu o pertanyent al predicat.

predicatiu /pɾe.ði.kaˈtiw/ /pɾə.ði.kəˈtiw/ n masc
predicativo
Tipus de verb no copulatiu.
Complement verbal caracteritzat per referir-se alhora al verb i a un altre element de la frase.

predicció n fem
predicción

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ bal eiv nota 1 occ predeia predeien predeies predeim predeis predic prediem predient predieu prediga predigau prediguem prediguen prediguera predigueren predigueres predigues prediguessen prediguesses prediguessin prediguessis predigueu predigui prediguin prediguis predigué prediguérem prediguéreu predigués prediguéssem prediguésseu prediguéssim prediguéssiu prediguí predir prediran predirem predireu prediria predirien prediries predirà prediràs prediré prediríem prediríeu predis predit predita predites predits prediu prediuen predius predèiem predèieu v.cent val v
predecir

predisposar /pɾe.ðis.poˈza/ /pɾe.ðis.poˈzaɾ/ /pɾə.ðis.poˈza/ /pɾə.ðis.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ predisposa predisposada predisposades predisposam predisposant predisposar predisposara predisposaran predisposarem predisposaren predisposares predisposareu predisposaria predisposarien predisposaries predisposarà predisposaràs predisposaré predisposaríem predisposaríeu predisposassen predisposasses predisposassin predisposassis predisposat predisposats predisposau predisposava predisposaven predisposaves predispose predisposem predisposen predisposes predisposessen predisposesses predisposessin predisposessis predisposeu predisposi predisposin predisposis predisposo predisposà predisposàrem predisposàreu predisposàs predisposàssem predisposàsseu predisposàssim predisposàssiu predisposàvem predisposàveu predisposés predisposéssem predisposésseu predisposéssim predisposéssiu predisposí predispòs sept val v
predisponer

preferiblement /pɾe.feˌɾi.bɫeˈment/ /pɾe.feˌɾi.βɫeˈmen/ /pɾe.feˌɾib.bɫeˈmen/ /pɾə.fəˌɾi.βɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈment/ adv
preferiblemente

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ bal n-occ occ prefereix prefereixen prefereixes prefereixi prefereixin prefereixis prefereixo preferesc preferesqui preferesquin preferesquis preferia preferida preferides preferien preferies preferiguem preferigueu preferim preferint preferir preferira preferiran preferirem preferiren preferires preferireu preferiria preferirien preferiries preferirà preferiràs preferiré preferiríem preferiríeu preferisc preferisca preferisquen preferisques preferissen preferisses preferissin preferissis preferit preferits preferiu preferix preferixen preferixes preferixo preferí preferíem preferíeu preferírem preferíreu preferís preferíssem preferísseu preferíssim preferíssiu sept val v
preferir

preferència /pɾe.feˈɾɛn.si.a/ /pɾə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
preferencia

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
prefijo
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregadéu /ˌpɾe.ɣaˈðew/ /ˌpɾe.ɣəˈðew/ n masc
santateresa
Insecte màntid allargat de potes anteriors prensores (Mantis religiosa).

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ preg prega pregada pregades pregam pregant pregar pregara pregaran pregarem pregaren pregares pregareu pregaria pregarien pregaries pregarà pregaràs pregaré pregaríem pregaríeu pregassen pregasses pregassin pregassis pregat pregats pregau pregava pregaven pregaves prego pregue preguem preguen pregues preguessen preguesses preguessin preguessis pregueu pregui preguin preguis pregués preguéssem preguésseu preguéssim preguéssiu preguí pregà pregàrem pregàreu pregàs pregàssem pregàsseu pregàssim pregàssiu pregàvem pregàveu sept val v
rezar
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.
rogar
(transitiu) Demanar respectuosament, suplicar.

pregon /pɾeˈɣon/ /pɾəˈɣon/ adj masc
profundo
Que té el fons, o que està a un nivell, allunyat de la superfície.

pregonar /pɾe.ɣoˈna/ /pɾe.ɣoˈnaɾ/ /pɾə.ɣoˈna/ /pɾə.ɣuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregon pregona pregonada pregonades pregonam pregonant pregonar pregonara pregonaran pregonarem pregonaren pregonares pregonareu pregonaria pregonarien pregonaries pregonarà pregonaràs pregonaré pregonaríem pregonaríeu pregonassen pregonasses pregonassin pregonassis pregonat pregonats pregonau pregonava pregonaven pregonaves pregone pregonem pregonen pregones pregonessen pregonesses pregonessin pregonessis pregoneu pregoni pregonin pregonis pregono pregonà pregonàrem pregonàreu pregonàs pregonàssem pregonàsseu pregonàssim pregonàssiu pregonàvem pregonàveu pregonés pregonéssem pregonésseu pregonéssim pregonéssiu pregoní sept val v
pregonar proclamare

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
pregunta cuestión
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.
pregunta
Enunciat d’una interrogació que requereix una resposta específica.

pregunta d'elecció múltiple n fem
pregunta de elección múltiple

pregunta oberta n fem
pregunta abierta

pregunta tancada n fem
pregunta cerrada

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregunt pregunta preguntada preguntades preguntam preguntant preguntar preguntara preguntaran preguntarem preguntaren preguntares preguntareu preguntaria preguntarien preguntaries preguntarà preguntaràs preguntaré preguntaríem preguntaríeu preguntassen preguntasses preguntassin preguntassis preguntat preguntats preguntau preguntava preguntaven preguntaves pregunte preguntem pregunten preguntes preguntessen preguntesses preguntessin preguntessis pregunteu pregunti preguntin preguntis pregunto preguntà preguntàrem preguntàreu preguntàs preguntàssem preguntàsseu preguntàssim preguntàssiu preguntàvem preguntàveu preguntés preguntéssem preguntésseu preguntéssim preguntéssiu preguntí sept val v
preguntar

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
plegaria

pregó /pɾeˈɣo/ /pɾəˈɣo/ n masc
pregón

prehistoriador /pɾe.is.to.ɾi.aˈðo/ /pɾe.is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /pɾə.is.to.ɾi.əˈðo/ /pɾə.is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
prehistoriador

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
prehistoria

prejudici /pɾe.d͡ʒuˈði.si/ /pɾe.ʒuˈði.si/ /pɾə.ʒuˈði.si/ n masc
prejuicio

prejutjar /pɾe.d͡ʒuˈd͡ʒa/ /pɾe.d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /pɾe.ʒuˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv n-occ nota1 occ prejutge prejutgeguem prejutgeguessa prejutgeguessen prejutgeguesses prejutgegueu prejutgegués prejutgeguéssom prejutgeguéssou prejutgem prejutgen prejutges prejutgessa prejutgessen prejutgesses prejutgessi prejutgessin prejutgessis prejutgeu prejutgi prejutgin prejutgis prejutgés prejutgéssem prejutgésseu prejutgéssim prejutgéssiu prejutgí prejutj prejutja prejutjada prejutjades prejutjaia prejutjaien prejutjaies prejutjaieu prejutjam prejutjant prejutjar prejutjara prejutjaran prejutjarem prejutjaren prejutjares prejutjareu prejutjaria prejutjarien prejutjaries prejutjariva prejutjariven prejutjarives prejutjarà prejutjaràs prejutjaré prejutjaríem prejutjaríeu prejutjarívem prejutjaríveu prejutjassen prejutjasses prejutjassin prejutjassis prejutjat prejutjats prejutjau prejutjava prejutjaven prejutjaves prejutjavi prejutjavo prejutjo prejutjos prejutjà prejutjàiem prejutjàrem prejutjàreu prejutjàs prejutjàssem prejutjàsseu prejutjàssim prejutjàssiu prejutjàvem prejutjàveu prejutjàvom sept v.cent val v
prejuzgar
Jutjar per endavant sense coneixement suficient.

prelació /pɾe.ɫa.siˈo/ /pɾə.ɫə.siˈo/ n fem
prelación

premeditadament /pɾe.me.ðiˌta.ðaˈmen/ /pɾe.me.ðiˌta.ðaˈment/ /pɾə.mə.ðiˌta.ðəˈmen/ /pɾə.mə.ðiˌta.ðəˈment/ adv
premeditadamente

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
premio

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ alg bal eiv nota 1 occ premia premiada premiades premiam premiant premiar premiara premiaran premiarem premiaren premiares premiareu premiaria premiarien premiaries premiarà premiaràs premiaré premiaríem premiaríeu premiassen premiasses premiassin premiassis premiat premiats premiau premiava premiaven premiaves premie premiem premien premies premiessen premiesses premiessin premiessis premieu premii premio premià premiàrem premiàreu premiàs premiàssem premiàsseu premiàssim premiàssiu premiàvem premiàveu premiés premiéssem premiésseu premiéssim premiéssiu premií premiï premiïn premiïs sept v.cent val v
premiar

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
premonición

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
prensa
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.
Conjunt de publicacions periòdiques dels mitjans de comunicació i llurs periodistes i editors.

premsa rosa n fem
prensa rosa

premsar /pɾemˈsa/ /pɾemˈsaɾ/ /pɾəmˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prems premsa premsada premsades premsam premsant premsar premsara premsaran premsarem premsaren premsares premsareu premsaria premsarien premsaries premsarà premsaràs premsaré premsaríem premsaríeu premsassen premsasses premsassin premsassis premsat premsats premsau premsava premsaven premsaves premse premsem premsen premses premsessen premsesses premsessin premsessis premseu premsi premsin premsis premso premsà premsàrem premsàreu premsàs premsàssem premsàsseu premsàssim premsàssiu premsàvem premsàveu premsés premséssem premsésseu premséssim premséssiu premsí sept val v
prensar

premunir /pɾe.muˈni/ /pɾe.muˈniɾ/ /pɾə.muˈni/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ premuneix premuneixa premuneixen premuneixes premuneixi premuneixin premuneixis premuneixo premuneixs premunesc premunesca premunesquen premunesques premunesqui premunesquin premunesquis premunia premunida premunides premunien premunies premuniguem premuniguera premunigueren premunigueres premuniguessen premuniguesses premuniguessin premuniguessis premunigueu premunigueva premunigueven premunigueves premunigué premuniguérem premuniguéreu premunigués premuniguéssem premuniguésseu premuniguéssim premuniguéssiu premuniguévem premuniguéveu premunim premunint premunir premunira premuniran premunirem premuniren premunires premunireu premuniria premunirien premuniries premuniriva premuniriven premunirives premunirà premuniràs premuniré premuniríem premuniríeu premunirívem premuniríveu premunisc premunisca premunisco premuniscos premunisquem premunisquen premunisques premunisqueu premunissa premunissen premunisses premunissi premunissin premunissis premunist premunit premunits premuniu premuniva premuniven premunives premunix premunixa premunixen premunixes premunixi premunixin premunixis premunixo premunixos premuní premuníem premuníets premuníeu premunírem premuníreu premunís premuníscon premuníssem premunísseu premuníssim premuníssiu premuníssom premuníssou premunívem premuníveu premuníxon sept v.cent val v
premunir

prenatal /pɾe.naˈtaɫ/ /pɾə.nəˈtaɫ/ adj
prenatal

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ bal occ pren prenc prendran prendre prendrem prendreu prendria prendrien prendries prendrà prendràs prendré prendríem prendríeu prenem prenen prenent preneu prenga prenguem prenguen prenguera prengueren prengueres prengues prenguessen prenguesses prenguessin prenguessis prengueu prengui prenguin prenguis prengué prenguérem prenguéreu prengués prenguéssem prenguésseu prenguéssim prenguéssiu prenguí prenia prenien prenies prens preníem preníeu pres presa preses presos val v
tomar
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.
(transitiu) Ingerir (un aliment, una beguda, un medicament, un verí...).
quitar
(transitiu) Agafar una cosa sense permís del seu propietari.
apoderarse
(transitiu, esports de pilota) Aconseguir, un jugador o un equip, el control d'una pilota, una bola o un disc que estava en possessió de l'adversari o l'equip adversari.

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ n masc
nombre
Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

prenotar /pɾe.noˈta/ /pɾe.noˈtaɾ/ /pɾə.nuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prenot prenota prenotada prenotades prenotaia prenotaien prenotaies prenotam prenotant prenotar prenotara prenotaran prenotarem prenotaren prenotares prenotareu prenotaria prenotarien prenotaries prenotariva prenotariven prenotarives prenotarà prenotaràs prenotaré prenotaríem prenotaríeu prenotarívem prenotaríveu prenotassen prenotasses prenotassin prenotassis prenotat prenotats prenotau prenotava prenotaven prenotaves prenotavi prenotavo prenote prenoteguem prenoteguessa prenoteguessen prenoteguesses prenotegueu prenotegués prenoteguéssom prenoteguéssou prenotem prenoten prenotes prenotessa prenotessen prenotesses prenotessi prenotessin prenotessis prenoteu prenoti prenotin prenotis prenoto prenotos prenots prenotà prenotàiem prenotàieu prenotàrem prenotàreu prenotàs prenotàssem prenotàsseu prenotàssim prenotàssiu prenotàvem prenotàvets prenotàveu prenotàvom prenotés prenotéssem prenotésseu prenotéssim prenotéssiu prenotí sept v.cent val v
prenotar

prensió /pɾen.siˈo/ /pɾən.siˈo/ n fem
prensión

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ preny prenya prenyada prenyades prenyam prenyant prenyar prenyara prenyaran prenyarem prenyaren prenyares prenyareu prenyaria prenyarien prenyaries prenyarà prenyaràs prenyaré prenyaríem prenyaríeu prenyassen prenyasses prenyassin prenyassis prenyat prenyats prenyau prenyava prenyaven prenyaves prenye prenyem prenyen prenyes prenyessen prenyesses prenyessin prenyessis prenyeu prenyi prenyin prenyis prenyo prenyà prenyàrem prenyàreu prenyàs prenyàssem prenyàsseu prenyàssim prenyàssiu prenyàvem prenyàveu prenyés prenyéssem prenyésseu prenyéssim prenyéssiu prenyí sept val v
preñar

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
preocupación
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preocupar /pɾe.o.kuˈpa/ /pɾe.o.kuˈpaɾ/ /pɾə.u.kuˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ preocup preocupa preocupada preocupades preocupaia preocupaien preocupaies preocupam preocupant preocupar preocupara preocuparan preocuparem preocuparen preocupares preocupareu preocuparia preocuparien preocuparies preocupariva preocupariven preocuparives preocuparà preocuparàs preocuparé preocuparíem preocuparíeu preocuparívem preocuparíveu preocupassen preocupasses preocupassin preocupassis preocupat preocupats preocupau preocupava preocupaven preocupaves preocupavi preocupavo preocupe preocupeguem preocupeguessa preocupeguessen preocupeguesses preocupegueu preocupegués preocupeguéssom preocupeguéssou preocupem preocupen preocupes preocupessa preocupessen preocupesses preocupessi preocupessin preocupessis preocupeu preocupi preocupin preocupis preocupo preocupos preocups preocupà preocupàiem preocupàieu preocupàrem preocupàreu preocupàs preocupàssem preocupàsseu preocupàssim preocupàssiu preocupàvem preocupàvets preocupàveu preocupàvom preocupés preocupéssem preocupésseu preocupéssim preocupéssiu preocupí sept v.cent val v
preocupar

prepagament /pɾe.pa.ɣaˈmen/ /pɾe.pa.ɣaˈment/ /pɾə.pə.ɣəˈmen/ /pɾə.pə.ɣəˈment/ n masc
prepago

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
preparación
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.
backswing
(esports de raqueta) Fase primera d'un cop, corresponent al moviment del braç i de la mà que empunya la raqueta o la pala de disposar-se adequadament per a l'impacte.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prepar prepara preparada preparades preparaia preparaien preparaies preparam preparant preparar preparara prepararan prepararem prepararen preparares preparareu prepararia prepararien prepararies preparariva preparariven prepararives prepararà prepararàs prepararé prepararíem prepararíeu prepararívem prepararíveu preparassen preparasses preparassin preparassis preparat preparats preparau preparava preparaven preparaves preparavi preparavo prepare prepareguem prepareguessa prepareguessen prepareguesses preparegueu preparegués prepareguéssom prepareguéssou preparem preparen prepares preparessa preparessen preparesses preparessi preparessin preparessis prepareu prepari preparin preparis preparo preparos prepars preparà preparàiem preparàieu preparàrem preparàreu preparàs preparàssem preparàsseu preparàssim preparàssiu preparàvem preparàvets preparàveu preparàvom preparés preparéssem preparésseu preparéssim preparéssiu preparí sept v.cent val v
preparar prepare
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposar /pɾe.poˈza/ /pɾe.poˈzaɾ/ /pɾə.poˈza/ /pɾə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ preposa preposada preposades preposam preposant preposar preposara preposaran preposarem preposaren preposares preposareu preposaria preposarien preposaries preposarà preposaràs preposaré preposaríem preposaríeu preposassen preposasses preposassin preposassis preposat preposats preposau preposava preposaven preposaves prepose preposem preposen preposes preposessen preposesses preposessin preposessis preposeu preposi preposin preposis preposo preposà preposàrem preposàreu preposàs preposàssem preposàsseu preposàssim preposàssiu preposàvem preposàveu preposés preposéssem preposésseu preposéssim preposéssiu preposí prepòs sept val v
anteponer

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
preposición

preproducció n fem
preproducción

prerequisit n masc
prerrequisito

preromà /pɾe.roˈma/ /pɾə.roˈma/ /pɾə.ruˈma/ preromana adj masc
preromano

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ n fem
prerogativa prerrogativa
Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
toma
Acció d'apoderar-se d’alguna cosa.
Acció de prendre violentament, especialment amb les armes.
Porció de menjar, beure o medecina que se sol prendre d'una vegada.
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.
presa
Cosa que s’ha pres violentament.
onza
Porció marcada d’una rajola de xocolata.

presa amb la pala n fem
carga de disco

presa asiàtica n fem
presa asiática

presa australiana n fem
empuñadura australiana

presa bàsica n fem
empuñadura básica

presa clàssica n fem
presa clásica

presa continental n fem
empuñadura continental

presa curta n fem
empuñadura corta

presa de decisions n fem
toma de decisiones

presa de revés n fem
empuñadura de revés

presa de revés a dues mans n fem
empuñadura de revés a dos manos

presa de xarxa n fem
empuñadura de red

presa est de dreta n fem
empuñadura este de derecha

presa est de revés n fem
empuñadura este de revés

presa japonesa n fem
presa japonesa

presa oest de dreta n fem
empuñadura oeste de derecha

presa oest de revés n fem
empuñadura oeste de revés

presa xinesa n fem
presa china

presagi /pɾeˈza.d͡ʒi/ /pɾeˈza.ʒi/ /pɾəˈza.ʒi/ n masc
presagio

presagiar /pɾe.za.d͡ʒiˈa/ /pɾe.za.d͡ʒiˈaɾ/ /pɾe.za.ʒiˈa/ /pɾə.zə.ʒiˈa/ alg bal eiv nota 1 occ presagia presagiada presagiades presagiam presagiant presagiar presagiara presagiaran presagiarem presagiaren presagiares presagiareu presagiaria presagiarien presagiaries presagiarà presagiaràs presagiaré presagiaríem presagiaríeu presagiassen presagiasses presagiassin presagiassis presagiat presagiats presagiau presagiava presagiaven presagiaves presagie presagiem presagien presagies presagiessen presagiesses presagiessin presagiessis presagieu presagii presagio presagià presagiàrem presagiàreu presagiàs presagiàssem presagiàsseu presagiàssim presagiàssiu presagiàvem presagiàveu presagiés presagiéssem presagiésseu presagiéssim presagiéssiu presagií presagiï presagiïn presagiïs sept v.cent val v
presagiar

presalt /pɾeˈsaɫ/ /pɾeˈsaɫt/ /pɾəˈsaɫ/ /pɾəˈsaɫt/ n masc
presalto

presbiterat /pɾez.βi.teˈɾat/ /pɾəz.bi.təˈɾat/ n masc
presbiterato

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
presbiterio

prescindible /pɾe.sinˈdi.bɫe/ /pɾe.sinˈdi.βɫe/ /pɾe.sinˈdib.bɫe/ /pɾə.sinˈdi.βɫə/ /pɾə.sinˈdib.bɫə/ /pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
prescindible

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ bal occ prescric prescriga prescriguem prescriguen prescriguera prescrigueren prescrigueres prescrigues prescriguessen prescriguesses prescriguessin prescriguessis prescrigueu prescrigui prescriguin prescriguis prescrigué prescriguérem prescriguéreu prescrigués prescriguéssem prescriguésseu prescriguéssim prescriguéssiu prescriguí prescrit prescrita prescrites prescrits prescriu prescriuen prescriuran prescriure prescriurem prescriureu prescriuria prescriurien prescriuries prescriurà prescriuràs prescriuré prescriuríem prescriuríeu prescrius prescrivia prescrivien prescrivies prescrivim prescrivint prescriviren prescrivires prescrivissin prescrivissis prescriviu prescriví prescrivíem prescrivíeu prescrivírem prescrivíreu prescrivís prescrivíssim prescrivíssiu val v
prescribir
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

presencialment /pɾe.zen.siˌaɫˈmen/ /pɾe.zen.siˌaɫˈment/ /pɾə.zən.siˌaɫˈmen/ /pɾə.zən.siˌaɫˈment/ adv
presencialmente

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
presente actual
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
presente actual
Moment actual.
Regal.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
presentación

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ present presenta presentada presentades presentam presentant presentar presentara presentaran presentarem presentaren presentares presentareu presentaria presentarien presentaries presentarà presentaràs presentaré presentaríem presentaríeu presentassen presentasses presentassin presentassis presentat presentats presentau presentava presentaven presentaves presente presentem presenten presentes presentessen presentesses presentessin presentessis presenteu presenti presentin presentis presento presentà presentàrem presentàreu presentàs presentàssem presentàsseu presentàssim presentàssiu presentàvem presentàveu presentés presentéssem presentésseu presentéssim presentéssiu presentí sept val v
presentar
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.
presentarse
(pronominal) Comparèixer per requeriment.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ adj masc
preservativo
Que preserva.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ n masc
preservativo
Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

presidenciable /pɾe.zi.ðen.siˈa.bɫe/ /pɾe.zi.ðen.siˈa.βɫe/ /pɾe.zi.ðen.siˈab.bɫe/ /pɾə.zi.ðən.siˈa.βɫə/ /pɾə.zi.ðən.siˈab.bɫə/ adj
presidenciable

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
presidencial

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
presidente

presidir /pɾe.ziˈði/ /pɾe.ziˈðiɾ/ /pɾə.ziˈði/ bal n-occ occ presideix presideixen presideixes presideixi presideixin presideixis presideixo presidesc presidesqui presidesquin presidesquis presidia presidida presidides presidien presidies presidiguem presidigueu presidim presidint presidir presidira presidiran presidirem presidiren presidires presidireu presidiria presidirien presidiries presidirà presidiràs presidiré presidiríem presidiríeu presidisc presidisca presidisquen presidisques presidissen presidisses presidissin presidissis presidit presidits presidiu presidix presidixen presidixes presidixo presidí presidíem presidíeu presidírem presidíreu presidís presidíssem presidísseu presidíssim presidíssiu sept val v
presidir

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
presidencia

presoner /pɾe.zoˈne/ /pɾe.zoˈneɾ/ /pɾə.zoˈne/ /pɾə.zuˈne/ n masc
prisionero
Persona que està a la presó
cautivo
Captiu, dominat.

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
prisa

presseguer /pɾe.seˈɣe/ /pɾe.seˈɣeɾ/ n masc
melocotonero

pressentiment /pɾe.sen.tiˈmen/ /pɾe.sen.tiˈment/ /pɾə.sən.tiˈmen/ /pɾə.sən.tiˈment/ n masc
presentimiento

pressentir /pɾe.senˈti/ /pɾe.senˈtiɾ/ /pɾə.sənˈti/ alg bal eiv occ pressent pressenta pressenten pressentes pressenti pressentia pressentida pressentides pressentien pressenties pressentiguem pressentigueu pressentim pressentin pressentint pressentir pressentira pressentiran pressentirem pressentiren pressentires pressentireu pressentiria pressentirien pressentiries pressentirà pressentiràs pressentiré pressentiríem pressentiríeu pressentis pressentissen pressentisses pressentissin pressentissis pressentit pressentits pressentiu pressento pressents pressentí pressentíem pressentíeu pressentírem pressentíreu pressentís pressentíssem pressentísseu pressentíssim pressentíssiu sept v.cent val v
presentir

presseta /pɾeˈse.ta/ /pɾəˈsə.tə/ /pɾəˈsɛ.tə/ n fem
prisita

pressionar /pɾe.si.oˈna/ /pɾe.si.oˈnaɾ/ /pɾə.si.oˈna/ /pɾə.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pression pressiona pressionada pressionades pressionaia pressionaien pressionaies pressionam pressionant pressionar pressionara pressionaran pressionarem pressionaren pressionares pressionareu pressionaria pressionarien pressionaries pressionariva pressionariven pressionarives pressionarà pressionaràs pressionaré pressionaríem pressionaríeu pressionarívem pressionaríveu pressionassen pressionasses pressionassin pressionassis pressionat pressionats pressionau pressionava pressionaven pressionaves pressionavi pressionavo pressione pressioneguem pressioneguessa pressioneguessen pressioneguesses pressionegueu pressionegués pressioneguéssom pressioneguéssou pressionem pressionen pressiones pressionessa pressionessen pressionesses pressionessi pressionessin pressionessis pressioneu pressioni pressionin pressionis pressiono pressionos pressions pressionà pressionàiem pressionàieu pressionàrem pressionàreu pressionàs pressionàssem pressionàsseu pressionàssim pressionàssiu pressionàvem pressionàvets pressionàveu pressionàvom pressionés pressionéssem pressionésseu pressionéssim pressionéssiu pressioní sept v.cent val v
presionar
Fer pressió.
hostigar
(esports de pilota) Elaborar jugades d'atac molt seguides contra l'equip adversari en el transcurs d'una fase determinada d'un partit o una partida.

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
presión
Acció d'una força que prem o empeny.
(esports de pilota) Tàctica defensiva consistent a intensificar el marcatge sobre una o més línies de jugadors de l'equip adversari.

pressió a una línia n fem
pressing a una línea

pressió en atac n fem
forechecking

pressió en defensa n fem
backchecking

pressuposar /pɾe.su.poˈza/ /pɾe.su.poˈzaɾ/ /pɾə.su.poˈza/ /pɾə.su.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pressuposa pressuposada pressuposades pressuposam pressuposant pressuposar pressuposara pressuposaran pressuposarem pressuposaren pressuposares pressuposareu pressuposaria pressuposarien pressuposaries pressuposarà pressuposaràs pressuposaré pressuposaríem pressuposaríeu pressuposassen pressuposasses pressuposassin pressuposassis pressuposat pressuposats pressuposau pressuposava pressuposaven pressuposaves pressupose pressuposem pressuposen pressuposes pressuposessen pressuposesses pressuposessin pressuposessis pressuposeu pressuposi pressuposin pressuposis pressuposo pressuposà pressuposàrem pressuposàreu pressuposàs pressuposàssem pressuposàsseu pressuposàssim pressuposàssiu pressuposàvem pressuposàveu pressuposés pressuposéssem pressuposésseu pressuposéssim pressuposéssiu pressuposí pressupòs sept val v
presuponer

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
presupuesto

pressupostar /pɾe.su.posˈta/ /pɾe.su.posˈtaɾ/ /pɾə.su.posˈta/ /pɾə.su.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pressupost pressuposta pressupostada pressupostades pressupostam pressupostant pressupostar pressupostara pressupostaran pressupostarem pressupostaren pressupostares pressupostareu pressupostaria pressupostarien pressupostaries pressupostarà pressupostaràs pressupostaré pressupostaríem pressupostaríeu pressupostassen pressupostasses pressupostassin pressupostassis pressupostat pressupostats pressupostau pressupostava pressupostaven pressupostaves pressuposte pressupostem pressuposten pressupostes pressupostessen pressupostesses pressupostessin pressupostessis pressuposteu pressuposti pressupostin pressupostis pressuposto pressupostà pressupostàrem pressupostàreu pressupostàs pressupostàssem pressupostàsseu pressupostàssim pressupostàssiu pressupostàvem pressupostàveu pressupostés pressupostéssem pressupostésseu pressupostéssim pressupostéssiu pressupostí sept val v
presupuestar

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
presupuestario

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prest presta prestada prestades prestam prestant prestar prestara prestaran prestarem prestaren prestares prestareu prestaria prestarien prestaries prestarà prestaràs prestaré prestaríem prestaríeu prestassen prestasses prestassin prestassis prestat prestats prestau prestava prestaven prestaves preste prestem presten prestes prestessen prestesses prestessin prestessis presteu presti prestin prestis presto prestà prestàrem prestàreu prestàs prestàssem prestàsseu prestàssim prestàssiu prestàvem prestàveu prestés prestéssem prestésseu prestéssim prestéssiu prestí sept val v
prestar
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.
Posar a disposició, donar o observar una cosa no material.
(pronominal) Donar motiu a alguna cosa.

prestatge /pɾesˈta.d͡ʒe/ /pɾəsˈtad.ʒə/ n masc
estante

prestatgeria /pɾes.ta.d͡ʒeˈɾi.a/ /pɾəs.tə.d͡ʒəˈɾi.ə/ n fem
estantería

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
prestigio

prestigiós /pɾes.ti.d͡ʒiˈos/ /pɾes.ti.ʒiˈos/ adj masc
prestigioso

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ presum presuma presumeix presumeixen presumeixes presumeixi presumeixin presumeixis presumeixo presumeixs presumen presumes presumesc presumesca presumesquen presumesques presumesqui presumesquin presumesquis presumi presumia presumida presumides presumien presumies presumiguem presumigueu presumim presumin presumint presumir presumira presumiran presumirem presumiren presumires presumireu presumiria presumirien presumiries presumirà presumiràs presumiré presumiríem presumiríeu presumis presumisc presumisca presumisquen presumisques presumissen presumisses presumissin presumissis presumit presumits presumiu presumix presumixen presumixes presumixo presumo presums presumí presumíem presumíeu presumírem presumíreu presumís presumíssem presumísseu presumíssim presumíssiu sept v.cent val v
presumir
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.
Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presumit /pɾe.zuˈmit/ /pɾə.zuˈmit/ presumida presumits adj masc
presumido
Que presumeix.

presumpció /pɾe.zum.siˈo/ /pɾə.zum.siˈo/ n fem
presunción

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
presencia

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
cárcel prisión

pretaller /ˌpɾe.taˈʎe/ /ˌpɾe.taˈʎeɾ/ /ˌpɾɛ.təˈʎe/ n masc
pretaller

pretendent /pɾe.tenˈden/ /pɾe.tenˈdent/ /pɾə.tənˈden/ /pɾə.tənˈdent/ n masc
pretendiente

pretendre /pɾeˈten.dɾe/ /pɾəˈten.dɾə/ bal occ pretenc pretendran pretendre pretendrem pretendreu pretendria pretendrien pretendries pretendrà pretendràs pretendré pretendríem pretendríeu pretenem pretenen pretenent preteneu pretenga pretenguem pretenguen pretenguera pretengueren pretengueres pretengues pretenguessen pretenguesses pretenguessin pretenguessis pretengueu pretengui pretenguin pretenguis pretengué pretenguérem pretenguéreu pretengués pretenguéssem pretenguésseu pretenguéssim pretenguéssiu pretenguí pretenia pretenien pretenies pretens preteníem preteníeu pretesa preteses pretesos pretès pretén pretés val v
pretender

pretensiosament /pɾe.ten.siˌo.zaˈmen/ /pɾe.ten.siˌo.zaˈment/ /pɾə.tən.siˌo.zəˈmen/ /pɾə.tən.siˌo.zəˈment/ adv
pretenciosamente

pretest n masc
pretest

pretor /pɾeˈto/ /pɾeˈtoɾ/ /pɾəˈto/ n masc
pretor

preu n masc
precio
Valor acordat entre venedor i comprador.

preufet /ˌpɾɛwˈfet/ n masc
destajo

preuniversitari /pɾe.u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/ /pɾe.u.ni.βer.siˈta.ɾi/ /pɾe.u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/ /pɾə.u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ /pɾə.u.ni.βər.siˈta.ɾi/ adj masc
preuniversitario

prevalença /pɾe.vaˈɫen.sa/ /pɾe.βaˈɫen.sa/ /pɾə.vəˈɫən.sə/ /pɾə.vəˈɫɛn.sə/ /pɾə.βəˈɫɛn.sə/ n fem
prevalencia

prevaler /pɾe.vaˈɫeɾ/ /pɾe.βaˈɫe/ /pɾə.vəˈɫə/ /pɾə.vəˈɫɛ/ /pɾə.βəˈɫɛ/ bal occ preval prevalc prevaldran prevaldrem prevaldreu prevaldria prevaldrien prevaldries prevaldrà prevaldràs prevaldré prevaldríem prevaldríeu prevalem prevalen prevalent prevaler prevaleu prevalga prevalguda prevalgudes prevalguem prevalguen prevalguera prevalgueren prevalgueres prevalgues prevalguessen prevalguesses prevalguessin prevalguessis prevalgueu prevalgui prevalguin prevalguis prevalgut prevalguts prevalgué prevalguérem prevalguéreu prevalgués prevalguéssem prevalguésseu prevalguéssim prevalguéssiu prevalguí prevalia prevalien prevalies prevals prevalíem prevalíeu val v
prevalecer

prevaricació /pɾe.va.ɾi.ka.siˈo/ /pɾe.βa.ɾi.ka.siˈo/ /pɾə.və.ɾi.kə.siˈo/ /pɾə.βə.ɾi.kə.siˈo/ n fem
prevaricación
Acció i efecte de prevaricar.

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ n fem
prevención

preventivament /pɾe.venˌti.vaˈment/ /pɾe.βenˌti.βaˈmen/ /pɾə.vənˌti.vəˈmen/ /pɾə.vənˌti.vəˈment/ /pɾə.βənˌti.βəˈmen/ adv
preventivamente

prevere /pɾeˈve.ɾe/ /pɾeˈβe.ɾe/ /pɾəˈve.ɾə/ /pɾəˈβe.ɾə/ n masc
presbítero

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ bal occ preveem preveent preveeu prevegem prevegen preveges prevegeu prevegi prevegin prevegis preveia preveiem preveien preveient preveieren preveieres preveies preveiessen preveiesses preveiessin preveiessis preveieu preveig preveim preveis preveié preveiérem preveiéreu preveiés preveiéssem preveiésseu preveiéssim preveiéssiu preveja prevera preveren preveres prevessin prevessis preveu preveuen preveuran preveure preveurem preveureu preveuria preveurien preveuries preveurà preveuràs preveuré preveuríem preveuríeu preveus previst prevista previstes previstos previu prevèiem prevèieu prevéiem prevéieu prevérem prevéreu prevés prevéssim prevéssiu prevéu val v
prever

previngudament /pɾe.viŋˌɡu.ðaˈment/ /pɾe.βiŋˌɡu.ðaˈmen/ /pɾə.viŋˌɡu.ðəˈmen/ /pɾə.viŋˌɡu.ðəˈment/ /pɾə.βiŋˌɡu.ðəˈmen/ adv
prevenidamente

previsiblement /pɾe.viˌzi.bɫeˈment/ /pɾe.βiˌzi.βɫeˈmen/ /pɾe.βiˌzib.bɫeˈmen/ /pɾə.viˌzib.bɫəˈmen/ /pɾə.viˌzib.bɫəˈment/ /pɾə.βiˌzi.βɫəˈmen/ /pɾə.βiˌzib.bɫəˈmen/ adv
previsiblemente

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ n fem
previsión

priap /pɾiˈap/ n masc
príapo

priapisme /pɾi.aˈpiz.me/ /pɾi.əˈpiz.mə/ n masc
priapismo

prim /ˈpɾim/ adj masc
delgado flaco
Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ n fem
prima
(històric) Primera de les quatre parts del dia romà, des de la sortida del sol fins a la terça a mig matí, entre les 6 i 9 hores en l’equinocci.
Import que paga l’assegurat per un contracte d’assegurança.
Incentiu pecuniari que s’ofereix per a assolir un determinat objectiu, uns resultats, uns serveis prestats, unes activitats estratègiques.

primari /pɾiˈma.ɾi/ adj masc
primario

primarosòl /pɾi.ma.ɾoˈsɔɫ/ /pɾi.mə.ɾoˈsɔɫ/ /pɾi.mə.ɾuˈsɔɫ/ n masc
primarosol

primatòleg /pɾi.maˈtɔ.ɫek/ /pɾi.məˈtɔ.ɫək/ n masc
primatólogo

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
primavera
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primaveral /pɾi.ma.veˈɾaɫ/ /pɾi.ma.βeˈɾaɫ/ /pɾi.mə.vəˈɾaɫ/ /pɾi.mə.βəˈɾaɫ/ adj
primaveral

primaveralment /pɾi.ma.veˌɾaɫˈment/ /pɾi.ma.βeˌɾaɫˈmen/ /pɾi.mə.vəˌɾaɫˈmen/ /pɾi.mə.vəˌɾaɫˈment/ /pɾi.mə.βəˌɾaɫˈmen/ adv
primaveralmente

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ primera primers adj masc
primero
Principal, el de més importància.
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adv
primero
Abans de res, abans de tot.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
primero
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primer centre n masc
centro interior

primer cicle d'educació secundària obligatòria n masc
primer ciclo de educación secundaria obligatoria

primer intent n masc
primer down

primer receptor n masc
primer receptor

primer servei n masc
primer servicio

primer servidor n masc
primer servidor

primera base n fem
primera base
(beisbol) Base corresponent a l'angle situat a la dreta de la base de meta, que un corredor ha de tocar en primer lloc.

primera base n neut
jugador de primera base
(beisbol) Interior que juga a prop de la primera base, amb la missió d'agafar les pilotes batudes que passen per la seva zona.

primera línia n fem
primera línea
(rugbi) Línia de jugadors d'una melé ordenada formada per tres davanters que constitueixen un dels costats del passadís, disposats l'un al costat de l'altre agafats entre si i sense encreuar els peus.

primera línia n neut
primera línea
(rugbi) Cadascun dels tres jugadors de la primera línia d'una melé ordenada.

primera línia defensiva n fem
primera línea defensiva

primera línia ofensiva n fem
primera línea ofensiva

primera part n fem
primer tiempo

primera persona n fem
primera persona

primerenc /pɾi.meˈɾeŋ/ /pɾi.meˈɾeŋk/ /pɾi.məˈɾəŋk/ /pɾi.məˈɾɛŋ/ /pɾi.məˈɾɛŋk/ adj masc
temprano
Que neix, madura o actua abans del temps normal.

primitiu /pɾi.miˈtiw/ adj masc
primitivo

primmirat /pɾim.miˈɾat/ adj masc
remirado

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
primogénito

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
princesa

principal adj
principal
El més important.

principal n masc
principal
Pis noble sobre la planta baixa o l'entresòl.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
principalmente

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
principado

principi n masc
principio
començament
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

principi de la verticalitat n masc
principio de la verticalidad

principiant /pɾin.si.piˈan/ /pɾin.si.piˈant/ n neut
principiante

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
prior

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
priorato
Dignitat, tasca i ofici de prior o priora, o el temps que aquest dura.
Districte en què té jurisdicció el prior.
En l'orde de Sant Benet, el monestir dependent d'altre principal, l'abat del qual li posa prior.

prioritzar /pɾi.o.ɾiˈd͡za/ /pɾi.o.ɾiˈza/ /pɾi.o.ɾiˈzaɾ/ /pɾi.u.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prioritz prioritza prioritzada prioritzades prioritzaia prioritzaien prioritzaies prioritzam prioritzant prioritzar prioritzara prioritzaran prioritzarem prioritzaren prioritzares prioritzareu prioritzaria prioritzarien prioritzaries prioritzariva prioritzariven prioritzarives prioritzarà prioritzaràs prioritzaré prioritzaríem prioritzaríeu prioritzarívem prioritzaríveu prioritzassen prioritzasses prioritzassin prioritzassis prioritzat prioritzats prioritzau prioritzava prioritzaven prioritzaves prioritzavi prioritzavo prioritze prioritzeguem prioritzeguessa prioritzeguessen prioritzeguesses prioritzegueu prioritzegués prioritzeguéssom prioritzeguéssou prioritzem prioritzen prioritzes prioritzessa prioritzessen prioritzesses prioritzessi prioritzessin prioritzessis prioritzeu prioritzi prioritzin prioritzis prioritzo prioritzos prioritzs prioritzà prioritzàiem prioritzàieu prioritzàrem prioritzàreu prioritzàs prioritzàssem prioritzàsseu prioritzàssim prioritzàssiu prioritzàvem prioritzàvets prioritzàveu prioritzàvom prioritzés prioritzéssem prioritzésseu prioritzéssim prioritzéssiu prioritzí sept v.cent val v
priorizar
Fer que alguna cosa tingui una alta prioritat.

prisar /pɾiˈza/ /pɾiˈzaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pris prisa prisada prisades prisaia prisaien prisaies prisam prisant prisar prisara prisaran prisarem prisaren prisares prisareu prisaria prisarien prisaries prisariva prisariven prisarives prisarà prisaràs prisaré prisaríem prisaríeu prisarívem prisaríveu prisassen prisasses prisassin prisassis prisat prisats prisau prisava prisaven prisaves prisavi prisavo prise priseguem priseguessa priseguessen priseguesses prisegueu prisegués priseguéssom priseguéssou prisem prisen prises prisessa prisessen prisesses prisessi prisessin prisessis priseu prisi prisin prisis priso prisos priss prisà prisàiem prisàieu prisàrem prisàreu prisàs prisàssem prisàsseu prisàssim prisàssiu prisàvem prisàvets prisàveu prisàvom prisés priséssem prisésseu priséssim priséssiu prisí sept v.cent val v
prisar

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
prismáticos

privació /pɾi.va.siˈo/ /pɾi.və.siˈo/ /pɾi.βa.siˈo/ /pɾi.βə.siˈo/ n fem
privación

privadament /pɾiˌva.ðaˈment/ /pɾiˌva.ðəˈmen/ /pɾiˌva.ðəˈment/ /pɾiˌβa.ðaˈmen/ /pɾiˌβa.ðəˈmen/ adv
privadamente

privat privada privats adj masc
privado
No públic.

privat n masc
privado
Aquell qui té el primer lloc en la gràcia i la confiança prop d'un príncep o d'un alt personatge. Així mateix en ell pot recaure tot o part del poder del rei absolut.

privatitzar /pɾi.va.tiˈzaɾ/ /pɾi.və.tiˈd͡za/ /pɾi.βa.tiˈd͡za/ /pɾi.βa.tiˈza/ /pɾi.βə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ privatitz privatitza privatitzada privatitzades privatitzaia privatitzaien privatitzaies privatitzam privatitzant privatitzar privatitzara privatitzaran privatitzarem privatitzaren privatitzares privatitzareu privatitzaria privatitzarien privatitzaries privatitzariva privatitzariven privatitzarives privatitzarà privatitzaràs privatitzaré privatitzaríem privatitzaríeu privatitzarívem privatitzaríveu privatitzassen privatitzasses privatitzassin privatitzassis privatitzat privatitzats privatitzau privatitzava privatitzaven privatitzaves privatitzavi privatitzavo privatitze privatitzeguem privatitzeguessa privatitzeguessen privatitzeguesses privatitzegueu privatitzegués privatitzeguéssom privatitzeguéssou privatitzem privatitzen privatitzes privatitzessa privatitzessen privatitzesses privatitzessi privatitzessin privatitzessis privatitzeu privatitzi privatitzin privatitzis privatitzo privatitzos privatitzs privatitzà privatitzàiem privatitzàieu privatitzàrem privatitzàreu privatitzàs privatitzàssem privatitzàsseu privatitzàssim privatitzàssiu privatitzàvem privatitzàvets privatitzàveu privatitzàvom privatitzés privatitzéssem privatitzésseu privatitzéssim privatitzéssiu privatitzí sept v.cent val v
privatizar

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
privilegio

pro /ˈpɾo/ n masc
pro
L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ preposition
pro
A favor de, per bé de

pro-am adj
pro-am

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
proa

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
probable

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
probablemente

probitat /pɾo.βiˈtat/ /pɾu.βiˈtat/ n fem
probidad

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
problema

problemàticament /pɾo.bɫeˌma.ti.kaˈment/ /pɾo.βɫeˌma.ti.kaˈmen/ /pɾob.bɫəˌma.ti.kəˈment/ /pɾu.βɫəˌma.ti.kəˈmen/ /pɾub.bɫəˌma.ti.kəˈmen/ adv
problemáticamente

procatalà /ˌpɾo.ka.taˈɫa/ /ˌpɾɔ.kə.təˈɫa/ adj masc
procatalán

procedent /pɾo.seˈðen/ /pɾo.seˈðent/ /pɾo.səˈðent/ /pɾu.səˈðen/ adj
procedente

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ n masc
procedimiento
Manera de fer, de procedir, per aconseguir un resultat.
Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.
(programació) Conjunt d'instruccions que són cridades a executar des d'una altra part d'un programa (o, fins i tot, des del mateix procediment quan l'entorn permet recursivitat) i que tornen el control del programa, a la línia següent on ha estat realitzada la crida; no poden retornar un valor implícitament, però sí mitjançant paràmetres.

procedir /pɾo.seˈði/ /pɾo.seˈðiɾ/ /pɾo.səˈði/ /pɾu.səˈði/ bal n-occ occ procedeix procedeixen procedeixes procedeixi procedeixin procedeixis procedeixo procedesc procedesqui procedesquin procedesquis procedia procedida procedides procedien procedies procediguem procedigueu procedim procedint procedir procedira procediran procedirem procediren procedires procedireu procediria procedirien procediries procedirà procediràs procediré procediríem procediríeu procedisc procedisca procedisquen procedisques procedissen procedisses procedissin procedissis procedit procedits procediu procedix procedixen procedixes procedixo procedí procedíem procedíeu procedírem procedíreu procedís procedíssem procedísseu procedíssim procedíssiu sept val v
proceder
Continuar amb un procediment fins a la seva execució final.
Venir d'un lloc on s'havia originat.

procedència /pɾo.seˈðɛn.si.a/ /pɾo.səˈðɛn.si.ə/ /pɾu.səˈðɛn.si.ə/ n fem
procedencia
Lloc d'on ha sortit una cosa en moviment.

processador de textos /pɾo.se.saˌðo.ðeˈteks.tos/ /pɾo.se.saˌðoɾ.ðeˈteks.tos/ /pɾo.sə.səˌðo.ðəˈteks.tos/ /pɾu.sə.səˌðo.ðəˈteks.tus/ n masc
procesador de textos

processador gràfic n masc
hardware gráfico

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
procesión

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ n fem
proclamación

proclamar /pɾo.klaˈma/ /pɾo.klaˈmaɾ/ /pɾu.kləˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ proclam proclama proclamada proclamades proclamam proclamant proclamar proclamara proclamaran proclamarem proclamaren proclamares proclamareu proclamaria proclamarien proclamaries proclamarà proclamaràs proclamaré proclamaríem proclamaríeu proclamassen proclamasses proclamassin proclamassis proclamat proclamats proclamau proclamava proclamaven proclamaves proclame proclamem proclamen proclames proclamessen proclamesses proclamessin proclamessis proclameu proclami proclamin proclamis proclamo proclamà proclamàrem proclamàreu proclamàs proclamàssem proclamàsseu proclamàssim proclamàssiu proclamàvem proclamàveu proclamés proclaméssem proclamésseu proclaméssim proclaméssiu proclamí sept val v
proclamar

procliu /pɾoˈkɫiw/ /pɾuˈkɫiw/ adj
proclive

proclític /pɾoˈkɫi.tik/ /pɾuˈkɫi.tik/ adj masc
proclítico

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
procrastinación

procrastinar /pɾo.kɾas.tiˈna/ /pɾo.kɾas.tiˈnaɾ/ /pɾo.kɾəs.tiˈna/ /pɾu.kɾəs.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ procrastina procrastinada procrastinades procrastinam procrastinant procrastinar procrastinara procrastinaran procrastinarem procrastinaren procrastinares procrastinareu procrastinaria procrastinarien procrastinaries procrastinarà procrastinaràs procrastinaré procrastinaríem procrastinaríeu procrastinassen procrastinasses procrastinassin procrastinassis procrastinat procrastinats procrastinau procrastinava procrastinaven procrastinaves procrastine procrastinem procrastinen procrastines procrastinessen procrastinesses procrastinessin procrastinessis procrastineu procrastini procrastinin procrastinis procrastino procrastinà procrastinàrem procrastinàreu procrastinàs procrastinàssem procrastinàsseu procrastinàssim procrastinàssiu procrastinàvem procrastinàveu procrastinés procrastinéssem procrastinésseu procrastinéssim procrastinéssiu procrastiní procrastín sept val v
procrastinar

procurador /pɾo.ku.ɾaˈðo/ /pɾo.ku.ɾaˈðoɾ/ /pɾo.ku.ɾəˈðo/ /pɾu.ku.ɾəˈðo/ n masc
procurador
Persona habilitada a prendre decisions legals en nom d'una altra o d'un òrgan col·legiat.
Diputat de les Corts Espanyoles.
En la República de Venècia i la República de Gènova, magistrat investit de funcions administratives.

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
proceso
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
causa judicial
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

procés cognitiu n masc
proceso cognitivo

procés educatiu n masc
proceso educativo

procònsol /pɾoˈkɔn.soɫ/ /pɾuˈkɔn.suɫ/ n masc
procónsul

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
prodigio

producció n fem
producción elaboración

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
producto

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
productivo

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ adj masc
productor
Que produeix alguna cosa.

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ n masc
productor
Persona que produeix alguna cosa.

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ bal n-occ occ produeix produeixen produeixes produeixi produeixin produeixis produeixo produesc produesqui produesquin produesquis produint produir produiran produirem produireu produiria produirien produiries produirà produiràs produiré produiríem produiríeu produí produíem produíeu produírem produíreu produís produíssem produísseu produíssim produíssiu produïa produïda produïdes produïen produïes produïguem produïgueu produïm produïra produïren produïres produïsc produïsca produïsquen produïsques produïssen produïsses produïssin produïssis produït produïts produïu produïx produïxen produïxes produïxo sept val v
producir
(dret) Al·legar, exhibir.
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.
Engendrar, criar, generar.
Fer, compondre, fabricar.
Redituar, causar guany alguna cosa.
Donar, originar, fer que s'esdevingui.
producirse
(pronominal) Explicar-se, fer-se entendre.

proejar /pɾo.eˈd͡ʒa/ /pɾo.eˈd͡ʒaɾ/ /pɾo.eˈʒa/ /pɾo.əˈd͡ʒa/ /pɾu.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ proege proegem proegen proeges proegessen proegesses proegessin proegessis proegeu proegi proegin proegis proegés proegéssem proegésseu proegéssim proegéssiu proegí proeig proeja proejada proejades proejam proejant proejar proejara proejaran proejarem proejaren proejares proejareu proejaria proejarien proejaries proejarà proejaràs proejaré proejaríem proejaríeu proejassen proejasses proejassin proejassis proejat proejats proejau proejava proejaven proejaves proejo proejà proejàrem proejàreu proejàs proejàssem proejàsseu proejàssim proejàssiu proejàvem proejàveu sept val v
proejar

proer /pɾoˈe/ /pɾoˈeɾ/ /pɾuˈe/ n masc
proel

proesa /pɾoˈe.za/ /pɾoˈə.zə/ /pɾuˈɛ.zə/ n fem
proeza

profanar /pɾo.faˈna/ /pɾo.faˈnaɾ/ /pɾo.fəˈna/ /pɾu.fəˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ profan profana profanada profanades profanaia profanaien profanaies profanam profanant profanar profanara profanaran profanarem profanaren profanares profanareu profanaria profanarien profanaries profanariva profanariven profanarives profanarà profanaràs profanaré profanaríem profanaríeu profanarívem profanaríveu profanassen profanasses profanassin profanassis profanat profanats profanau profanava profanaven profanaves profanavi profanavo profane profaneguem profaneguessa profaneguessen profaneguesses profanegueu profanegués profaneguéssom profaneguéssou profanem profanen profanes profanessa profanessen profanesses profanessi profanessin profanessis profaneu profani profanin profanis profano profanos profans profanà profanàiem profanàieu profanàrem profanàreu profanàs profanàssem profanàsseu profanàssim profanàssiu profanàvem profanàvets profanàveu profanàvom profanés profanéssem profanésseu profanéssim profanéssiu profaní sept v.cent val v
profanar

professiograma n masc
profesiografía

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ adj
profesional
Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ n neut
profesional
Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professió /pɾo.fe.siˈo/ /pɾo.fə.siˈo/ /pɾu.fə.siˈo/ n fem
profesión

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
profesor
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

professor agregat n masc
profesor agregado

professor ajudant n masc
profesor ayudante

professor associat n masc
profesor asociado

professor d'adults n masc
profesor de adultos

professor de música n masc
profesor de música

professor de suport n masc
profesor de apoyo

professor lector n masc
profesor lector

professor visitant n masc
profesor visitante

professorat /pɾo.fe.soˈɾat/ /pɾo.fə.soˈɾat/ /pɾu.fə.suˈɾat/ n masc
profesorado

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
profeta profetisa

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ n masc
provecho

profitós /pɾo.fiˈtos/ /pɾu.fiˈtos/ adj masc
provechoso

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
profundo
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profundament /pɾoˌfun.daˈmen/ /pɾoˌfun.daˈment/ /pɾoˌfun.dəˈment/ /pɾuˌfun.dəˈmen/ adv
profundamente

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
profundidad
Qualitat de ser profund.

progenitor /pɾo.d͡ʒe.niˈtoɾ/ /pɾo.ʒe.niˈto/ /pɾo.ʒə.niˈto/ /pɾu.ʒə.niˈto/ n masc
progenitor

progenitura /pɾo.d͡ʒe.niˈtu.ɾa/ /pɾo.ʒe.niˈtu.ɾa/ /pɾo.ʒə.niˈtu.ɾə/ /pɾu.ʒə.niˈtu.ɾə/ n fem
progenitura

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
programa
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programa Comenius n masc
programa Comenius

programa Erasmus n masc
programa Erasmus

programa Grundtvig n masc
programa Grundtvig

programa Leonardo da Vinci n masc
programa Leonardo da Vinci

programa d'aprenentatge permanent n masc
programa de aprendizaje permanente

programa d'exercitació n masc
programa de ejercitación

programa d'immersió lingüística n masc
programa de inmersión lingüística

programa lineal n masc
programa lineal

programa ramificat n masc
programa ramificado

programa socioeducatiu n masc
programa socioeducativo

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
programación

programació d'aula n fem
programación de aula

programació educativa n fem
programación educativa

programació orientada a objectes n fem
programación orientada a objetos

programar /pɾo.ɣɾəˈma/ /pɾu.ɣɾəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ program programa programada programades programaia programaien programaies programam programant programar programara programaran programarem programaren programares programareu programaria programarien programaries programariva programariven programarives programarà programaràs programaré programaríem programaríeu programarívem programaríveu programassen programasses programassin programassis programat programats programau programava programaven programaves programavi programavo programe programeguem programeguessa programeguessen programeguesses programegueu programegués programeguéssom programeguéssou programem programen programes programessa programessen programesses programessi programessin programessis programeu programi programin programis programo programos programs programà programàiem programàieu programàrem programàreu programàs programàssem programàsseu programàssim programàssiu programàvem programàvets programàveu programàvom programés programéssem programésseu programéssim programéssiu programí sept v.cent val v
programar

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
equipo lógico

programari descatalogat n masc
abandonware

programari educatiu n masc
software educativo

programari intermediari n masc
middleware

progre /ˈpɾo.ɣɾe/ n neut
progre
(col·loquial) progressista

progressar /pɾo.ɣɾeˈsa/ /pɾo.ɣɾeˈsaɾ/ /pɾo.ɣɾəˈsa/ /pɾu.ɣɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ progressa progressada progressades progressam progressant progressar progressara progressaran progressarem progressaren progressares progressareu progressaria progressarien progressaries progressarà progressaràs progressaré progressaríem progressaríeu progressassen progressasses progressassin progressassis progressat progressats progressau progressava progressaven progressaves progresse progressem progressen progresses progressessen progressesses progressessin progressessis progresseu progressi progressin progressis progresso progressà progressàrem progressàreu progressàs progressàssem progressàsseu progressàssim progressàssiu progressàvem progressàveu progressés progresséssem progressésseu progresséssim progresséssiu progressí progrés sept val v
progesar

progressivament /pɾo.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /pɾo.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /pɾo.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /pɾu.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /pɾu.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ adv
progresivamente

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
progresión

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
prohibición

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ bal n-occ occ prohibeix prohibeixen prohibeixes prohibeixi prohibeixin prohibeixis prohibeixo prohibesc prohibesqui prohibesquin prohibesquis prohibia prohibida prohibides prohibien prohibies prohibiguem prohibigueu prohibim prohibint prohibir prohibira prohibiran prohibirem prohibiren prohibires prohibireu prohibiria prohibirien prohibiries prohibirà prohibiràs prohibiré prohibiríem prohibiríeu prohibisc prohibisca prohibisquen prohibisques prohibissen prohibisses prohibissin prohibissis prohibit prohibits prohibiu prohibix prohibixen prohibixes prohibixo prohibí prohibíem prohibíeu prohibírem prohibíreu prohibís prohibíssem prohibísseu prohibíssim prohibíssiu sept val v
prohibir

prohom /pɾoˈɔm/ /pɾuˈɔm/ n masc
prohombre
Antigament, persona que tenia una especial consideració com a digne de confiança o per obtenir-ne consell, citada en actes arbitrals i pericials o com a testimoni en documents notarials.

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
proyecto
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projecte curricular de centre n masc
proyecto curricular de centro

projecte de recerca n masc
proyecto de investigación

projecte educatiu de centre n masc
proyecto educativo de centro

projecte educatiu individual n masc
proyecto educativo individual

projecte lingüístic de centre n masc
proyecto lingüístico de centro

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
proyectil

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ n masc
proyector

projector de diapositives n masc
proyector de diapositivas

proletari /pɾo.ɫeˈta.ɾi/ /pɾu.ɫəˈta.ɾi/ n masc
proletrio

proliferar /pɾo.ɫi.feˈɾa/ /pɾo.ɫi.feˈɾaɾ/ /pɾu.ɫi.fəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prolifer prolifera proliferada proliferades proliferaia proliferaien proliferaies proliferam proliferant proliferar proliferara proliferaran proliferarem proliferaren proliferares proliferareu proliferaria proliferarien proliferaries proliferariva proliferariven proliferarives proliferarà proliferaràs proliferaré proliferaríem proliferaríeu proliferarívem proliferaríveu proliferassen proliferasses proliferassin proliferassis proliferat proliferats proliferau proliferava proliferaven proliferaves proliferavi proliferavo prolifere prolifereguem prolifereguessa prolifereguessen prolifereguesses proliferegueu proliferegués prolifereguéssom prolifereguéssou proliferem proliferen proliferes proliferessa proliferessen proliferesses proliferessi proliferessin proliferessis prolifereu proliferi proliferin proliferis prolifero proliferos prolifers proliferà proliferàiem proliferàieu proliferàrem proliferàreu proliferàs proliferàssem proliferàsseu proliferàssim proliferàssiu proliferàvem proliferàvets proliferàveu proliferàvom proliferés proliferéssem proliferésseu proliferéssim proliferéssiu proliferí sept v.cent val v
proliferar

prologuista /pɾo.ɫoˈɣis.ta/ /pɾo.ɫoˈɣis.te/ /pɾo.ɫoˈɣis.tə/ /pɾu.ɫuˈɣis.tə/ n neut
prologuista

prolongació de joc n fem
prolongación

prolongació de la línia central n fem
prolongación de la línea central

prolongadament /pɾo.ɫoŋˌɡa.ðaˈmen/ /pɾo.ɫoŋˌɡa.ðaˈment/ /pɾo.ɫoŋˌɡa.ðəˈment/ /pɾu.ɫuŋˌɡa.ðəˈmen/ adv
prolongadamente

prolongar /pɾo.ɫoŋˈɡa/ /pɾo.ɫoŋˈɡaɾ/ /pɾu.ɫuŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ prolong prolonga prolongada prolongades prolongam prolongant prolongar prolongara prolongaran prolongarem prolongaren prolongares prolongareu prolongaria prolongarien prolongaries prolongarà prolongaràs prolongaré prolongaríem prolongaríeu prolongassen prolongasses prolongassin prolongassis prolongat prolongats prolongau prolongava prolongaven prolongaves prolongo prolongue prolonguem prolonguen prolongues prolonguessen prolonguesses prolonguessin prolonguessis prolongueu prolongui prolonguin prolonguis prolongués prolonguéssem prolonguésseu prolonguéssim prolonguéssiu prolonguí prolongà prolongàrem prolongàreu prolongàs prolongàssem prolongàsseu prolongàssim prolongàssiu prolongàvem prolongàveu sept val v
prolongar

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ adj masc
prolífico

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
promesa

prometença /pɾo.meˈten.sa/ /pɾo.məˈtɛn.sə/ /pɾu.məˈtɛn.sə/ n fem
promesa

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
prometio promecio

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ bal occ promesa promeses promesos promet prometa prometem prometen prometent prometera prometeren prometeres prometes prometessen prometesses prometessin prometessis prometeu prometi prometia prometien prometies prometin prometis prometo prometran prometre prometrem prometreu prometria prometrien prometries prometrà prometràs prometré prometríem prometríeu promets prometé prometérem prometéreu prometés prometéssem prometésseu prometéssim prometéssiu prometí prometíem prometíeu promès promés sept val v
prometer

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ promíscua adj masc
promiscuo

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
promocion
Acció de promocionar o de promoure.
promoción
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.
(esports de pilota) Fase d'una competició consistent en un conjunt de partits disputats entre un nombre determinat d'equips d'una mateixa categoria o bé de categories diferents classificats en els primers llocs o en els últims durant la fase anterior, que serveix per a determinar possibles canvis de categoria dels equips implicats per a la temporada següent.

prompte /ˈpɾom.te/ adj masc
pronto
Que està disposat, preparat per a una acció, per a fer alguna cosa.
Que fa una cosa sense retard, en poc temps, ràpidament.

promptuari /pɾom.tuˈa.ɾi/ /pɾum.tuˈa.ɾi/ n masc
prontuario
Resumen, compendi, apuntament.

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ promulg promulga promulgada promulgades promulgam promulgant promulgar promulgara promulgaran promulgarem promulgaren promulgares promulgareu promulgaria promulgarien promulgaries promulgarà promulgaràs promulgaré promulgaríem promulgaríeu promulgassen promulgasses promulgassin promulgassis promulgat promulgats promulgau promulgava promulgaven promulgaves promulgo promulgue promulguem promulguen promulgues promulguessen promulguesses promulguessin promulguessis promulgueu promulgui promulguin promulguis promulgués promulguéssem promulguésseu promulguéssim promulguéssiu promulguí promulgà promulgàrem promulgàreu promulgàs promulgàssem promulgàsseu promulgàssim promulgàssiu promulgàvem promulgàveu sept v.cent val v
promulgar

promès /pɾoˈmes/ /pɾoˈməs/ /pɾuˈmɛs/ n masc
prometido

pron /ˈpɾon/ adj masc
prono

pronació n fem
pronación

pronom /pɾoˈnɔm/ /pɾuˈnɔm/ n masc
pronombre
En gramàtica, mot o afix, que substitueix un sintagma nominal, normalment un nom.

pronominalment /pɾo.no.miˌnaɫˈmen/ /pɾo.no.miˌnaɫˈment/ /pɾu.nu.miˌnaɫˈmen/ adv
pronominalmente

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
pronunciación

pronúncia /pɾoˈnun.si.a/ /pɾoˈnun.si.ə/ /pɾuˈnun.si.ə/ n fem
pronunciación

prop de preposition
cerca
A poca distància, espacial o temporal, de quelcom o d'algú.
alrededor de
Aproximadament, si fa no fa.

propalestí /ˌpɾo.pa.ɫesˈti/ /ˌpɾo.pə.ɫəsˈti/ adj masc
propalestino

proparoxíton /pɾo.pa.ɾokˈsi.ton/ /pɾo.pə.ɾokˈsi.ton/ /pɾu.pə.ɾukˈsi.tun/ adj masc
proparoxítono

proper /pɾoˈpe/ /pɾoˈpeɾ/ /pɾuˈpe/ adj masc
cercano

propi /ˈpɾɔ.pi/ propis pròpia adj masc
propio
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.
Que és característic i peculiar d'algú o d'una cosa.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
propietario

propietat mecànica n fem
Propiedad mecánica

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ adj
proporcional

proporcionalment /pɾo.por.si.oˌnaɫˈmen/ /pɾo.poɾ.si.oˌnaɫˈmen/ /pɾo.poɾ.si.oˌnaɫˈment/ /pɾu.pur.si.uˌnaɫˈmen/ adv
proporcionalmente

proporcionar /pɾo.por.si.oˈna/ /pɾo.poɾ.si.oˈna/ /pɾo.poɾ.si.oˈnaɾ/ /pɾu.pur.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ proporcion proporciona proporcionada proporcionades proporcionam proporcionant proporcionar proporcionara proporcionaran proporcionarem proporcionaren proporcionares proporcionareu proporcionaria proporcionarien proporcionaries proporcionarà proporcionaràs proporcionaré proporcionaríem proporcionaríeu proporcionassen proporcionasses proporcionassin proporcionassis proporcionat proporcionats proporcionau proporcionava proporcionaven proporcionaves proporcione proporcionem proporcionen proporciones proporcionessen proporcionesses proporcionessin proporcionessis proporcioneu proporcioni proporcionin proporcionis proporciono proporcionà proporcionàrem proporcionàreu proporcionàs proporcionàssem proporcionàsseu proporcionàssim proporcionàssiu proporcionàvem proporcionàveu proporcionés proporcionéssem proporcionésseu proporcionéssim proporcionéssiu proporcioní sept val v
proporcionar
Fer que una cosa tingui proporció en relació amb una altra.
Subministrar a algú allò que li cal.

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
proporción

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ proposa proposada proposades proposam proposant proposar proposara proposaran proposarem proposaren proposares proposareu proposaria proposarien proposaries proposarà proposaràs proposaré proposaríem proposaríeu proposassen proposasses proposassin proposassis proposat proposats proposau proposava proposaven proposaves propose proposem proposen proposes proposessen proposesses proposessin proposessis proposeu proposi proposin proposis proposo proposà proposàrem proposàreu proposàs proposàssem proposàsseu proposàssim proposàssiu proposàvem proposàveu proposés proposéssem proposésseu proposéssim proposéssiu proposí propòs sept val v
proponer
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposició /pɾo.po.zi.siˈo/ /pɾu.pu.zi.siˈo/ n fem
proposición
Acció de proposar.
(filologia, filosofia) Enunciat d’un judici amb valor lògic.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
propuesta

proppassat /ˌpɾɔp.paˈsat/ /ˌpɾɔp.pəˈsat/ adj masc
próximo pasado

propugnar /pɾo.puŋˈna/ /pɾo.puŋˈnaɾ/ /pɾu.puŋˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ propugn propugna propugnada propugnades propugnaia propugnaien propugnaies propugnam propugnant propugnar propugnara propugnaran propugnarem propugnaren propugnares propugnareu propugnaria propugnarien propugnaries propugnariva propugnariven propugnarives propugnarà propugnaràs propugnaré propugnaríem propugnaríeu propugnarívem propugnaríveu propugnassen propugnasses propugnassin propugnassis propugnat propugnats propugnau propugnava propugnaven propugnaves propugnavi propugnavo propugne propugneguem propugneguessa propugneguessen propugneguesses propugnegueu propugnegués propugneguéssom propugneguéssou propugnem propugnen propugnes propugnessa propugnessen propugnesses propugnessi propugnessin propugnessis propugneu propugni propugnin propugnis propugno propugnos propugns propugnà propugnàiem propugnàieu propugnàrem propugnàreu propugnàs propugnàssem propugnàsseu propugnàssim propugnàssiu propugnàvem propugnàvets propugnàveu propugnàvom propugnés propugnéssem propugnésseu propugnéssim propugnéssiu propugní sept v.cent val v
propugnar

propvinent /ˌpɾɔb.biˈnen/ /ˌpɾɔb.viˈnen/ /ˌpɾɔb.viˈnent/ adj
próximo venidero

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
propósito

prorrata /pɾoˈra.ta/ /pɾoˈra.tə/ /pɾuˈra.tə/ n fem
prorrata

prorratejar /pɾo.ra.teˈd͡ʒa/ /pɾo.ra.teˈd͡ʒaɾ/ /pɾo.ra.teˈʒa/ /pɾo.rə.təˈd͡ʒa/ /pɾu.rə.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ prorratege prorrategem prorrategen prorrateges prorrategessen prorrategesses prorrategessin prorrategessis prorrategeu prorrategi prorrategin prorrategis prorrategés prorrategéssem prorrategésseu prorrategéssim prorrategéssiu prorrategí prorrateig prorrateja prorratejada prorratejades prorratejam prorratejant prorratejar prorratejara prorratejaran prorratejarem prorratejaren prorratejares prorratejareu prorratejaria prorratejarien prorratejaries prorratejarà prorratejaràs prorratejaré prorratejaríem prorratejaríeu prorratejassen prorratejasses prorratejassin prorratejassis prorratejat prorratejats prorratejau prorratejava prorratejaven prorratejaves prorratejo prorratejà prorratejàrem prorratejàreu prorratejàs prorratejàssem prorratejàsseu prorratejàssim prorratejàssiu prorratejàvem prorratejàveu sept v.cent val v
prorratear

prorrogar /pɾo.roˈɣa/ /pɾo.roˈɣaɾ/ /pɾu.ruˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ prorrog prorroga prorrogada prorrogades prorrogam prorrogant prorrogar prorrogara prorrogaran prorrogarem prorrogaren prorrogares prorrogareu prorrogaria prorrogarien prorrogaries prorrogarà prorrogaràs prorrogaré prorrogaríem prorrogaríeu prorrogassen prorrogasses prorrogassin prorrogassis prorrogat prorrogats prorrogau prorrogava prorrogaven prorrogaves prorrogo prorrogue prorroguem prorroguen prorrogues prorroguessen prorroguesses prorroguessin prorroguessis prorrogueu prorrogui prorroguin prorroguis prorrogués prorroguéssem prorroguésseu prorroguéssim prorroguéssiu prorroguí prorrogà prorrogàrem prorrogàreu prorrogàs prorrogàssem prorrogàsseu prorrogàssim prorrogàssiu prorrogàvem prorrogàveu sept v.cent val v
prorrogar

prorrompre /pɾoˈrom.pɾe/ /pɾoˈrom.pɾə/ /pɾuˈrom.pɾə/ alg bal cent eiv n-occ occ prorromp prorrompa prorrompem prorrompen prorrompent prorrompera prorromperan prorromperem prorromperen prorromperes prorrompereu prorromperia prorromperien prorromperies prorromperiva prorromperiven prorromperives prorromperà prorromperàs prorromperé prorromperíem prorromperíeu prorromperívem prorromperíveu prorrompes prorrompessa prorrompessen prorrompesses prorrompessi prorrompessin prorrompessis prorrompeu prorrompeva prorrompeven prorrompeves prorrompi prorrompia prorrompien prorrompies prorrompiguessen prorrompiguesses prorrompigués prorrompiguéssem prorrompiguésseu prorrompin prorrompis prorrompiva prorrompiven prorrompives prorrompiü prorrompo prorrompran prorrompre prorromprem prorrompreu prorrompria prorromprien prorrompries prorromprà prorrompràs prorrompré prorrompríem prorrompríeu prorromps prorrompuda prorrompudes prorromput prorromputs prorrompé prorrompérem prorrompéreu prorrompés prorrompéssem prorrompésseu prorrompéssim prorrompéssiu prorrompévem prorrompéveu prorrompí prorrompíem prorrompíeu prorrompívem prorrompíveu sept v.cent val v
prorrumpir

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
prosa

proselitisme /pɾo.ze.ɫiˈtiz.me/ /pɾo.zə.ɫiˈtiz.mə/ /pɾu.zə.ɫiˈtiz.mə/ n masc
proselitismo

prosopopeia /pɾo.zo.poˈpe.ja/ /pɾo.zo.poˈpɛ.jə/ /pɾu.zu.puˈpɛ.jə/ n fem
prosopopeya

prosovietisme /ˌpɾɔ.so.vi.eˈtiz.me/ /ˌpɾɔ.so.vi.əˈtiz.mə/ /ˌpɾɔ.so.βi.eˈtiz.me/ /ˌpɾɔ.su.vi.əˈtiz.mə/ /ˌpɾɔ.su.βi.əˈtiz.mə/ n masc
prosovietismo

prosoviètic /ˌpɾo.so.viˈɛ.tik/ /ˌpɾo.so.βiˈɛ.tik/ /ˌpɾɔ.so.viˈɛ.tik/ /ˌpɾɔ.su.viˈɛ.tik/ /ˌpɾɔ.su.βiˈɛ.tik/ adj masc
prosoviético

prospecte /pɾosˈpɛk.te/ /pɾosˈpɛk.tə/ /pɾusˈpɛk.tə/ n masc
prospecto

prosperar /pɾos.peˈɾa/ /pɾos.peˈɾaɾ/ /pɾus.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prosper prospera prosperada prosperades prosperaia prosperaien prosperaies prosperam prosperant prosperar prosperara prosperaran prosperarem prosperaren prosperares prosperareu prosperaria prosperarien prosperaries prosperariva prosperariven prosperarives prosperarà prosperaràs prosperaré prosperaríem prosperaríeu prosperarívem prosperaríveu prosperassen prosperasses prosperassin prosperassis prosperat prosperats prosperau prosperava prosperaven prosperaves prosperavi prosperavo prospere prospereguem prospereguessa prospereguessen prospereguesses prosperegueu prosperegués prospereguéssom prospereguéssou prosperem prosperen prosperes prosperessa prosperessen prosperesses prosperessi prosperessin prosperessis prospereu prosperi prosperin prosperis prospero prosperos prospers prosperà prosperàiem prosperàieu prosperàrem prosperàreu prosperàs prosperàssem prosperàsseu prosperàssim prosperàssiu prosperàvem prosperàvets prosperàveu prosperàvom prosperés prosperéssem prosperésseu prosperéssim prosperéssiu prosperí sept v.cent val v
prosperar

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
prosperidad

prossecució /pɾo.se.ku.siˈo/ /pɾo.sə.ku.siˈo/ /pɾu.sə.ku.siˈo/ n fem
prosecución

prostatitis /pɾos.taˈti.tis/ /pɾos.təˈti.tis/ /pɾus.təˈti.tis/ n fem
prostatitis

prostibulari /pɾos.ti.buˈɫa.ɾi/ /pɾus.ti.buˈɫa.ɾi/ /pɾus.ti.βuˈɫa.ɾi/ adj masc
prostibulario

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
prostitución

prostituir /pɾos.ti.tuˈi/ /pɾos.ti.tuˈiɾ/ /pɾus.ti.tuˈi/ bal n-occ occ prostitueix prostitueixen prostitueixes prostitueixi prostitueixin prostitueixis prostitueixo prostituesc prostituesqui prostituesquin prostituesquis prostituint prostituir prostituiran prostituirem prostituireu prostituiria prostituirien prostituiries prostituirà prostituiràs prostituiré prostituiríem prostituiríeu prostituí prostituíem prostituíeu prostituírem prostituíreu prostituís prostituíssem prostituísseu prostituíssim prostituíssiu prostituïa prostituïda prostituïdes prostituïen prostituïes prostituïguem prostituïgueu prostituïm prostituïra prostituïren prostituïres prostituïsc prostituïsca prostituïsquen prostituïsques prostituïssen prostituïsses prostituïssin prostituïssis prostituït prostituïts prostituïu prostituïx prostituïxen prostituïxes prostituïxo sept val v
prostituir

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
prostituta

prostituïble /pɾos.ti.tuˈi.bɫe/ /pɾos.ti.tuˈi.βɫe/ /pɾos.ti.tuˈib.bɫe/ /pɾos.ti.tuˈib.bɫə/ /pɾus.ti.tuˈi.βɫə/ /pɾus.ti.tuˈib.bɫə/ adj
prostituíble

prostituïdor /pɾos.ti.tu.iˈðo/ /pɾos.ti.tu.iˈðoɾ/ /pɾus.ti.tu.iˈðo/ adj masc
prostituidor

prosàpia /pɾoˈza.pi.a/ /pɾuˈza.pi.ə/ n fem
prosapia

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
prosélito

prosòdia //pɾoˈzɔˈði.a/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ n fem
prosodia

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
protagonista

protagonitzar /pɾo.ta.ɣo.niˈd͡za/ /pɾo.ta.ɣo.niˈza/ /pɾo.ta.ɣo.niˈzaɾ/ /pɾo.tə.ɣo.niˈd͡za/ /pɾu.tə.ɣu.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ protagonitz protagonitza protagonitzada protagonitzades protagonitzaia protagonitzaien protagonitzaies protagonitzam protagonitzant protagonitzar protagonitzara protagonitzaran protagonitzarem protagonitzaren protagonitzares protagonitzareu protagonitzaria protagonitzarien protagonitzaries protagonitzariva protagonitzariven protagonitzarives protagonitzarà protagonitzaràs protagonitzaré protagonitzaríem protagonitzaríeu protagonitzarívem protagonitzaríveu protagonitzassen protagonitzasses protagonitzassin protagonitzassis protagonitzat protagonitzats protagonitzau protagonitzava protagonitzaven protagonitzaves protagonitzavi protagonitzavo protagonitze protagonitzeguem protagonitzeguessa protagonitzeguessen protagonitzeguesses protagonitzegueu protagonitzegués protagonitzeguéssom protagonitzeguéssou protagonitzem protagonitzen protagonitzes protagonitzessa protagonitzessen protagonitzesses protagonitzessi protagonitzessin protagonitzessis protagonitzeu protagonitzi protagonitzin protagonitzis protagonitzo protagonitzos protagonitzs protagonitzà protagonitzàiem protagonitzàieu protagonitzàrem protagonitzàreu protagonitzàs protagonitzàssem protagonitzàsseu protagonitzàssim protagonitzàssiu protagonitzàvem protagonitzàvets protagonitzàveu protagonitzàvom protagonitzés protagonitzéssem protagonitzésseu protagonitzéssim protagonitzéssiu protagonitzí sept v.cent val v
protagonizar

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
protección
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protecció civil n fem
protección civil

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ adj masc
protector
Que protegeix

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ n masc
protector
Persona o institució que protegeix algú o alguna cosa

protector de coll n masc
protector de cuello

protector de fulla n masc
protector de cuchilla

protectorat /pɾo.tek.toˈɾat/ /pɾo.tək.toˈɾat/ /pɾu.tək.tuˈɾat/ n masc
protectorado

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ bal n-occ occ protegeix protegeixen protegeixes protegeixi protegeixin protegeixis protegeixo protegesc protegesqui protegesquin protegesquis protegia protegida protegides protegien protegies protegiguem protegigueu protegim protegint protegir protegira protegiran protegirem protegiren protegires protegireu protegiria protegirien protegiries protegirà protegiràs protegiré protegiríem protegiríeu protegisc protegisca protegisquen protegisques protegissen protegisses protegissin protegissis protegit protegits protegiu protegix protegixen protegixes protegixo protegí protegíem protegíeu protegírem protegíreu protegís protegíssem protegísseu protegíssim protegíssiu sept val v
proteger
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.
asegurar
(esports de pilota) Defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ n fem
protesta

protestant /pɾo.tesˈtan/ /pɾo.tesˈtant/ /pɾo.təsˈtant/ /pɾu.təsˈtan/ adj
protestante
Relatiu o pertanyent al protestantisme.

protestant /pɾo.tesˈtan/ /pɾo.tesˈtant/ /pɾo.təsˈtant/ /pɾu.təsˈtan/ n neut
protestante
Individu que participa en una protesta.
Individu que simpatitza amb el protestantisme.

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ protest protesta protestada protestades protestam protestant protestar protestara protestaran protestarem protestaren protestares protestareu protestaria protestarien protestaries protestarà protestaràs protestaré protestaríem protestaríeu protestassen protestasses protestassin protestassis protestat protestats protestau protestava protestaven protestaves proteste protestem protesten protestes protestessen protestesses protestessin protestessis protesteu protesti protestin protestis protesto protestà protestàrem protestàreu protestàs protestàssem protestàsseu protestàssim protestàssiu protestàvem protestàveu protestés protestéssem protestésseu protestéssim protestéssiu protestí sept val v
protestar
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

protestar l'acta v
protestar el acta

proteu /pɾoˈtɛw/ /pɾuˈtɛw/ n masc
proteo
Home que canvia sovint d’opinió per acomodar-se a les circumstàncies.
Amfibi del gènere Proteus, de cos cilíndric que viu a la foscor d’aigües subterrànies.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
proteína

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
protactinio

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
protocolo

protocol·lari /pɾo.to.koɫˈɫa.ɾi/ /pɾo.to.koˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuɫˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuˈɫa.ɾi/ adj masc
protocolario

protocol·litzar /pɾo.to.ko.liˈzaɾ/ /pɾo.to.koɫ.ɫiˈd͡za/ /pɾu.tu.kuɫ.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ protocol·litz protocol·litza protocol·litzada protocol·litzades protocol·litzaia protocol·litzaien protocol·litzaies protocol·litzam protocol·litzant protocol·litzar protocol·litzara protocol·litzaran protocol·litzarem protocol·litzaren protocol·litzares protocol·litzareu protocol·litzaria protocol·litzarien protocol·litzaries protocol·litzariva protocol·litzariven protocol·litzarives protocol·litzarà protocol·litzaràs protocol·litzaré protocol·litzaríem protocol·litzaríeu protocol·litzarívem protocol·litzaríveu protocol·litzassen protocol·litzasses protocol·litzassin protocol·litzassis protocol·litzat protocol·litzats protocol·litzau protocol·litzava protocol·litzaven protocol·litzaves protocol·litzavi protocol·litzavo protocol·litze protocol·litzeguem protocol·litzeguessa protocol·litzeguessen protocol·litzeguesses protocol·litzegueu protocol·litzegués protocol·litzeguéssom protocol·litzeguéssou protocol·litzem protocol·litzen protocol·litzes protocol·litzessa protocol·litzessen protocol·litzesses protocol·litzessi protocol·litzessin protocol·litzessis protocol·litzeu protocol·litzi protocol·litzin protocol·litzis protocol·litzo protocol·litzos protocol·litzs protocol·litzà protocol·litzàiem protocol·litzàieu protocol·litzàrem protocol·litzàreu protocol·litzàs protocol·litzàssem protocol·litzàsseu protocol·litzàssim protocol·litzàssiu protocol·litzàvem protocol·litzàvets protocol·litzàveu protocol·litzàvom protocol·litzés protocol·litzéssem protocol·litzésseu protocol·litzéssim protocol·litzéssiu protocol·litzí sept v.cent val v
protocolizar

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
prototipo

prototipatge n masc
prototipado

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
protón

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ Interjection
basta

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
suficientemente

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
prueba
Acció de provar.
examen, control, test
assaig

prova combinada n fem
todos los eventos

prova d'accés a la universitat n fem
prueba de acceso a la universidad

prova de compleció n fem
test de cierre

prova de consolació n fem
prueba de consolación

prova objectiva n fem
prueba objetiva

prova oficial de batxillerat n fem
prueba oficial de bachillerato

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prou prov prova provada provades provam provant provar provara provaran provarem provaren provares provareu provaria provarien provaries provarà provaràs provaré provaríem provaríeu provassen provasses provassin provassis provat provats provau provava provaven provaves prove provem proven proves provessen provesses provessin provessis proveu provi provin provis provo provà provàrem provàreu provàs provàssem provàsseu provàssim provàssiu provàvem provàveu provés provéssem provésseu provéssim provéssiu proví sept val v
probar
Fer examen i experiment de les qualitats.
(provar de) Intentar sortir-se'n.
Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ proveeix proveeixen proveeixes proveeixi proveeixin proveeixis proveeixo proveeixs proveesc proveesca proveesquen proveesques proveesqui proveesquin proveesquis proveint proveir proveiran proveirem proveireu proveiria proveirien proveiries proveirà proveiràs proveiré proveiríem proveiríeu proveí proveíem proveíeu proveírem proveíreu proveís proveíssem proveísseu proveíssim proveíssiu proveïa proveïda proveïdes proveïen proveïes proveïguem proveïgueu proveïm proveïra proveïren proveïres proveïsc proveïsca proveïsquen proveïsques proveïssen proveïsses proveïssin proveïssis proveït proveïts proveïu proveïx proveïxen proveïxes proveïxo sept v.cent val v
proveer

provenir /pɾo.veˈniɾ/ /pɾo.vəˈni/ /pɾo.βeˈni/ /pɾo.βeˈniɾ/ /pɾu.vəˈni/ /pɾu.βəˈni/ alg bal occ provenc provendran provendrem provendreu provendria provendrien provendries provendrà provendràs provendré provendríem provendríeu provenen provenguda provengudes provenguem provengueren provengueres provenguessin provenguessis provengueu provengui provenguin provenguis provengut provenguts provengué provenguérem provenguéreu provengués provenguéssim provenguéssiu provenguí provenia provenien provenies provenim provenint provenir proveniu provens proveníem proveníeu provinc provindran provindrem provindreu provindria provindrien provindries provindrà provindràs provindré provindríem provindríeu provinga provinguda provingudes provinguem provinguen provinguera provingueren provingueres provingues provinguessen provinguesses provinguessin provinguessis provingueu provingui provinguin provinguis provingut provinguts provingué provinguérem provinguéreu provingués provinguéssem provinguésseu provinguéssim provinguéssiu provinguí prové provén val v
provenir

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ adj
provenzal
Relatiu o pertanyent a la Provença.
Relatiu o pertanyent a la llengua provençal.

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ n neut
provenzal
Persona que habita o és originària de la Provença.
(masculí, singular) Dialecte de l'occità parlat principalment a la Provença.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
proverbio

proverbialment /pɾo.veɾ.biˌaɫˈment/ /pɾo.vəɾ.biˌaɫˈment/ /pɾo.βer.βiˌaɫˈmen/ /pɾo.βeɾ.βiˌaɫˈmen/ /pɾu.vər.biˌaɫˈmen/ /pɾu.βər.biˌaɫˈmen/ adv
proverbialmente

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
proveedor

provincial /pɾo.vin.siˈaɫ/ /pɾo.βin.siˈaɫ/ /pɾu.vin.siˈaɫ/ /pɾu.βin.siˈaɫ/ adj
provincial

provinent /pɾo.viˈnent/ /pɾo.βiˈnen/ /pɾu.viˈnen/ /pɾu.βiˈnen/ adj
proveniente

provisionalitat /pɾo.vi.zi.o.na.ɫiˈtat/ /pɾo.vi.zi.o.nə.ɫiˈtat/ /pɾo.βi.zi.o.na.ɫiˈtat/ /pɾu.vi.zi.u.nə.ɫiˈtat/ /pɾu.βi.zi.u.nə.ɫiˈtat/ n fem
provisionalidad

provisionalment /pɾo.vi.zi.oˌnaɫˈment/ /pɾo.βi.zi.oˌnaɫˈmen/ /pɾu.vi.zi.uˌnaɫˈmen/ /pɾu.βi.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
provisionalmente

provisió /pɾo.vi.ziˈo/ /pɾo.βi.ziˈo/ /pɾu.vi.ziˈo/ /pɾu.βi.ziˈo/ n fem
provisión

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ provoc provoca provocada provocades provocam provocant provocar provocara provocaran provocarem provocaren provocares provocareu provocaria provocarien provocaries provocarà provocaràs provocaré provocaríem provocaríeu provocassen provocasses provocassin provocassis provocat provocats provocau provocava provocaven provocaves provoco provocà provocàrem provocàreu provocàs provocàssem provocàsseu provocàssim provocàssiu provocàvem provocàveu provoque provoquem provoquen provoques provoquessen provoquesses provoquessin provoquessis provoqueu provoqui provoquin provoquis provoqués provoquéssem provoquésseu provoquéssim provoquéssiu provoquí sept val v
provocar
Incitar algú a fer una cosa.

provocativament /pɾo.vo.kaˌti.vaˈment/ /pɾo.vo.kəˌti.vəˈment/ /pɾo.βo.kaˌti.βaˈmen/ /pɾu.vu.kəˌti.vəˈmen/ /pɾu.βu.kəˌti.βəˈmen/ adv
provocativamente

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
provincia

proximitat /pɾok.si.miˈtat/ /pɾuk.si.miˈtat/ n fem
proximidad
Qualitat d'allò que és pròxim.

proxèmica /pɾokˈsɛ.mi.ka/ /pɾokˈsɛ.mi.kə/ /pɾukˈsɛ.mi.kə/ n fem
proxémica

proís /pɾoˈis/ /pɾuˈis/ n masc
proís

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾuˈiz.mə/ n masc
prójimo

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ adj
prudente

pruent /pɾuˈen/ /pɾuˈent/ adj masc
picante

pruna n fem
ciruela

pràctic /ˈpɾak.tik/ adj masc
práctico
Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctic /ˈpɾak.tik/ n masc
práctico
Ofici que consisteix en conèixer a fons un port i ajudar a atracar els vaixells forasters que s'aproximen, guiant el pilot.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
práctica
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

pràctica docent n fem
práctica docente
Exercici de la professió de docent.
Període de formació de mestres en centres educatius, la finalitat del qual és perfeccionar els coneixements adquirits a la universitat i iniciar-se de manera directa i real en l'activitat professional com a docent.

pràcticament /ˌpɾak.ti.kaˈmen/ /ˌpɾak.ti.kaˈment/ /ˌpɾak.ti.kəˈmen/ /ˌpɾak.ti.kəˈment/ adv
prácticamente

pràcticum n masc
prácticum

pràctiques /ˈpɾak.ti.kes/ /ˈpɾak.ti.kəs/ n fem
prácticas

pràxia n fem
praxia

prèdica /ˈpɾɛ.ði.ka/ /ˈpɾɛ.ði.kə/ n fem
prédica

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ bal eiv occ prem prema premem premen prement premera premeran premerem premeren premeres premereu premeria premerien premeries premerà premeràs premeré premeríem premeríeu premes premessen premesses premessin premessis premeu premi premia premien premies premin premis premo prems premuda premudes premut premuts premé premérem preméreu premés preméssem premésseu preméssim preméssiu premí premíem premíeu prémer sept v.cent val v
presionar

prémer la pilota v
apretar el balón

préssec n masc
melocotón durazno

préssec pla n masc
paraguaya

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
préstamo

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
príncipe
Fill del rei, hereu del tron.
Cap d'un principat.

príncep blau n masc
príncipe azul

pròrroga /ˈpɾɔ.ro.ɣa/ /ˈpɾɔ.ro.ɣə/ /ˈpɾɔ.ru.ɣə/ n fem
prórroga

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ pròspera pròspers adj masc
próspero
Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
próstata

pròstil /ˈpɾɔs.tiɫ/ adj masc
próstilo

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
prótesis
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.
(lingüística) So no etimològic inserit per processos de canvi lingüístic a l'inici d'un mot

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
próximo

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ n masc
prójimo

pròximament /ˌpɾɔk.si.maˈmen/ /ˌpɾɔk.si.maˈment/ /ˌpɾɔk.si.məˈmen/ /ˌpɾɔk.si.məˈment/ adv
próximamente

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
pseudociencia

psi /ˈpsi/ /ˈsi/ n fem
psi

psicoanalitzar /ˌpsi.ku.ə.nə.ɫiˈd͡za/ /ˌsi.ko.a.na.ɫiˈd͡za/ /ˌsi.ko.a.na.ɫiˈza/ /ˌsi.ko.a.na.ɫiˈzaɾ/ /ˌsi.ko.ə.nə.ɫiˈd͡za/ /ˌsi.ku.ə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ psicoanalitz psicoanalitza psicoanalitzada psicoanalitzades psicoanalitzam psicoanalitzant psicoanalitzar psicoanalitzara psicoanalitzaran psicoanalitzarem psicoanalitzaren psicoanalitzares psicoanalitzareu psicoanalitzaria psicoanalitzarien psicoanalitzaries psicoanalitzarà psicoanalitzaràs psicoanalitzaré psicoanalitzaríem psicoanalitzaríeu psicoanalitzassen psicoanalitzasses psicoanalitzassin psicoanalitzassis psicoanalitzat psicoanalitzats psicoanalitzau psicoanalitzava psicoanalitzaven psicoanalitzaves psicoanalitze psicoanalitzem psicoanalitzen psicoanalitzes psicoanalitzessen psicoanalitzesses psicoanalitzessin psicoanalitzessis psicoanalitzeu psicoanalitzi psicoanalitzin psicoanalitzis psicoanalitzo psicoanalitzà psicoanalitzàrem psicoanalitzàreu psicoanalitzàs psicoanalitzàssem psicoanalitzàsseu psicoanalitzàssim psicoanalitzàssiu psicoanalitzàvem psicoanalitzàveu psicoanalitzés psicoanalitzéssem psicoanalitzésseu psicoanalitzéssim psicoanalitzéssiu psicoanalitzí sept val v
psicoanalizar

psicoanàlisi n fem
psicoanálisis

psicolingüística /psi.ko.liŋˈɡwis.ti.ka/ /psi.ku.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// /si.ku.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
psicolingüística

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psicología

psicologia ambiental n fem
psicología ambiental

psicologia de l'educació n fem
psicología de la educación

psicologia evolutiva n fem
psicología evolutiva

psicometria n fem
psicometría

psicomotricitat n fem
psicomotricidad
Domini dels moviments corporals i de les funcions motores en general, dirigides pel sistema nerviós.

psicopatologia n fem
psicopatología

psicopedagog /psi.ku.pə.ðəˈɣɔk/ /si.ko.pe.ðaˈɣɔk/ /si.ko.pə.ðəˈɣɔk/ /si.ku.pə.ðəˈɣɔk/ n masc
psicopedagogo

psicopedagogia /psi.ku.pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ /si.ko.pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /si.ko.pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /si.ku.pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
psicopedagogía

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
psicosis

psicoteràpia /ˌpsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌsi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
psicoterapia

psicotècnia n fem
psicotecnia

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
psicólogo

psicòpata n neut
psicópata

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
psique

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
psiquiatra

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
psiquiatría

psiquiatria infantil i juvenil n fem
paidopsiquiatría

psíquic /ˈpsi.kik/ /ˈsi.kik/ adj masc
psíquico

pubilla /puˈbi.ʎa/ /puˈβi.ʎə/ n fem
hija
Filla major d’una casa.
heredera
(dret civil) Hereva en absència de fills mascles segons la tradició catalana.

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
publicación

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ public publica publicada publicades publicam publicant publicar publicara publicaran publicarem publicaren publicares publicareu publicaria publicarien publicaries publicarà publicaràs publicaré publicaríem publicaríeu publicassen publicasses publicassin publicassis publicat publicats publicau publicava publicaven publicaves publico publicà publicàrem publicàreu publicàs publicàssem publicàsseu publicàssim publicàssiu publicàvem publicàveu publique publiquem publiquen publiques publiquessen publiquesses publiquessin publiquessis publiqueu publiqui publiquin publiquis publiqués publiquéssem publiquésseu publiquéssim publiquéssiu publiquí sept val v
publicar

publicista /pu.bɫiˈsis.ta/ /pu.bɫiˈsis.te/ /pu.βɫiˈsis.ta/ /pu.βɫiˈsis.te/ /pu.βɫiˈsis.tə/ /pub.bɫiˈsis.ta/ /pub.bɫiˈsis.te/ /pub.bɫiˈsis.tə/ n neut
publicista

publicitari /pu.bɫi.siˈta.ɾi/ /pu.βɫi.siˈta.ɾi/ /pub.bɫi.siˈta.ɾi/ adj masc
publicitario
Relatiu a la publicitat.

publicitari /pu.bɫi.siˈta.ɾi/ /pu.βɫi.siˈta.ɾi/ /pub.bɫi.siˈta.ɾi/ n masc
publicista
Persona que es dedica a la publicitat.

publicitat intrajoc n fem
publicidad dentro del juego

pudent /puˈðen/ /puˈðent/ adj
maloliente
Que fa pudor.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ alg bal occ puda puden pudes pudi pudia pudida pudides pudien pudies pudiguem pudigueu pudim pudin pudint pudir pudira pudiran pudirem pudiren pudires pudireu pudiria pudirien pudiries pudirà pudiràs pudiré pudiríem pudiríeu pudis pudissen pudisses pudissin pudissis pudit pudits pudiu pudo pudí pudíem pudíeu pudírem pudíreu pudís pudíssem pudísseu pudíssim pudíssiu put puts sept val v
apestar
Produir o causar pudor.
asquear
Causar aversió la insistència d'algú o la repetició d'un fet.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
peste hedor
Mala olor, olor desagradable.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n masc
pudor
Sentiment de modèstia, de vergonya, especialment referida a mostrar-se nu o vulnerable davant dels altres.

puericultor /pu.e.ɾi.kuɫˈto/ /pu.e.ɾi.kuɫˈtoɾ/ /pu.ə.ɾi.kuɫˈto/ n masc
puericultor

puericultura /pu.e.ɾi.kuɫˈtu.ɾa/ /pu.ə.ɾi.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
puericultura

pueril /pu.eˈɾiɫ/ /pu.əˈɾiɫ/ adj
pueril
Infantil, de xiquet, propi d'un xiquet, relatiu a la puerícia.
Metafòricament, allò que es fa amb poc judici o maduresa.

pugna /ˈpuŋ.na/ /ˈpuŋ.nə/ /ˈpuɡ.na/ n fem
pugna

pugnar /puŋˈna/ /puɡˈna/ /puɡˈnaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pugn pugna pugnada pugnades pugnaia pugnaien pugnaies pugnam pugnant pugnar pugnara pugnaran pugnarem pugnaren pugnares pugnareu pugnaria pugnarien pugnaries pugnariva pugnariven pugnarives pugnarà pugnaràs pugnaré pugnaríem pugnaríeu pugnarívem pugnaríveu pugnassen pugnasses pugnassin pugnassis pugnat pugnats pugnau pugnava pugnaven pugnaves pugnavi pugnavo pugne pugneguem pugneguessa pugneguessen pugneguesses pugnegueu pugnegués pugneguéssom pugneguéssou pugnem pugnen pugnes pugnessa pugnessen pugnesses pugnessi pugnessin pugnessis pugneu pugni pugnin pugnis pugno pugnos pugns pugnà pugnàiem pugnàieu pugnàrem pugnàreu pugnàs pugnàssem pugnàsseu pugnàssim pugnàssiu pugnàvem pugnàvets pugnàveu pugnàvom pugnés pugnéssem pugnésseu pugnéssim pugnéssiu pugní sept v.cent val v
pugnar

puig /ˈput͡ʃ/ n masc
pico

puix /ˈpujʃ/ /ˈpuʃ/ conjunction
pues

pujada /puˈd͡ʒa.ða/ /puˈʒa.ða/ /puˈʒa.ðə/ n fem
subida
Via que fa pendent cap amunt.
Augment a l’alça, a un grau superior.
(futbol) Moviment endavant d'un jugador o una línia de jugadors en el transcurs d'una acció ofensiva.

pujada del bastó n fem
backswing

pujament /pu.d͡ʒaˈmen/ /pu.d͡ʒaˈment/ /pu.ʒaˈmen/ /pu.ʒəˈmen/ /pu.ʒəˈment/ n masc
subida
Acció de pujar una cosa de baix a dalt.
pujamen
(nàutica) Vora inferior d’una vela.

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puge pugem pugen puges pugessen pugesses pugessin pugessis pugeu pugi pugin pugis pugés pugéssem pugésseu pugéssim pugéssiu pugí puig puja pujada pujades pujam pujant pujar pujara pujaran pujarem pujaren pujares pujareu pujaria pujarien pujaries pujarà pujaràs pujaré pujaríem pujaríeu pujassen pujasses pujassin pujassis pujat pujats pujau pujava pujaven pujaves pujo pujà pujàrem pujàreu pujàs pujàssem pujàsseu pujàssim pujàssiu pujàvem pujàveu sept val v
subir
Entrar en un vehicle.
Augmentar de nivell.
Portar alguna cosa de baix a dalt.
Anar creixent.

pujar a la xarxa v
subir a la red

pujol /puˈʒɔɫ/ n masc
cerro

pull /ˈpuɫ/ /ˈpuʎ/ n masc
pull

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ adj
pulmonar

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ n fem
neumonía
Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó n masc
pulmón

pulsació /puɫ.sa.siˈo/ /puɫ.sə.siˈo/ n fem
pulsación

pulvinar /puɫ.viˈnaɾ/ /puɫ.viˈnaɾ/ /puɫ.βiˈnar/ /puɫ.βiˈnaɾ/ adj
pulvinar

pulvinat /puɫ.viˈnat/ /puɫ.viˈnat/ /puɫ.βiˈnat/ adj masc
pulvinar

pumpel·lyita /pum.pe.ɫiˈi.ta/ /pum.peɫ.ɫiˈi.ta/ /pum.pə.ɫiˈi.tə/ /pum.pəɫ.ɫiˈi.tə/ n fem
pumpellyíta

punch n masc
punch

punir /puˈni/ /puˈniɾ/ bal n-occ occ puneix puneixen puneixes puneixi puneixin puneixis puneixo punesc punesqui punesquin punesquis punia punida punides punien punies puniguem punigueu punim punint punir punira puniran punirem puniren punires punireu puniria punirien puniries punirà puniràs puniré puniríem puniríeu punisc punisca punisquen punisques punissen punisses punissin punissis punit punits puniu punix punixen punixes punixo puní puníem puníeu punírem puníreu punís puníssem punísseu puníssim puníssiu sept val v
punir

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
punto
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.
Recompenses en el joc.

punt addicional n masc
punto adicional

punt cardinal n masc
punto cardinal

punt central n masc
punto central

punt d'immobilització n masc
punto de inmovilización

punt d'impacte n masc
punto de empale

punt de bloqueig n masc
punto de bloqueo

punt de bola n masc
punto de bola

punt de caiguda n masc
punto de caída

punt de control n masc
punto de control

punt de cop de càstig n masc
punto de penalti stroke

punt de córner n masc
punto de córner

punt de joc Interjection
punto de set

punt de joc n masc
pelota de juego

punt de partit Interjection
punto de partido

punt de partit n masc
balón de partido

punt de penal n masc
punto de penalti

punt de servei n masc
punto de servicio
(esports de raqueta, voleibol) Punt aconseguit per mitjà d'un servei que l'adversari o l'equip adversari no poden tornar adequadament.
punto de saque
(hoquei sobre gel) Cadascun dels nou punts vermells d'una pista de joc que indiquen els llocs des d'on s'ha de reprendre el joc.

punt de vista n masc
punto de vista

punt directe n masc
ace

punt feble n masc
punto débil

punt fort n masc
punto fuerte

punt límit n masc
punto límite

punt nul n masc
tanto nulo

punt volat n masc
punto de geminación
Signe diacrític enmig del dígraf de la ela geminada (l·l)

punt òptim n masc
sweet spot

punta /ˈpun.ta/ n fem
punta
Extrem agut d'una cosa.
Extrem d'alguna cosa que remata en angle.
Tros de terra estreta que entra dins el mar.
Sabor que es comença a notar.
(golf) Part anterior del cap d'un bastó.
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

punta /ˈpun.ta/ n neut
punta
(futbol) Jugador, generalment un davanter, situat en una posició més avançada que els altres.

puntada de peu n fem
punterazo

puntal /punˈtaɫ/ n masc
puntal

punter /punˈte/ /punˈteɾ/ adj masc
puntiagudo
Que acaba en punta.

punter /punˈte/ /punˈteɾ/ n masc
puntero
En un aparell de mesura, mena d'agulla que assenyala una lectura.
punter
(pilota valenciana) Jugador de pilota valenciana situat davant de tot en una parella o un trio, que s'encarrega de defensar la part davantera del seu camp i de ferir.

puntera /punˈte.ɾa/ /punˈte.ɾə/ n fem
puntera
Reforç col·locar a l'extrem del davant d'una sabata.

punteria /pun.teˈɾi.a/ /pun.təˈɾi.ə/ n fem
puntería

puntuable /pun.tuˈa.bɫe/ /pun.tuˈa.βɫe/ /pun.tuˈa.βɫə/ /pun.tuˈab.bɫe/ /pun.tuˈab.bɫə/ adj
puntuable

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
puntuación
Conjunt de punts obtinguts per valorar quelcom.
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntuació directa n fem
puntuación bruta

puntuació estàndard n fem
puntuación estándar

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
puntual
Que fa les coses en el moment previst.
exacte, precís

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
puntualidad

puntualitzar /pun.tu.a.liˈza/ /pun.tu.a.ɫiˈd͡za/ /pun.tu.a.ɫiˈza/ /pun.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /pun.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /pun.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puntualitz puntualitza puntualitzada puntualitzades puntualitzam puntualitzant puntualitzar puntualitzara puntualitzaran puntualitzarem puntualitzaren puntualitzares puntualitzareu puntualitzaria puntualitzarien puntualitzaries puntualitzarà puntualitzaràs puntualitzaré puntualitzaríem puntualitzaríeu puntualitzassen puntualitzasses puntualitzassin puntualitzassis puntualitzat puntualitzats puntualitzau puntualitzava puntualitzaven puntualitzaves puntualitze puntualitzem puntualitzen puntualitzes puntualitzessen puntualitzesses puntualitzessin puntualitzessis puntualitzeu puntualitzi puntualitzin puntualitzis puntualitzo puntualitzà puntualitzàrem puntualitzàreu puntualitzàs puntualitzàssem puntualitzàsseu puntualitzàssim puntualitzàssiu puntualitzàvem puntualitzàveu puntualitzés puntualitzéssem puntualitzésseu puntualitzéssim puntualitzéssiu puntualitzí sept val v
puntualizar

puntuar /pun.tuˈa/ /pun.tuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puntua puntuada puntuades puntuam puntuant puntuar puntuara puntuaran puntuarem puntuaren puntuares puntuareu puntuaria puntuarien puntuaries puntuarà puntuaràs puntuaré puntuaríem puntuaríeu puntuassen puntuasses puntuassin puntuassis puntuat puntuats puntuau puntuava puntuaven puntuaves puntue puntuem puntuen puntues puntuessen puntuesses puntuessin puntuessis puntueu puntuo puntuu puntuà puntuàrem puntuàreu puntuàs puntuàssem puntuàsseu puntuàssim puntuàssiu puntuàvem puntuàveu puntués puntuéssem puntuésseu puntuéssim puntuéssiu puntuí puntuï puntuïn puntuïs sept val v
puntuar
Posar punts i altres signes ortogràfics en un text.
Qualificar un exercici, un treball o un examen amb una puntuació.

puntós /punˈtos/ adj masc
puntilloso

punxa /ˈpuɲ.t͡ʃa/ /ˈpuɲ.ʃə/ n fem
astilla

punxada /puɲˈt͡ʃa.ða/ n fem
jab
(hoquei sobre herba) Acció defensiva consistent a intentar recuperar la bola tocant-la amb la punta de l'estic mitjançant una sèrie d'extensions i flexions ràpides del braç d'acompanyament.
spearing
(hoquei sobre gel) Falta consistent a colpejar o intentar colpejar un adversari amb la punta de la pala de l'estic.

punxar /puɲˈt͡ʃa/ /puɲˈt͡ʃaɾ/ /puɲˈʃa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ punx punxa punxada punxades punxaia punxaien punxaies punxam punxant punxar punxara punxaran punxarem punxaren punxares punxareu punxaria punxarien punxaries punxariva punxariven punxarives punxarà punxaràs punxaré punxaríem punxaríeu punxarívem punxaríveu punxassen punxasses punxassin punxassis punxat punxats punxau punxava punxaven punxaves punxavi punxavo punxe punxeguem punxeguessa punxeguessen punxeguesses punxegueu punxegués punxeguéssom punxeguéssou punxem punxen punxes punxessa punxessen punxesses punxessi punxessin punxessis punxeu punxi punxin punxis punxo punxos punxs punxà punxàiem punxàieu punxàrem punxàreu punxàs punxàssem punxàsseu punxàssim punxàssiu punxàvem punxàvets punxàveu punxàvom punxés punxéssem punxésseu punxéssim punxéssiu punxí sept v.cent val v
pinchar

punxenc /puɲˈt͡ʃeŋ/ /puɲˈt͡ʃeŋk/ /puɲˈʃəŋk/ /puɲˈʃɛŋ/ /puɲˈʃɛŋk/ adj masc
punzante

punxoset /puɲ.t͡ʃoˈzet/ /puɲ.ʃoˈzət/ /puɲ.ʃuˈzɛt/ n masc
espinocho
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gasterosteus aculeatus)
espinoso de nueve espinas
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Pungitius pungitius)

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
punzón

puny n masc
puño
Mà tancada.
En una peça de vestir, part final i diferenciada d'una màniga que es troba sobre el canell o a prop.

punya /ˈpu.ɲa/ /ˈpu.ɲə/ n fem
pugna
Esforç reiterat per aconseguir alguna cosa.

punyada /puˈɲa.ða/ /puˈɲa.ðə/ n fem
puñetazo

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
puñal

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ n fem
puñalada

punyet /puˈɲet/ /puˈɲət/ /puˈɲɛt/ n masc
puñeta
Puny postís

punyeta /puˈɲe.ta/ /puˈɲə.tə/ /puˈɲɛ.tə/ n fem
puñeta

punyeter /pu.ɲeˈte/ /pu.ɲeˈteɾ/ /pu.ɲəˈte/ adj
punyetero

punyeteria /pu.ɲe.teˈɾi.a/ /pu.ɲə.təˈɾi.ə/ n fem
puñetería
(col·loquial) Cosa menyspreable o molesta.

pupa /ˈpu.pa/ /ˈpu.pə/ n fem
pupa
(infantil) mal

pupil /puˈpiɫ/ n masc
pupilo

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
pupila
Obertura central de l'iris.

pupitre /puˈpi.tɾe/ /puˈpi.tɾə/ n masc
pupitre

puput /puˈput/ n
abubilla

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ pura purs adj masc
puro

purament /ˌpu.ɾaˈmen/ /ˌpu.ɾaˈment/ /ˌpu.ɾəˈmen/ /ˌpu.ɾəˈment/ adv
puramente

pureta /puˈɾe.ta/ /puˈɾə.tə/ /puˈɾɛ.tə/ n neut
pureta

puré /puˈɾe/ n masc
puré

pus /ˈpus/ n masc
pus

push n masc
push

pusil·lànime /pu.ziɫˈɫa.ni.me/ /pu.ziɫˈɫa.ni.mə/ /pu.ziˈɫa.ni.me/ /pu.ziˈɫa.ni.mə/ adj
pusilánime

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
puta

putament /ˌpu.taˈmen/ /ˌpu.taˈment/ /ˌpu.təˈmen/ /ˌpu.təˈment/ adv
putamente

putejar /pu.teˈd͡ʒa/ /pu.teˈd͡ʒaɾ/ /pu.teˈʒa/ /pu.təˈd͡ʒa/ /pu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ putege putegem putegen puteges putegessen putegesses putegessin putegessis putegeu putegi putegin putegis putegés putegéssem putegésseu putegéssim putegéssiu putegí puteig puteja putejada putejades putejam putejant putejar putejara putejaran putejarem putejaren putejares putejareu putejaria putejarien putejaries putejarà putejaràs putejaré putejaríem putejaríeu putejassen putejasses putejassin putejassis putejat putejats putejau putejava putejaven putejaves putejo putejà putejàrem putejàreu putejàs putejàssem putejàsseu putejàssim putejàssiu putejàvem putejàveu val v
putear
(transitiu, vulgarisme) Emprenyar, fer la guitza, fotre.

putrefacció /pu.tɾe.fak.siˈo/ /pu.tɾə.fək.siˈo/ n fem
putrefacción

putt n masc
pat

putt amb tornada n masc
putt que tiene vuelta

putt donat n masc
putt dado

putxinel·li /pu.t͡ʃiˈnɛ.ɫi/ /pu.t͡ʃiˈnɛɫ.ɫi/ n masc
títere

puça /ˈpu.sa/ n fem
pulga
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàdel n masc
pádel

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
página

pàgina web n fem
página web

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
pálido

pàl·lidament /ˌpa.ɫi.ðaˈmen/ /ˌpa.ɫi.ðəˈmen/ /ˌpaɫ.ɫi.ðaˈmen/ /ˌpaɫ.ɫi.ðaˈment/ /ˌpaɫ.ɫi.ðəˈmen/ /ˌpaɫ.ɫi.ðəˈment/ adv
pálidamente

pàmfil /ˈpaɱ.fiɫ/ adj masc
pánfilo
Dit d'una persona lenta en les seves accions.

pàmfil /ˈpaɱ.fiɫ/ n masc
pánfilo
Embarcació mediterrània medieval comercial i de guerra anb rems, d'una sola coberta.

pàmpol /ˈpam.poɫ/ /ˈpam.puɫ/ n masc
pez piloto
(peixos) Peix teleosti de la família dels caràngids (Naucrates ductor).

pàmpol pudent n masc
pámpano

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
páncreas

pànic adj masc
pánico

pàrvul /ˈpar.βuɫ/ /ˈpaɾ.vuɫ/ /ˈpaɾ.vuɫ/ /ˈpaɾ.βuɫ/ n masc
párvulo

pàtina /ˈpa.ti.na/ /ˈpa.ti.nə/ n fem
pátina

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
patria

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
pelo cabello
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.
pelo
Per analogia, qualsevol mena de filet que sobresurt de la pell dels animals o les plantes.
grano
(golf) Herba d'un camp de golf, especialment del green, en tant que factor que condiciona, segons la inclinació que pren, el rodolament de la bola.

pèl-blanc /ˌpəɫˈbɫaŋk/ /ˌpɛɫˈbɫaŋk/ /ˌpɛɫˈβɫaŋ/ adj masc
peliblanco

pèl-curt /ˌpəɫˈkuɾt/ /ˌpɛɫˈkurt/ /ˌpɛɫˈkuɾt/ adj masc
pelicorto

pèl-llarg /ˌpəˈʎaɾk/ /ˌpɛʎˈʎark/ /ˌpɛˈʎark/ /ˌpɛˈʎaɾk/ adj masc
pelilargo

pèl-ras /ˌpəɫˈras/ /ˌpɛɫˈras/ pèl-rasa pèl-rasos adj masc
raso

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
pelirrojo

pèlag /ˈpɛ.ɫak/ /ˈpɛ.ɫək/ n masc
piélago
(poètic) Mar, especialment alta mar.

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
péndulo

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
pérdida

pèrdua de la pilota n fem
pérdida de balón

pèrdua de pilota n fem
pérdida de balón

pèrdua de temps n fem
infracción de tiempo

pèrsic adj
pérsico

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
guisante arveja

pèssim /ˈpɛ.sim/ adj masc
pésimo

pèssimament /ˌpɛ.si.maˈmen/ /ˌpɛ.si.maˈment/ /ˌpɛ.si.məˈmen/ /ˌpɛ.si.məˈment/ adv
pésimamente

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
pétalo

péixer /ˈpe.ʃe/ /ˈpe.ʃə/ /ˈpej.ʃe/ /ˈpej.ʃeɾ/ bal n-occ occ paix paixem paixen paixent paixeran paixerem paixeren paixeres paixereu paixeria paixerien paixeries paixerà paixeràs paixeré paixeríem paixeríeu paixes paixessin paixessis paixeu paixi paixia paixien paixies paixin paixis paixo paixé paixérem paixéreu paixés paixéssim paixéssiu paixí paixíem paixíeu pasc pasca pascuda pascudes pascut pascuts pasquem pasquen pasquera pasqueren pasqueres pasques pasquessen pasquesses pasquessin pasquessis pasqueu pasqué pasquérem pasquéreu pasqués pasquéssem pasquésseu pasquéssim pasquéssiu pasquí peix peixen peixes peixi peixin peixis peixo pesc pesqui pesquin pesquis péixer sept val v
apacentar

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
pícea

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
píldora

pírcing /ˈpir.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋk/ n masc
piercing

pírric /ˈpi.rik/ adj masc
pírrico

píxel /ˈpik.seɫ/ /ˈpik.səɫ/ n masc
píxel

pòlder /ˈpɔɫ.deɾ/ /ˈpɔɫ.dər/ n masc
pólder

pòlip /ˈpɔ.ɫip/ n masc
pólipo
(medicina) Creixement anormal, tumor tou que s'implanta en una membrana mucosa.

pòmul /ˈpɔ.muɫ/ n masc
pómulo

pòrtic /ˈpɔr.tik/ n masc
pórtico

pòrtland /ˈpɔr.ɫan/ /ˈpɔr.ɫən/ /ˈpɔɾ.ɫan/ /ˈpɔɾ.ɫant/ /ˈpɔɾ.ɫənt/ n masc
cemento de Pórtland

pòstit /ˈpɔs.tit/ n masc
pósit

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
póstumo

pòtol /ˈpɔ.toɫ/ /ˈpɔ.tuɫ/ n masc
perdulario

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
pólvora pólvora de cañón
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.
polvos
(plural) Partícules molt fines obtingudes per reducció d’una substància sòlida.

pórca /ˈpor.kə/ /ˈpoɾ.ka/ n fem
almanta
Subdivisió d’un camp entre solc i solc per a semblar.

púbic /ˈpu.βik/ adj masc
púbico

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ pública públics adj masc
público
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
público
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

públicament /ˌpu.bɫi.kaˈment/ /ˌpu.βɫi.kaˈmen/ /ˌpu.βɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kaˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈment/ adv
públicamente

púdicament /ˌpu.ði.kaˈmen/ /ˌpu.ði.kaˈment/ /ˌpu.ði.kəˈmen/ /ˌpu.ði.kəˈment/ adv
pudicamente

púlpit /ˈpuɫ.pit/ n masc
púlpito
trona (de predicació)

púrria /ˈpu.ri.a/ /ˈpu.ri.ə/ n fem
purria
Gent de classe baixa.
Persona vil.

qin n masc
guqin

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
cuaderno
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.
cuadernillo
Conjunt de cinc fulls, equivalent a una cinquena part d’una mà de paper.

quadradet /kwa.ðɾaˈðet/ /kwə.ðɾəˈðət/ /kwə.ðɾəˈðɛt/ n masc
cuadradito

quadrangular /kwa.ðɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /kwə.ðɾəŋ.ɡuˈɫar/ n masc
cuadrangular

quadrat /kwaˈðɾat/ quadrada quadrats adj masc
cuadrado
Que té la forma d'un quadrat.
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
cuadrado
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.
(hoquei sobre gel) Defensa de zona consistent a situar els quatre jugadors de camp en els angles respectius d'un quadrat imaginari, de manera que hi ha dos davanters i dos defensors.

quadratura /kwa.ðɾaˈtu.ɾa/ /kwə.ðɾəˈtu.ɾə/ n fem
cuadratura

quadravi /kwaˈðɾa.vi/ /kwaˈðɾa.βi/ /kwəˈðɾa.vi/ /kwəˈðɾa.βi/ n masc
tetrabuelo

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
cuadro
Obra pictòrica enquadrada en un marc.
(hoquei sobre patins) Defensa de zona consistent a situar els quatre jugadors de camp en els angles respectius d'un quadrat imaginari, de manera que hi ha dos davanters i dos defensors.
(pilota basca) Cadascuna de les divisions d'una canxa marcades a la paret esquerra, de 4 m d'amplada en frontó llarg i 3,5 en frontó curt, que serveixen per a establir la línia de falta i la línia de passa i per a donar una referència als jugadors sobre la seva situació en la canxa.

quadre d'eliminatòries n masc
cuadro de eliminatorias

quadre de servei n masc
cuadro de saque

quadre de servei dret n masc
cuadro de servicio derecho

quadre de servei esquerre n masc
cuadro de servicio izquierdo

quadre obert n masc
cuadro abierto

quadre tancat n masc
cuadro cerrado

quadres de darrere n masc
cuadros traseros

quadres de davant n masc
cuadros alegres

quadreta n fem
cuadreta

quadrifont /kwa.dɾiˈfont/ /kwə.dɾiˈfon/ adj
cuadrifonte
Adjectiu associat exclusivament a la forma composta arc quadrifont.

quadrilió /kwa.ðɾi.ɫiˈo/ /kwə.ðɾi.ɫiˈo/ number masc
cuatrillón

quadrilong /kwa.ðɾiˈɫoŋ/ /kwa.ðɾiˈɫoŋk/ /kwə.ðɾiˈɫoŋ/ /kwə.ðɾiˈɫoŋk/ adj masc
rectangular

quadrilàter /kwa.ðɾiˈɫa.teɾ/ n masc
cuadrilátero

quadrimestre /kwa.ðɾiˈmes.tɾe/ /kwə.ðɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
cuatrimestre

quadrineboda /kwa.ðɾi.neˈβo.ða/ /kwə.ðɾi.nəˈβo.ðə/ n fem
sobrina trinieta

quadrinebot /kwa.ðɾi.neˈbot/ /kwə.ðɾi.nəˈβot/ n masc
sobrino trinieto

quadrinét /kwa.ðɾiˈnet/ /kwə.ðɾiˈnet/ n masc
chozno

quadrinéta /kwa.ðɾiˈne.ta/ /kwə.ðɾiˈne.tə/ n fem
tetranieta

quadrioncle /kwa.ðɾiˈoŋ.kɫe/ /kwə.ðɾiˈoŋ.kɫə/ n masc
tío trisabuelo

quadritia /kwa.ðɾiˈti.a/ /kwə.ðɾiˈti.ə/ n fem
tía trisabuela

quadruplicar /kwa.ðɾu.pɫiˈka/ /kwa.ðɾu.pɫiˈkaɾ/ /kwə.ðɾu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quadruplic quadruplica quadruplicada quadruplicades quadruplicam quadruplicant quadruplicar quadruplicara quadruplicaran quadruplicarem quadruplicaren quadruplicares quadruplicareu quadruplicaria quadruplicarien quadruplicaries quadruplicarà quadruplicaràs quadruplicaré quadruplicaríem quadruplicaríeu quadruplicassen quadruplicasses quadruplicassin quadruplicassis quadruplicat quadruplicats quadruplicau quadruplicava quadruplicaven quadruplicaves quadruplico quadruplicà quadruplicàrem quadruplicàreu quadruplicàs quadruplicàssem quadruplicàsseu quadruplicàssim quadruplicàssiu quadruplicàvem quadruplicàveu quadruplique quadrupliquem quadrupliquen quadrupliques quadrupliquessen quadrupliquesses quadrupliquessin quadrupliquessis quadrupliqueu quadrupliqui quadrupliquin quadrupliquis quadrupliqués quadrupliquéssem quadrupliquésseu quadrupliquéssim quadrupliquéssiu quadrupliquí sept val v
cuadruplicar

quadràvia /kwaˈðɾa.vi.a/ /kwaˈðɾa.βi.a/ /kwəˈðɾa.vi.ə/ /kwəˈðɾa.βi.ə/ n fem
tetrabuela

qualificació professional n fem
cualificación profesional

qualificar /kwa.ɫi.fiˈka/ /kwa.ɫi.fiˈkaɾ/ /kwə.ɫi.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ qualific qualifica qualificada qualificades qualificaia qualificaien qualificaies qualificam qualificant qualificar qualificara qualificaran qualificarem qualificaren qualificares qualificareu qualificaria qualificarien qualificaries qualificariva qualificariven qualificarives qualificarà qualificaràs qualificaré qualificaríem qualificaríeu qualificarívem qualificaríveu qualificassen qualificasses qualificassin qualificassis qualificat qualificats qualificau qualificava qualificaven qualificaves qualificavi qualificavo qualifico qualificos qualificà qualificàiem qualificàieu qualificàrem qualificàreu qualificàs qualificàssem qualificàsseu qualificàssim qualificàssiu qualificàvem qualificàvets qualificàveu qualificàvom qualifique qualifiqueguem qualifiqueguessa qualifiqueguessen qualifiqueguesses qualifiquegueu qualifiquegués qualifiqueguéssom qualifiqueguéssou qualifiquem qualifiquen qualifiques qualifiquessa qualifiquessen qualifiquesses qualifiquessi qualifiquessin qualifiquessis qualifiqueu qualifiqui qualifiquin qualifiquis qualifiqués qualifiquéssem qualifiquésseu qualifiquéssim qualifiquéssiu qualifiquí sept v.cent val v
calificar

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
calidad

qualitat de l'educació n fem
calidad de la educación

qualitat de possessió n fem
calidad de posesión

quall /ˈkwaʎ/ n masc
cuajo
Enzim que té la propietat de quallar la llet, originalment extret de l'estómac dels remugants.

quallada /kwaˈʎa.ða/ /kwəˈʎa.ðə/ n fem
cuajada

quallar /kwaˈʎa/ /kwaˈʎaɾ/ /kwəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quall qualla quallada quallades quallam quallant quallar quallara quallaran quallarem quallaren quallares quallareu quallaria quallarien quallaries quallarà quallaràs quallaré quallaríem quallaríeu quallassen quallasses quallassin quallassis quallat quallats quallau quallava quallaven quallaves qualle quallem quallen qualles quallessen quallesses quallessin quallessis qualleu qualli quallin quallis quallo quallà quallàrem quallàreu quallàs quallàssem quallàsseu quallàssim quallàssiu quallàvem quallàveu quallés qualléssem quallésseu qualléssim qualléssiu quallí sept val v
cuajar

quan /ˈkon/ adv
cuándo cuando
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin adv
cuando las ranas críen pelo

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
cuánto
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adv
cuán
(seguit d’adjectiu o adverbi) En quina mesura.

quant a /kwant‿a/ preposition
en cuanto a

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
cantidad

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
cuantitativo

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
cuarenta
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
cuarenta

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ number
cuarenta

quaranta-cinquè /kwaˌɾan.ta.siŋˈke/ /kwəˌɾan.tə.siŋˈkə/ /kwəˌɾan.tə.siŋˈkɛ/ number
cuadragésimo

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
cuarenta cuarenta y dos

quaranta-dosè /kwaˌɾan.ta.ðoˈze/ /kwəˌɾan.tə.ðoˈzə/ /kwəˌɾan.tə.ðuˈzɛ/ number
cuadragésimo

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ number
cuarenta

quaranta-novè /kwaˌɾan.ta.noˈve/ /kwaˌɾan.ta.noˈβe/ /kwəˌɾan.tə.noˈvə/ /kwəˌɾan.tə.nuˈvɛ/ /kwəˌɾan.tə.nuˈβɛ/ number
cuadragésimo

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
cuarenta cuarenta y cuatro

quaranta-quatrè /kwaˌɾan.ta.kwaˈtɾe/ /kwəˌɾan.tə.kwəˈtɾə/ /kwəˌɾan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
cuadragésimo

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ number
cuarenta

quaranta-setè /kwaˌɾan.ta.seˈte/ /kwəˌɾan.tə.səˈtə/ /kwəˌɾan.tə.səˈtɛ/ number
cuadragésimo

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ number
cuarenta

quaranta-sisè /kwaˌɾan.ta.siˈze/ /kwəˌɾan.tə.siˈzə/ /kwəˌɾan.tə.siˈzɛ/ number
cuadragésimo

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ number
cuarenta cuarenta y tres

quaranta-tresè /kwaˌɾan.ta.tɾeˈze/ /kwəˌɾan.tə.tɾəˈzə/ /kwəˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ number
cuadragésimo

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ number
cuarenta

quaranta-una /kwaˌɾan.taˈu.na/ /kwəˌɾan.təˈu.nə/ number
cuarenta
Forma femenina de quaranta-un.

quaranta-unè /kwaˌɾan.ta.uˈne/ /kwəˌɾan.tə.uˈnə/ /kwəˌɾan.tə.uˈnɛ/ number
cuadragésimo

quaranta-vuit /koˌɾan.taˈβujt/ /koˌɾan.təˈvujt/ /kuˌɾan.təˈβujt/ /kwaˌɾan.taˈvujt/ /kwaˌɾan.taˈβujt/ /kwəˌɾan.təˈvujt/ /kwəˌɾan.təˈβujt/ number
cuarenta

quaranta-vuitè /kwaˌɾan.ta.vujˈte/ /kwaˌɾan.ta.βujˈte/ /kwaˌɾan.ta.βwiˈte/ /kwəˌɾan.tə.vujˈtə/ /kwəˌɾan.tə.vujˈtɛ/ /kwəˌɾan.tə.βujˈtɛ/ number
cuadragésimo

quarantejar /kwa.ɾan.teˈd͡ʒa/ /kwa.ɾan.teˈd͡ʒaɾ/ /kwa.ɾan.teˈʒa/ /kwə.ɾən.təˈd͡ʒa/ /kwə.ɾən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ quarantege quarantegem quarantegen quaranteges quarantegessen quarantegesses quarantegessin quarantegessis quarantegeu quarantegi quarantegin quarantegis quarantegés quarantegéssem quarantegésseu quarantegéssim quarantegéssiu quarantegí quaranteig quaranteja quarantejada quarantejades quarantejam quarantejant quarantejar quarantejara quarantejaran quarantejarem quarantejaren quarantejares quarantejareu quarantejaria quarantejarien quarantejaries quarantejarà quarantejaràs quarantejaré quarantejaríem quarantejaríeu quarantejassen quarantejasses quarantejassin quarantejassis quarantejat quarantejats quarantejau quarantejava quarantejaven quarantejaves quarantejo quarantejà quarantejàrem quarantejàreu quarantejàs quarantejàssem quarantejàsseu quarantejàssim quarantejàssiu quarantejàvem quarantejàveu sept val v
rondar

quarantenar /kwa.ɾan.teˈna/ /kwa.ɾan.teˈnaɾ/ /kwə.ɾən.təˈna/ occ quarantena quarantenada quarantenades quarantenant quarantenar quarantenaran quarantenarem quarantenaren quarantenares quarantenareu quarantenaria quarantenarien quarantenaries quarantenarà quarantenaràs quarantenaré quarantenaríem quarantenaríeu quarantenat quarantenats quarantenava quarantenaven quarantenaves quarantene quarantenem quarantenen quarantenes quarantenessen quarantenesses quarantenessin quarantenessis quaranteneu quaranteni quarantenin quarantenis quaranteno quarantenà quarantenàrem quarantenàreu quarantenàvem quarantenàveu quarantenés quarantenéssem quarantenésseu quarantenéssim quarantenéssiu quarantení v
cuarentenar

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
cuadragésimo

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
cuaresma

quart number
cuarto
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quart receptor n masc
cuarto receptor

quart servidor n masc
cuarto servidor

quart àrbitre n masc
cuarto árbitro

quarta falta n fem
cuarta falta

quartera /kwaɾˈte.ɾa/ /kwərˈte.ɾə/ n fem
cuartera

quarterada /koɾ.təˈɾa.ðə/ /kwaɾ.teˈɾa.ða/ /kwər.təˈɾa.ðə/ n fem
cuarterada

quarterback n neut
mariscal de campo

quartfinalista /ˌkwart.fi.nəˈɫis.tə/ /ˌkwaɾt.fi.naˈɫis.ta/ n neut
cuartofinalista

quartilla /kwaɾˈti.ʎa/ /kwərˈti.ʎə/ n fem
cuartilla
Full de paper d’escriure DIN A5 que és la meitat d'un foli o full semblant.

quartó /koɾˈto/ /kuɾˈto/ /kwaɾˈto/ /kwərˈto/ n masc
cuartal
La quarta part de l'escut d'armes.
cuartón
Divisió territorial tradicional a Eivissa i Formentera.

quasiespècie /ˌkwa.zi.esˈpɛ.si.e/ /ˌkwa.zisˈpɛ.si.ə/ n fem
cuasiespecie

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
cuatro

quatre tocs n masc
cuatro toques

quatre-centes /ˌkwa.tɾeˈsen.tes/ /ˌkwa.tɾəˈsen.təs/ number
cuatrocientas
Forma femenina de quatre-cents.

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
cuatrocientos

quatrecentista /ˌkwa.tɾe.senˈtis.ta/ /ˌkwa.tɾe.senˈtis.te/ /ˌkwa.tɾə.sənˈtis.tə/ adj
cuatrocentista

que /ke/ adv
qué
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
que
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

que /ke/ pronoun
que
Pronom relatiu d'objecte, equivalent a "el qual", "la qual".
Pronom relatiu de persona, equivalent a "qui" en oracions explicatives.

que el bombin Interjection
que le zurzan

quebequès /ke.beˈkes/ /kə.bəˈkəs/ /kə.bəˈkɛs/ /kə.βəˈkɛs/ adj masc
quebequés
Relatiu o pertanyent al Quebec.

quebequès /ke.beˈkes/ /kə.bəˈkəs/ /kə.bəˈkɛs/ /kə.βəˈkɛs/ n masc
quebequés
Persona que habita o és originària del Quebec.

quebratxo /keˈbɾa.t͡ʃo/ /kəˈbɾa.t͡ʃo/ /kəˈbɾa.t͡ʃu/ /kəˈβɾa.t͡ʃu/ n masc
quebracho
Fusta dura del quebratxo blanc o del quebratxo vermell.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qued queda quedada quedades quedam quedant quedar quedara quedaran quedarem quedaren quedares quedareu quedaria quedarien quedaries quedarà quedaràs quedaré quedaríem quedaríeu quedassen quedasses quedassin quedassis quedat quedats quedau quedava quedaven quedaves quede quedem queden quedes quedessen quedesses quedessin quedessis quedeu quedi quedin quedis quedo quedà quedàrem quedàreu quedàs quedàssem quedàsseu quedàssim quedàssiu quedàvem quedàveu quedés quedéssem quedésseu quedéssim quedéssiu quedí sept val v
quedar
restar, romandre
Arribar a un acord.
Tenir una cita.
Tornar-se, convertir-se.
sentar
escaure

quedar escurat v
quedarse sin blanca

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ n masc
kéfir

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
queja

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
muela

queixal del seny n masc
muela del juicio cordal

queixalar /ke.ʃaˈɫa/ /kej.ʃaˈɫa/ /kej.ʃaˈɫaɾ/ /kə.ʃəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ queixal queixala queixalada queixalades queixalam queixalant queixalar queixalara queixalaran queixalarem queixalaren queixalares queixalareu queixalaria queixalarien queixalaries queixalarà queixalaràs queixalaré queixalaríem queixalaríeu queixalassen queixalasses queixalassin queixalassis queixalat queixalats queixalau queixalava queixalaven queixalaves queixale queixalem queixalen queixales queixalessen queixalesses queixalessin queixalessis queixaleu queixali queixalin queixalis queixalo queixalà queixalàrem queixalàreu queixalàs queixalàssem queixalàsseu queixalàssim queixalàssiu queixalàvem queixalàveu queixalés queixaléssem queixalésseu queixaléssim queixaléssiu queixalí sept val v
morder

queixar-se /kejˈʃaɾ.se/ /kəˈʃar.sə/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ queix queixa queixada queixades queixaia queixaien queixaies queixam queixant queixar queixara queixaran queixarem queixaren queixares queixareu queixaria queixarien queixaries queixariva queixariven queixarives queixarà queixaràs queixaré queixaríem queixaríeu queixarívem queixaríveu queixassen queixasses queixassin queixassis queixat queixats queixau queixava queixaven queixaves queixavi queixavo queixe queixeguem queixeguessa queixeguessen queixeguesses queixegueu queixegués queixeguéssom queixeguéssou queixem queixen queixes queixessa queixessen queixesses queixessi queixessin queixessis queixeu queixi queixin queixis queixo queixos queixs queixà queixàiem queixàieu queixàrem queixàreu queixàs queixàssem queixàsseu queixàssim queixàssiu queixàvem queixàvets queixàveu queixàvom queixés queixéssem queixésseu queixéssim queixéssiu queixí sept v.cent val v
quejarse

quena n fem
quena

quenacho n masc
quenacho

quequejar /ke.keˈd͡ʒa/ /ke.keˈd͡ʒaɾ/ /kə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ quequege quequegem quequegen quequeges quequegessen quequegesses quequegessin quequegessis quequegeu quequegi quequegin quequegis quequegés quequegéssem quequegésseu quequegéssim quequegéssiu quequegí quequeig quequeja quequejada quequejades quequejam quequejant quequejar quequejara quequejaran quequejarem quequejaren quequejares quequejareu quequejaria quequejarien quequejaries quequejarà quequejaràs quequejaré quequejaríem quequejaríeu quequejassen quequejasses quequejassin quequejassis quequejat quequejats quequejau quequejava quequejaven quequejaves quequejo quequejà quequejàrem quequejàreu quequejàs quequejàssem quequejàsseu quequejàssim quequejàssiu quequejàvem quequejàveu sept val v
tartamudear

quequesa /keˈke.za/ /kəˈkə.zə/ /kəˈkɛ.zə/ n fem
tartamudez

querar-se /keˈɾaɾ.se/ /kə.ɾərˈsə/ /kəˈɾar.sə/ /kəˈɾaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ quer quera querada querades queram querant querar querara queraran querarem queraren querares querareu queraria querarien queraries querarà queraràs queraré queraríem queraríeu querassen querasses querassin querassis querat querats querau querava queraven queraves quere querem queren queres queressen queresses queressin queressis quereu queri querin queris quero querà queràrem queràreu queràs queràssem queràsseu queràssim queràssiu queràvem queràveu querés queréssem querésseu queréssim queréssiu querí sept val v
reconcomerse

quetsémper /ketˈsem.peɾ/ /kətˈsem.pər/ n masc
pez de San Francisco

queviures /keˈviw.ɾes/ /keˈβiw.ɾes/ /kəˈviw.ɾəs/ /kəˈβiw.ɾəs/ n masc
comida
(no comptable) Productes per a la nutrició humana.

qui /ˈki/ pronoun
quien quién

qui demana idiom
llama
Fórmula de salutació que hom fa a qui truca a la porta, per telèfon, etc. per a saber qui és.

qui és sabater, que faci sabates idiom
zapatero, a tus zapatos

quid /ˈkit/ n masc
quid

quiescència /ki.eˈsɛn.si.a/ /ki.əsˈsɛn.si.ə/ /ki.əˈsɛn.si.ə/ n fem
quiescencia

quiet /kiˈet/ adj masc
quieto

quietament /kiˌe.taˈmen/ /kiˌe.taˈment/ /kiˌe.təˈmen/ /kiˌe.təˈment/ adv
quietamente

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
quilla

quilo /ˈki.ɫo/ /ˈki.ɫu/ n masc
kilo
(col·loquial) quilogram
(col·loquial) Un milió d'unitats monetàries, normalment euros.

quilo- prefix
kilo-
Indica 1000 vegades la unitat. Especialment usat en el sistema mètric decimal.

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kilogramo

quilometrar /ki.lo.meˈtɾa/ /ki.lo.meˈtɾaɾ/ /ki.ɫu.məˈtɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ quilometr quilometra quilometrada quilometrades quilometraia quilometraien quilometraies quilometram quilometrant quilometrar quilometrara quilometraran quilometrarem quilometraren quilometrares quilometrareu quilometraria quilometrarien quilometraries quilometrariva quilometrariven quilometrarives quilometrarà quilometraràs quilometraré quilometraríem quilometraríeu quilometrarívem quilometraríveu quilometrassen quilometrasses quilometrassin quilometrassis quilometrat quilometrats quilometrau quilometrava quilometraven quilometraves quilometravi quilometravo quilometre quilometreguem quilometreguessa quilometreguessen quilometreguesses quilometregueu quilometregués quilometreguéssom quilometreguéssou quilometrem quilometren quilometres quilometressa quilometressen quilometresses quilometressi quilometressin quilometressis quilometreu quilometri quilometrin quilometris quilometro quilometros quilometrs quilometrà quilometràiem quilometràieu quilometràrem quilometràreu quilometràs quilometràssem quilometràsseu quilometràssim quilometràssiu quilometràvem quilometràvets quilometràveu quilometràvom quilometrés quilometréssem quilometrésseu quilometréssim quilometréssiu quilometrí sept v.cent val v
kilometrar

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
kilómetro

quim /ˈkim/ n masc
quimo

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
quimera
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.
(peixos) Peix de la família dels quimèrids, de color marró amb ratlles blanques i ulls grans de color verd, amb una punta verinosa en l’aleta dorsal (Chimaera monstrosa).

quimèricament /kiˌmɛ.ɾi.kaˈmen/ /kiˌmɛ.ɾi.kaˈment/ /kiˌmɛ.ɾi.kəˈmen/ /kiˌmɛ.ɾi.kəˈment/ adv
quiméricamente

quin /ˈkin/ adj masc
cuál
Emprat per interrogar i obtenir informació sobre una cosa o persona en concret.
qué
Emprat en exclamacions.

quina /ˈki.na/ /ˈki.nə/ n fem
quina

quiniela /ki.niˈɛ.ɫa/ /ki.niˈɛ.ɫə/ /ki.niˈɛ.ɫɛ/ n fem
quiniela
(pilota basca) Sistema de competició individual o per parelles consistent en la disputa d'eliminatòries entre cinc o més jugadors.

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ n masc
quinina

quinquer n masc
quinquero

quinqué /kiŋˈke/ n masc
quinqué

quintacolumnista /ˌkin.ta.ko.ɫumˈnis.ta/ /ˌkin.ta.ko.ɫumˈnis.te/ /ˌkin.tə.ko.ɫumˈnis.tə/ /ˌkin.tə.ku.ɫumˈnis.tə/ n neut
quintacolumnista

quintar /kinˈta/ /kinˈtaɾ/ n masc
quintal
Pes equivalent a cent lliures.

quintar /kinˈta/ /kinˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quint quinta quintada quintades quintam quintant quintar quintara quintaran quintarem quintaren quintares quintareu quintaria quintarien quintaries quintarà quintaràs quintaré quintaríem quintaríeu quintassen quintasses quintassin quintassis quintat quintats quintau quintava quintaven quintaves quinte quintem quinten quintes quintessen quintesses quintessin quintessis quinteu quinti quintin quintis quinto quintà quintàrem quintàreu quintàs quintàssem quintàsseu quintàssim quintàssiu quintàvem quintàveu quintés quintéssem quintésseu quintéssim quintéssiu quintí sept val v
quintar
Triar un de cada cinc

quintilió /kin.ti.ɫiˈo/ number masc
quintillón

quinto /ˈkin.to/ /ˈkin.tu/ n masc
quinto
(col·loquial) Recluta cridat al servei militar obligatori.

quintuplicar /kin.tu.pɫiˈka/ /kin.tu.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quintuplic quintuplica quintuplicada quintuplicades quintuplicam quintuplicant quintuplicar quintuplicara quintuplicaran quintuplicarem quintuplicaren quintuplicares quintuplicareu quintuplicaria quintuplicarien quintuplicaries quintuplicarà quintuplicaràs quintuplicaré quintuplicaríem quintuplicaríeu quintuplicassen quintuplicasses quintuplicassin quintuplicassis quintuplicat quintuplicats quintuplicau quintuplicava quintuplicaven quintuplicaves quintuplico quintuplicà quintuplicàrem quintuplicàreu quintuplicàs quintuplicàssem quintuplicàsseu quintuplicàssim quintuplicàssiu quintuplicàvem quintuplicàveu quintuplique quintupliquem quintupliquen quintupliques quintupliquessen quintupliquesses quintupliquessin quintupliquessis quintupliqueu quintupliqui quintupliquin quintupliquis quintupliqués quintupliquéssem quintupliquésseu quintupliquéssim quintupliquéssiu quintupliquí sept val v
quintuplicar

quinze /ˈkin.ze/ n masc
quince
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
quince

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
décimo

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
quiosco

quiquiriquic /ki.ki.ɾiˈkik/ Interjection
quiquiriquí

quiral /kiˈɾaɫ/ adj
quiral

quirúrgicament /kiˌɾur.d͡ʒi.kaˈmen/ /kiˌɾur.ʒi.kəˈmen/ /kiˌɾuɾ.d͡ʒi.kaˈmen/ /kiˌɾuɾ.d͡ʒi.kaˈment/ /kiˌɾuɾ.ʒi.kəˈment/ adv
quirúrgicamente

quissoflauta /ki.soˈfɫaw.ta/ /ki.soˈfɫaw.tə/ /ki.suˈfɫaw.tə/ adj
perroflauta

quitança /kiˈtan.sa/ n fem
finiquito

quitosoma /ki.toˈso.ma/ /ki.tuˈso.mə/ n masc
quitosoma

quitrà n masc
alquitrán

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ adj masc
quijotesco
Corresponent o pertanyent al Quixot o al seu gènere literari.

quocient intel·lectual n masc
cociente intelectual

quota /ˈkwɔ.ta/ /ˈkwɔ.tɔ/ /ˈkwɔ.tə/ n fem
cuota
Quantitat que paga regularment un membre d’una associació.

quotidià adj masc
cotidiano

quàdruple doble n masc
cuádruple doble

quàdruples n masc
cuádruples

quàntic /ˈkwan.tik/ adj masc
cuántico

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
cuanto

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
qué
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?
el que
Pronom relatiu substitut de "el qual", "la qual", "els quals", "les quals" darrere preposició.

quèstia /ˈkɛs.ti.a/ /ˈkɛs.ti.ə/ n fem
cuestación

quídam /ˈki.ðam/ /ˈki.ðəm/ n masc
quídam

químic /ˈki.mik/ adj masc
químico
Relatiu o pertanyent a la química.

químic /ˈki.mik/ n masc
químico
Persona que es dedica a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
química
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

químicament /ˌki.mi.kaˈmen/ /ˌki.mi.kaˈment/ /ˌki.mi.kəˈmen/ /ˌki.mi.kəˈment/ adv
químicamente

químio /ˈki.mi.o/ n fem
quimio

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
quechua

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ n masc
quorum

qüestionable /kwes.ti.oˈna.bɫe/ /kwes.ti.oˈna.βɫe/ /kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
cuestionable

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qüestion qüestiona qüestionada qüestionades qüestionam qüestionant qüestionar qüestionara qüestionaran qüestionarem qüestionaren qüestionares qüestionareu qüestionaria qüestionarien qüestionaries qüestionarà qüestionaràs qüestionaré qüestionaríem qüestionaríeu qüestionassen qüestionasses qüestionassin qüestionassis qüestionat qüestionats qüestionau qüestionava qüestionaven qüestionaves qüestione qüestionem qüestionen qüestiones qüestionessen qüestionesses qüestionessin qüestionessis qüestioneu qüestioni qüestionin qüestionis qüestiono qüestionà qüestionàrem qüestionàreu qüestionàs qüestionàssem qüestionàsseu qüestionàssim qüestionàssiu qüestionàvem qüestionàveu qüestionés qüestionéssem qüestionésseu qüestionéssim qüestionéssiu qüestioní sept val v
cuestionar
(intransitiu) Discutir sobre una qüestió, un punt a tractar, a aclarir.
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
cuestionario

qüestió /kwes.tiˈo/ /kwəs.tiˈo/ n fem
cuestión
Tema a tractar, a discutir, a aclarir.

rabassa /raˈba.sa/ /rəˈβa.sə/ n fem
cepa
La part de la soca de qualsevol arbre que està coberta de terra junt amb les arrels, o que està dins de la terra.
ceporro
(mallorquí) Persona de poc enteniment, totxo.

rabassaire /ra.baˈsaj.ɾe/ /rə.βəˈsaj.ɾə/ n masc
rabasaire

rabassut /ra.baˈsut/ /rə.βəˈsut/ rabassuda rabassuts adj masc
rebolludo
Petit i robust.

rabasta /raˈbas.ta/ /rəˈβas.tə/ n fem
ataharre

rabec /raˈβɛk/ /rəˈβɛk/ n masc
rabel

rabejar /ra.beˈd͡ʒaɾ/ /ra.βeˈd͡ʒa/ /ra.βeˈʒa/ /rə.bəˈd͡ʒa/ /rə.bəˈʒa/ /rə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rabege rabegem rabegen rabeges rabegessen rabegesses rabegessin rabegessis rabegeu rabegi rabegin rabegis rabegés rabegéssem rabegésseu rabegéssim rabegéssiu rabegí rabeig rabeja rabejada rabejades rabejam rabejant rabejar rabejara rabejaran rabejarem rabejaren rabejares rabejareu rabejaria rabejarien rabejaries rabejarà rabejaràs rabejaré rabejaríem rabejaríeu rabejassen rabejasses rabejassin rabejassis rabejat rabejats rabejau rabejava rabejaven rabejaves rabejo rabejà rabejàrem rabejàreu rabejàs rabejàssem rabejàsseu rabejàssim rabejàssiu rabejàvem rabejàveu sept val v
remojar
Ficar en aigua fins que resti moll.
cebarse
(pronominal) Complaure’s llargament en allò que dóna satisfacció.

rabent /raˈbent/ /raˈβen/ /rəˈben/ /rəˈbent/ /rəˈβen/ adv
velozmente
Amb un impuls ràpid.

rabona n fem
rabona

rabosa /rəˈβo.zə/ n fem
lobo
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cobitis taenia)

racialitzat /ra.si.a.ɫiˈd͡zat/ /ra.si.a.ɫiˈzat/ /rə.si.ə.ɫiˈd͡zat/ adj masc
racializado

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
racional

racionalitzar /ra.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /ra.si.o.na.ɫiˈza/ /ra.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /rə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ /rə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ racionalitz racionalitza racionalitzada racionalitzades racionalitzaia racionalitzaien racionalitzaies racionalitzam racionalitzant racionalitzar racionalitzara racionalitzaran racionalitzarem racionalitzaren racionalitzares racionalitzareu racionalitzaria racionalitzarien racionalitzaries racionalitzariva racionalitzariven racionalitzarives racionalitzarà racionalitzaràs racionalitzaré racionalitzaríem racionalitzaríeu racionalitzarívem racionalitzaríveu racionalitzassen racionalitzasses racionalitzassin racionalitzassis racionalitzat racionalitzats racionalitzau racionalitzava racionalitzaven racionalitzaves racionalitzavi racionalitzavo racionalitze racionalitzeguem racionalitzeguessa racionalitzeguessen racionalitzeguesses racionalitzegueu racionalitzegués racionalitzeguéssom racionalitzeguéssou racionalitzem racionalitzen racionalitzes racionalitzessa racionalitzessen racionalitzesses racionalitzessi racionalitzessin racionalitzessis racionalitzeu racionalitzi racionalitzin racionalitzis racionalitzo racionalitzos racionalitzs racionalitzà racionalitzàiem racionalitzàieu racionalitzàrem racionalitzàreu racionalitzàs racionalitzàssem racionalitzàsseu racionalitzàssim racionalitzàssiu racionalitzàvem racionalitzàvets racionalitzàveu racionalitzàvom racionalitzés racionalitzéssem racionalitzésseu racionalitzéssim racionalitzéssiu racionalitzí sept v.cent val v
racionalizar

racionalment /ra.si.oˌnaɫˈmen/ /ra.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
racionalmente

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
racismo

racistada /ra.sisˈta.ða/ /rə.sisˈta.ðə/ n fem
racistada

ració /ra.siˈo/ /rə.siˈo/ n fem
ración

racó /raˈko/ /rəˈko/ Interjection
rincón

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
rincón
Espai definit per dues parets en angle.
(pilota, pàdel) Angle format per dues parets o pel terra i una paret, on la pilota, en anar-hi a parar, rebota de manera imprevisible.

radi n masc
radio
Cadascuna de les línies que es poden dibuixar des del centre d'un cercle fins a la circumferència.
Cadascuna de les varetes que van des de l'eix d'una roda fins a la llanta.
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.
Os del braç.
Extensió d'un àmbit d'actuació.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
radiación

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
radiador

radialment /ra.ðiˌaɫˈmen/ /ra.ðiˌaɫˈment/ /rə.ðiˌaɫˈmen/ /rə.ðiˌaɫˈment/ adv
radialmente

radiar /ra.ðiˈa/ /ra.ðiˈaɾ/ /rə.ðiˈa/ alg bal eiv nota 1 occ radia radiada radiades radiam radiant radiar radiara radiaran radiarem radiaren radiares radiareu radiaria radiarien radiaries radiarà radiaràs radiaré radiaríem radiaríeu radiassen radiasses radiassin radiassis radiat radiats radiau radiava radiaven radiaves radie radiem radien radies radiessen radiesses radiessin radiessis radieu radii radio radià radiàrem radiàreu radiàs radiàssem radiàsseu radiàssim radiàssiu radiàvem radiàveu radiés radiéssem radiésseu radiéssim radiéssiu radií radiï radiïn radiïs sept v.cent val v
irradiar radiar

radical /ra.ðiˈkaɫ/ /rə.ðiˈkaɫ/ adj
radical

radicalització /ra.ði.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ra.ði.ka.ɫi.za.siˈo/ /rə.ði.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
radicalización

radicalitzar /ra.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /ra.ði.ka.ɫiˈza/ /ra.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /rə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ radicalitz radicalitza radicalitzada radicalitzades radicalitzam radicalitzant radicalitzar radicalitzara radicalitzaran radicalitzarem radicalitzaren radicalitzares radicalitzareu radicalitzaria radicalitzarien radicalitzaries radicalitzarà radicalitzaràs radicalitzaré radicalitzaríem radicalitzaríeu radicalitzassen radicalitzasses radicalitzassin radicalitzassis radicalitzat radicalitzats radicalitzau radicalitzava radicalitzaven radicalitzaves radicalitze radicalitzem radicalitzen radicalitzes radicalitzessen radicalitzesses radicalitzessin radicalitzessis radicalitzeu radicalitzi radicalitzin radicalitzis radicalitzo radicalitzà radicalitzàrem radicalitzàreu radicalitzàs radicalitzàssem radicalitzàsseu radicalitzàssim radicalitzàssiu radicalitzàvem radicalitzàveu radicalitzés radicalitzéssem radicalitzésseu radicalitzéssim radicalitzéssiu radicalitzí sept val v
radicalizar

radicar /ra.ðiˈka/ /ra.ðiˈkaɾ/ /rə.ðiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ radic radica radicada radicades radicaia radicaien radicaies radicam radicant radicar radicara radicaran radicarem radicaren radicares radicareu radicaria radicarien radicaries radicariva radicariven radicarives radicarà radicaràs radicaré radicaríem radicaríeu radicarívem radicaríveu radicassen radicasses radicassin radicassis radicat radicats radicau radicava radicaven radicaves radicavi radicavo radico radicos radicà radicàiem radicàieu radicàrem radicàreu radicàs radicàssem radicàsseu radicàssim radicàssiu radicàvem radicàvets radicàveu radicàvom radique radiqueguem radiqueguessa radiqueguessen radiqueguesses radiquegueu radiquegués radiqueguéssom radiqueguéssou radiquem radiquen radiques radiquessa radiquessen radiquesses radiquessi radiquessin radiquessis radiqueu radiqui radiquin radiquis radiqués radiquéssem radiquésseu radiquéssim radiquéssiu radiquí sept v.cent val v
radicar

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
radiodifusión

radiofreqüència /ˌra.ði.o.fɾeˈkwɛn.si.a/ /ˌra.ði.o.fɾəˈkwɛn.si.ə/ /ˌra.ði.u.fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
radiofrecuencia

radiografiar /ˌra.ði.o.ɣɾa.fiˈa/ /ˌra.ði.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌra.ði.o.ɣɾə.fiˈa/ /ˌra.ði.u.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ radiografia radiografiada radiografiades radiografiam radiografiant radiografiar radiografiara radiografiaran radiografiarem radiografiaren radiografiares radiografiareu radiografiaria radiografiarien radiografiaries radiografiarà radiografiaràs radiografiaré radiografiaríem radiografiaríeu radiografiassen radiografiasses radiografiassin radiografiassis radiografiat radiografiats radiografiau radiografiava radiografiaven radiografiaves radiografie radiografiem radiografien radiografies radiografiessen radiografiesses radiografiessin radiografiessis radiografieu radiografii radiografio radiografià radiografiàrem radiografiàreu radiografiàs radiografiàssem radiografiàsseu radiografiàssim radiografiàssiu radiografiàvem radiografiàveu radiografiés radiografiéssem radiografiésseu radiografiéssim radiografiéssiu radiografií radiografiï radiografiïn radiografiïs sept val v
radiografiar

radioreceptor /ˌra.ði.o.re.sepˈto/ /ˌra.ði.o.re.sepˈtoɾ/ /ˌra.ði.o.rə.səpˈto/ /ˌra.ði.u.rə.səpˈto/ n masc
radiorreceptor
Aparell receptor de radiodifusió.

radioteatre /ˌra.ði.o.teˈa.tɾe/ /ˌra.ði.o.teˈa.tɾə/ /ˌra.ði.u.teˈa.tɾə/ n masc
radioteatro

radó /rəˈðo/ n masc
radón

rai /ˈraj/ Interjection
aún
Partícula expressiva per indicar que una cosa no importa, és fora del cas tractat o que es pressuposa l'evidència.

rai /ˈraj/ n masc
almadía
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raier /raˈje/ /raˈjeɾ/ /rəˈje/ n masc
almadiero
Tripulant d'un rai.
Constructor d'un rai.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
chorro
Emanació de material fluid, per exemple: un raig d'aigua, un raig d'oli, etc.
rayo
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raigs X /ˌraˈd͡ʒiks/ n masc
rayos X

rail /ˈrajɫ/ n masc
raíl

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ n fem
resma

rais /ˈrajs/ n masc
rais

raja n masc
rajá

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
raya
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.
chorreo
Vessar un raig d'algun líquid.

rajada caputxa n fem
picón

rajada cardaire n fem
raya blanca

rajada clavellada n fem
águila

rajada de Rondelet n fem
raya de Rondelet

rajada de Sant Pere n fem
raya de espejos

rajada estrellada n fem
raya estrellada

rajada morella n fem
fumato

rajada peluda n fem
raya áspera

rajada vestida n fem
raya de san Pedro

rajar /raˈd͡ʒa/ /raˈd͡ʒaɾ/ /raˈʒa/ /rəˈd͡ʒa/ /rəˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ rage ragem ragen rages ragessen ragesses ragessin ragessis rageu ragi ragin ragis ragés ragéssem ragésseu ragéssim ragéssiu ragí raig raja rajada rajades rajam rajant rajar rajara rajaran rajarem rajaren rajares rajareu rajaria rajarien rajaries rajarà rajaràs rajaré rajaríem rajaríeu rajassen rajasses rajassin rajassis rajat rajats rajau rajava rajaven rajaves rajo rajà rajàrem rajàreu rajàs rajàssem rajàsseu rajàssim rajàssiu rajàvem rajàveu sept v.cent val v
chorrear

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
baldosa
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines
tableta
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ral /ˈraɫ/ n masc
real
(històric) Moneda del rei, per oposició a altres emissions durant l’edat mitjana.

rall /ˈraj/ /ˈraʎ/ n masc
esparavel

ral·li /ˈra.ɫi/ /ˈraɫ.ɫi/ n masc
rally

ram /ˈram/ n masc
ramo

rama /ˈra.ma/ /ˈra.mə/ n fem
rama
(nord-occidental, valencià, tarragoní) Branca d'un arbre o planta.
Origen comú amb altres d'un mateix tronc.
rama rampollo
Branca que es planta per a fer créixer arbres.
ramón soga
Branca que talla el pastor per a donar-la al bestiar en temps de neu.
ramiza soga
La multitud de branques tallades d'un arbre.
rama soga
En estampació, marc rectangular de ferro on s'hi colla al seu interior el motlle amb la forma a imprimir en la premsa amb tascons o caragols.

ramader /ra.maˈðe/ /ra.maˈðeɾ/ /rə.məˈðe/ n masc
ganadero

ramaderia /ra.ma.ðeˈɾi.a/ /rə.mə.ðəˈɾi.ə/ n fem
ganaderia

ramalada /ra.maˈɫa.ða/ /rə.məˈɫa.ðə/ n fem
ramalazo

ramalla /raˈma.ʎa/ /rəˈma.ʎə/ n fem
ramojo

ramassada /ra.maˈsa.ða/ /rə.məˈsa.ðə/ n fem
recogida
Acció de ramassar.
rebañadura
Allò ramassat.

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
rebaño

ramatge /raˈma.d͡ʒe/ /rəˈma.d͡ʒə/ n masc
ramaje

rambla /ˈram.bɫa/ /ˈram.bɫə/ n fem
paseo
Construcció allargada en la via pública apta per passejar els vianants, separada del trànsit dels vehicles, originalment sobre un antic corrent d'aigua.

ramblejar /ram.bɫeˈd͡ʒa/ /ram.bɫeˈd͡ʒaɾ/ /ram.bɫeˈʒa/ /rəm.bɫəˈd͡ʒa/ /rəm.bɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ramblege ramblegem ramblegen rambleges ramblegessen ramblegesses ramblegessin ramblegessis ramblegeu ramblegi ramblegin ramblegis ramblegés ramblegéssem ramblegésseu ramblegéssim ramblegéssiu ramblegí rambleig rambleja ramblejada ramblejades ramblejam ramblejant ramblejar ramblejara ramblejaran ramblejarem ramblejaren ramblejares ramblejareu ramblejaria ramblejarien ramblejaries ramblejarà ramblejaràs ramblejaré ramblejaríem ramblejaríeu ramblejassen ramblejasses ramblejassin ramblejassis ramblejat ramblejats ramblejau ramblejava ramblejaven ramblejaves ramblejo ramblejà ramblejàrem ramblejàreu ramblejàs ramblejàssem ramblejàsseu ramblejàssim ramblejàssiu ramblejàvem ramblejàveu val v
ramblear

ramell /raˈmeʎ/ /rəˈmeʎ/ n masc
ramillete

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
rampa
Superfície inclinada que es fa servir de comunicació entre dos punts a diferent nivell.
(hoquei sobre patins) Plataforma metàl·lica amb una inclinació de 20° situada dintre una porteria, a 0,25 m de distància respecte a la part frontal, que serveix per a alentir el moviment de la bola.
calambre
Contracció dolorosa d'un múscul.

rampí n masc
rastro

ranc /ˈraŋk/ adj masc
renco

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
rencor

rancuniosament /raŋ.ku.niˌo.zaˈmen/ /raŋ.ku.niˌo.zaˈment/ /rəŋ.ku.niˌo.zəˈmen/ /rəŋ.ku.niˌo.zəˈment/ adv
rancuniosamente

ranejar /ra.neˈd͡ʒa/ /ra.neˈd͡ʒaɾ/ /ra.neˈʒa/ /rə.nəˈd͡ʒa/ /rə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ ranege ranegem ranegen raneges ranegessen ranegesses ranegessin ranegessis ranegeu ranegi ranegin ranegis ranegés ranegéssem ranegésseu ranegéssim ranegéssiu ranegí raneja ranejada ranejades ranejant ranejar ranejara ranejaran ranejarem ranejaren ranejares ranejareu ranejaria ranejarien ranejaries ranejarà ranejaràs ranejaré ranejaríem ranejaríeu ranejassen ranejasses ranejat ranejats ranejava ranejaven ranejaves ranejo ranejà ranejàrem ranejàreu ranejàssem ranejàsseu ranejàvem ranejàveu sept val val (1) v
rondar

rang /ˈraŋ/ /ˈraŋk/ /ˈraŋk/ n masc
rango

ranquejar /raŋ.keˈd͡ʒa/ /raŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /raŋ.keˈʒa/ /rəŋ.kəˈd͡ʒa/ /rəŋ.kəˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ ranquege ranquegem ranquegen ranqueges ranquegessen ranquegesses ranquegessin ranquegessis ranquegeu ranquegi ranquegin ranquegis ranquegés ranquegéssem ranquegésseu ranquegéssim ranquegéssiu ranquegí ranqueig ranqueja ranquejada ranquejades ranquejam ranquejant ranquejar ranquejara ranquejaran ranquejarem ranquejaren ranquejares ranquejareu ranquejaria ranquejarien ranquejaries ranquejarà ranquejaràs ranquejaré ranquejaríem ranquejaríeu ranquejassen ranquejasses ranquejassin ranquejassis ranquejat ranquejats ranquejau ranquejava ranquejaven ranquejaves ranquejo ranquejà ranquejàrem ranquejàreu ranquejàs ranquejàssem ranquejàsseu ranquejàssim ranquejàssiu ranquejàvem ranquejàveu sept v.cent val v
renquear

raonable /ra.oˈna.bɫe/ /ra.oˈna.βɫe/ /ra.oˈnab.bɫe/ /rə.oˈnab.bɫə/ /rə.uˈna.βɫə/ /rə.uˈnab.bɫə/ adj
razonable

raonador /ra.o.naˈðo/ /ra.o.naˈðoɾ/ /rə.o.nəˈðo/ /rə.u.nəˈðo/ n masc
razonador
Que raona.
Qui raona.

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
razonamiento

raor /raˈo/ /raˈoɾ/ /rəˈo/ n masc
galán

rap /ˈrap/ n masc
pejesapo rape
(Lophius budegassa)

rap vermell n masc
alacrán marino
Peix de la família dels lòfids (Lophius piscatorius) amb el cap voluminós i aplanat, i la pella fosca sense escates.

rapa /ˈra.pa/ /ˈra.pə/ n fem
raspa
Part carnosa del raïm, sense pellofa ni grans.
rapa
Petit ram de flors que forma l'olivera i d'altres arbres.

rapar /raˈpa/ /raˈpaɾ/ /rəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rap rapa rapada rapades rapam rapant rapar rapara raparan raparem raparen rapares rapareu raparia raparien raparies raparà raparàs raparé raparíem raparíeu rapassen rapasses rapassin rapassis rapat rapats rapau rapava rapaven rapaves rape rapem rapen rapes rapessen rapesses rapessin rapessis rapeu rapi rapin rapis rapo rapà rapàrem rapàreu rapàs rapàssem rapàsseu rapàssim rapàssiu rapàvem rapàveu rapés rapéssem rapésseu rapéssim rapéssiu rapí sept val v
rapar

rapejar /ra.peˈd͡ʒa/ /ra.peˈd͡ʒaɾ/ /ra.peˈʒa/ /rə.pəˈd͡ʒa/ /rə.pəˈʒa/ v
rapear
separar el escobajo
(agricultura, transitiu, empordanès, mallorquí) Destriar la rapa de la pellofa o la molla del raïm trepitjat.
saber a escobajo
(aliments, intransitiu, empordanès, mallorquí) Tenir gust de rapa (el vi).

rapidesa /ra.piˈðe.za/ /rə.piˈðə.zə/ /rə.piˈðɛ.zə/ n fem
rapidez
Alta velocitat, agilitat (mental, de moviment, etc.)

rapte /ˈrap.te/ /ˈrap.tə/ n masc
rapto

rapè /raˈpe/ /rəˈpɛ/ n masc
rapé

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
raqueta

raquetada /ra.keˈta.ða/ /rə.kəˈta.ðə/ n fem
raquetazo

raquetbol n masc
raquetbol

raquis /ˈra.kis/ n masc
raquis

raquitis /raˈki.tis/ /rəˈki.tis/ n fem
raquitismo

raquitisme /ra.kiˈtiz.me/ /rə.kiˈtiz.mə/ n masc
raquitismo

raquític /raˈki.tik/ /rəˈki.tik/ adj masc
raquítico
Que pateix raquitisme.
Dèbil, poc desenvolupat.

rar /ˈrar/ rara rars adj masc
raro escaso
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.
raro
Poc freqüent, diferent de la normalitat.

rarefacció /ra.ɾe.fak.siˈo/ /rə.ɾə.fək.siˈo/ n fem
rarefacción

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ n fem
rareza

ras /ˈras/ n masc
raso

rasa /ˈra.za/ /ˈra.zə/ n fem
zanja

rasca /ˈras.ka/ /ˈras.kə/ n fem
rascador
Eina de picapedrer que serveix per allisar.

rascar /rasˈka/ /rasˈkaɾ/ /rəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rasc rasca rascada rascades rascam rascant rascar rascara rascaran rascarem rascaren rascares rascareu rascaria rascarien rascaries rascarà rascaràs rascaré rascaríem rascaríeu rascassen rascasses rascassin rascassis rascat rascats rascau rascava rascaven rascaves rasco rascà rascàrem rascàreu rascàs rascàssem rascàsseu rascàssim rascàssiu rascàvem rascàveu rasque rasquem rasquen rasques rasquessen rasquesses rasquessin rasquessis rasqueu rasqui rasquin rasquis rasqués rasquéssem rasquésseu rasquéssim rasquéssiu rasquí sept val v
rascar

rasclada n fem
rucking

rasclar /rasˈkɫa/ /rasˈkɫaɾ/ /rəsˈkɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rascl rascla rasclada rasclades rasclaia rasclaien rasclaies rasclam rasclant rasclar rasclara rasclaran rasclarem rasclaren rasclares rasclareu rasclaria rasclarien rasclaries rasclariva rasclariven rasclarives rasclarà rasclaràs rasclaré rasclaríem rasclaríeu rasclarívem rasclaríveu rasclassen rasclasses rasclassin rasclassis rasclat rasclats rasclau rasclava rasclaven rasclaves rasclavi rasclavo rascle rascleguem rascleguessa rascleguessen rascleguesses rasclegueu rasclegués rascleguéssom rascleguéssou rasclem rasclen rascles rasclessa rasclessen rasclesses rasclessi rasclessin rasclessis rascleu rascli rasclin rasclis rasclo rasclos rascls rasclà rasclàiem rasclàieu rasclàrem rasclàreu rasclàs rasclàssem rasclàsseu rasclàssim rasclàssiu rasclàvem rasclàvets rasclàveu rasclàvom rasclés rascléssem rasclésseu rascléssim rascléssiu rasclí sept v.cent val v
rastrillar
Treballar amb el rascle.

rascle /ˈras.kɫe/ /ˈras.kɫə/ n masc
rastrillo

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ n masc
rastrillo

rascàs /rasˈkas/ /rəsˈkas/ n masc
rascacio de fuera

raser /raˈze/ /raˈzeɾ/ /rəˈze/ n masc
nivel

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
cepillo
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ raspall raspalla raspallada raspallades raspallaia raspallaien raspallaies raspallam raspallant raspallar raspallara raspallaran raspallarem raspallaren raspallares raspallareu raspallaria raspallarien raspallaries raspallariva raspallariven raspallarives raspallarà raspallaràs raspallaré raspallaríem raspallaríeu raspallarívem raspallaríveu raspallassen raspallasses raspallassin raspallassis raspallat raspallats raspallau raspallava raspallaven raspallaves raspallavi raspallavo raspalle raspalleguem raspalleguessa raspalleguessen raspalleguesses raspallegueu raspallegués raspalleguéssom raspalleguéssou raspallem raspallen raspalles raspallessa raspallessen raspallesses raspallessi raspallessin raspallessis raspalleu raspalli raspallin raspallis raspallo raspallos raspalls raspallà raspallàiem raspallàieu raspallàrem raspallàreu raspallàs raspallàssem raspallàsseu raspallàssim raspallàssiu raspallàvem raspallàvets raspallàveu raspallàvom raspallés raspalléssem raspallésseu raspalléssim raspalléssiu raspallí sept v.cent val v
cepillar

raspallet /ras.paˈʎet/ /rəs.pəˈʎət/ /rəs.pəˈʎɛt/ n masc
cepillo de dientes

raspar /rasˈpa/ /rasˈpaɾ/ /rəsˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rasp raspa raspada raspades raspaia raspaien raspaies raspam raspant raspar raspara rasparan rasparem rasparen raspares raspareu rasparia rasparien rasparies raspariva raspariven rasparives rasparà rasparàs rasparé rasparíem rasparíeu rasparívem rasparíveu raspassen raspasses raspassin raspassis raspat raspats raspau raspava raspaven raspaves raspavi raspavo raspe raspeguem raspeguessa raspeguessen raspeguesses raspegueu raspegués raspeguéssom raspeguéssou raspem raspen raspes raspessa raspessen raspesses raspessi raspessin raspessis raspeu raspi raspin raspis raspo raspos rasps raspà raspàiem raspàieu raspàrem raspàreu raspàs raspàssem raspàsseu raspàssim raspàssiu raspàvem raspàvets raspàveu raspàvom raspés raspéssem raspésseu raspéssim raspéssiu raspí sept v.cent val v
raspar

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
carda
Eina per preparar el material de fer cordes (lli, cànem), consistent en un tros de fusta amb puntes de metall enclavades.
rastrillo
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.
Reixa defensiva de la porta d'accés d'un castell.

rastellar /ras.teˈʎa/ /ras.teˈʎaɾ/ /rəs.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rastell rastella rastellada rastellades rastellaia rastellaien rastellaies rastellam rastellant rastellar rastellara rastellaran rastellarem rastellaren rastellares rastellareu rastellaria rastellarien rastellaries rastellariva rastellariven rastellarives rastellarà rastellaràs rastellaré rastellaríem rastellaríeu rastellarívem rastellaríveu rastellassen rastellasses rastellassin rastellassis rastellat rastellats rastellau rastellava rastellaven rastellaves rastellavi rastellavo rastelle rastelleguem rastelleguessa rastelleguessen rastelleguesses rastellegueu rastellegués rastelleguéssom rastelleguéssou rastellem rastellen rastelles rastellessa rastellessen rastellesses rastellessi rastellessin rastellessis rastelleu rastelli rastellin rastellis rastello rastellos rastells rastellà rastellàiem rastellàieu rastellàrem rastellàreu rastellàs rastellàssem rastellàsseu rastellàssim rastellàssiu rastellàvem rastellàvets rastellàveu rastellàvom rastellés rastelléssem rastellésseu rastelléssim rastelléssiu rastellí sept v.cent val v
rastrillar

rastellera /ras.teˈʎe.ɾa/ /rəs.təˈʎe.ɾə/ n fem
ringlera

rastreig /rasˈtɾet͡ʃ/ /rəsˈtɾət͡ʃ/ /rəsˈtɾɛt͡ʃ/ n masc
rastreo

rata /ˈra.tə/ n fem
rata
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).
miracielo
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Uranoscopus scaber)

ratafia /ra.taˈfi.a/ /rə.təˈfi.ə/ n fem
ratafía

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
murciélago

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ratificación

ratificar /ra.ti.fiˈka/ /ra.ti.fiˈkaɾ/ /rə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ratific ratifica ratificada ratificades ratificam ratificant ratificar ratificara ratificaran ratificarem ratificaren ratificares ratificareu ratificaria ratificarien ratificaries ratificarà ratificaràs ratificaré ratificaríem ratificaríeu ratificassen ratificasses ratificassin ratificassis ratificat ratificats ratificau ratificava ratificaven ratificaves ratifico ratificà ratificàrem ratificàreu ratificàs ratificàssem ratificàsseu ratificàssim ratificàssiu ratificàvem ratificàveu ratifique ratifiquem ratifiquen ratifiques ratifiquessen ratifiquesses ratifiquessin ratifiquessis ratifiqueu ratifiqui ratifiquin ratifiquis ratifiqués ratifiquéssem ratifiquésseu ratifiquéssim ratifiquéssiu ratifiquí sept val v
ratificar

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ v
rallar
Raspar, generalment un aliment, reduint-lo a trossos petits.
rayar
Fer ratlles.

ratllat /raʎˈʎat/ /raˈʎat/ /rəʎˈʎat/ /rəˈʎat/ adj masc
rayado

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
ratón mouse
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

ratxa /ˈra.t͡ʃa/ /ˈra.t͡ʃə/ n fem
racha
Bufada de vent.
Successió ininterrompuda.

ratxar /raˈt͡ʃa/ /raˈt͡ʃaɾ/ /rəˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ ratxa ratxada ratxades ratxant ratxar ratxara ratxaran ratxarem ratxaren ratxares ratxareu ratxaria ratxarien ratxaries ratxarà ratxaràs ratxaré ratxaríem ratxaríeu ratxassen ratxasses ratxat ratxats ratxava ratxaven ratxaves ratxe ratxem ratxen ratxes ratxessen ratxesses ratxessin ratxessis ratxeu ratxi ratxin ratxis ratxo ratxà ratxàrem ratxàreu ratxàssem ratxàsseu ratxàvem ratxàveu ratxés ratxéssem ratxésseu ratxéssim ratxéssiu ratxí sept val val (1) v
chirriar

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rauc rauca raucada raucades raucam raucant raucar raucara raucaran raucarem raucaren raucares raucareu raucaria raucarien raucaries raucarà raucaràs raucaré raucaríem raucaríeu raucassen raucasses raucassin raucassis raucat raucats raucau raucava raucaven raucaves rauco raucà raucàrem raucàreu raucàs raucàssem raucàsseu raucàssim raucàssiu raucàvem raucàveu rauque rauquem rauquen rauques rauquessen rauquesses rauquessin rauquessis rauqueu rauqui rauquin rauquis rauqués rauquéssem rauquésseu rauquéssim rauquéssiu rauquí sept val v
croar

raure /ˈraw.ɾe/ /ˈraw.ɾə/ bal occ rac raem raent raeu raga raguda ragudes raguem raguen raguera ragueren ragueres ragues raguessen raguesses raguessin raguessis ragueu ragui raguin raguis ragut raguts ragué raguérem raguéreu ragués raguéssem raguésseu raguéssim raguéssiu raguí ras rasa rases rasos rau rauen rauran raure raurem raureu rauria raurien rauries raurà rauràs rauré rauríem rauríeu raus raíem raíeu raïa raïen raïes val v
raer
(transitiu) Raspar amb un instrument tallant per treure les adherències de la superfície.
estar
(intransitiu) Estar-se habitualment.
radicar
(intransitiu) Consistir, tenir la base.

rauxa /ˈraw.t͡ʃa/ /ˈraw.ʃa/ /ˈraw.ʃə/ n fem
arranque

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
rábano
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.
birria
(figurat) Cosa mal feta, nyap.
pepino
(figurat) Cosa de poc valor, sense interès.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
raza

raïm /rəˈim/ n masc
uva
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raïmada /ra.iˈma.ða/ /rə.iˈma.ðə/ n fem
uvada

raó /raˈo/ n fem
razón
Causa, motiu.
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
reacción

reacció en cadena de la polimerasa n fem
reacción en cadena de la polimerasa

reactor /re.akˈto/ /re.akˈtoɾ/ /re.əkˈto/ n masc
reactor

readaptació n fem
readaptación

readmetre /re.adˈme.tɾe/ /re.ədˈmə.tɾə/ /re.ədˈmɛ.tɾə/ bal eiv occ readmesa readmeses readmesos readmet readmeta readmetem readmeten readmetent readmetera readmeteren readmeteres readmetes readmetessen readmetesses readmetessin readmetessis readmeteu readmeti readmetia readmetien readmeties readmetin readmetis readmeto readmetran readmetre readmetrem readmetreu readmetria readmetrien readmetries readmetrà readmetràs readmetré readmetríem readmetríeu readmets readmeté readmetérem readmetéreu readmetés readmetéssem readmetésseu readmetéssim readmetéssiu readmetí readmetíem readmetíeu readmès readmés sept v.cent val v
readmitir

real adj
real
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

real n masc
real
Moneda utilitzada en diversos països i en diverses èpoques.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
realidad

realització /re.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /re.a.ɫi.za.siˈo/ n fem
realización

realitzador /re.a.ɫi.d͡zaˈðo/ /re.a.ɫi.zaˈðoɾ/ /re.ə.ɫi.d͡zəˈðo/ n masc
realizador

realitzar /re.a.ɫiˈd͡za/ /re.a.ɫiˈza/ /re.a.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ realitz realitza realitzada realitzades realitzam realitzant realitzar realitzara realitzaran realitzarem realitzaren realitzares realitzareu realitzaria realitzarien realitzaries realitzarà realitzaràs realitzaré realitzaríem realitzaríeu realitzassen realitzasses realitzassin realitzassis realitzat realitzats realitzau realitzava realitzaven realitzaves realitze realitzem realitzen realitzes realitzessen realitzesses realitzessin realitzessis realitzeu realitzi realitzin realitzis realitzo realitzà realitzàrem realitzàreu realitzàs realitzàssem realitzàsseu realitzàssim realitzàssiu realitzàvem realitzàveu realitzés realitzéssem realitzésseu realitzéssim realitzéssiu realitzí sept val v
realizar
Dur a terme, fer real el que es tenia pensat.

realment /reˌaɫˈmen/ /reˌaɫˈment/ adv
realmente

reaparèixer /re.a.paˈɾe.ʃe/ /re.a.paˈɾej.ʃe/ /re.a.paˈɾej.ʃeɾ/ /re.ə.pəˈɾə.ʃə/ /re.ə.pəˈɾɛ.ʃə/ bal eiv occ reaparec reaparega reapareguda reaparegudes reapareguem reapareguen reapareguera reaparegueren reaparegueres reaparegues reapareguessen reapareguesses reapareguessin reapareguessis reaparegueu reaparegui reapareguin reapareguis reaparegut reapareguts reaparegué reapareguérem reapareguéreu reaparegués reapareguéssem reapareguésseu reapareguéssim reapareguéssiu reapareguí reapareix reapareixem reapareixen reapareixent reapareixeran reapareixerem reapareixereu reapareixeria reapareixerien reapareixeries reapareixerà reapareixeràs reapareixeré reapareixeríem reapareixeríeu reapareixes reapareixeu reapareixia reapareixien reapareixies reapareixíem reapareixíeu reaparesc reaparesca reaparesquem reaparesquen reaparesqueren reaparesqueres reaparesques reaparesqueu reaparesqui reaparesquis reaparesqué reaparesquérem reaparesquéreu reaparesquí reaparèixer reaparéixer v.cent val v
reaparecer

rearmar /re.arˈma/ /re.aɾˈma/ /re.aɾˈmaɾ/ /re.ərˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rearm rearma rearmada rearmades rearmaia rearmaien rearmaies rearmam rearmant rearmar rearmara rearmaran rearmarem rearmaren rearmares rearmareu rearmaria rearmarien rearmaries rearmariva rearmariven rearmarives rearmarà rearmaràs rearmaré rearmaríem rearmaríeu rearmarívem rearmaríveu rearmassen rearmasses rearmassin rearmassis rearmat rearmats rearmau rearmava rearmaven rearmaves rearmavi rearmavo rearme rearmeguem rearmeguessa rearmeguessen rearmeguesses rearmegueu rearmegués rearmeguéssom rearmeguéssou rearmem rearmen rearmes rearmessa rearmessen rearmesses rearmessi rearmessin rearmessis rearmeu rearmi rearmin rearmis rearmo rearmos rearms rearmà rearmàiem rearmàieu rearmàrem rearmàreu rearmàs rearmàssem rearmàsseu rearmàssim rearmàssiu rearmàvem rearmàvets rearmàveu rearmàvom rearmés rearméssem rearmésseu rearméssim rearméssiu rearmí sept v.cent val v
rearmar

rebatre /reˈba.tɾe/ /rəˈβa.tɾə/ bal occ rebat rebata rebatem rebaten rebatent rebatera rebateren rebateres rebates rebatessen rebatesses rebatessin rebatessis rebateu rebati rebatia rebatien rebaties rebatin rebatis rebato rebatran rebatre rebatrem rebatreu rebatria rebatrien rebatries rebatrà rebatràs rebatré rebatríem rebatríeu rebats rebatuda rebatudes rebatut rebatuts rebaté rebatérem rebatéreu rebatés rebatéssem rebatésseu rebatéssim rebatéssiu rebatí rebatíem rebatíeu sept val v
rebatir
Repel·lir, contrarestar.
Respondre a les objeccions.
arrojar
Llançar alguna cosa en senyal de rebuig.
rebajar
Antigament, rebaixar d'una suma.
remachar
Reblar (doblegar la punta d'un clau).

rebeca /reˈbe.ka/ /reˈbɛ.ka/ /reˈβɛ.ka/ /reˈβɛ.kɛ/ /rəˈbə.kə/ /rəˈbɛ.kə/ /rəˈβɛ.kə/ n fem
cabezada
Dormida curta.
rebeca
Jaqueta de punt fins a la cintura, sense coll i amb escot, cordada pel davant.

rebel·lia /re.beɫˈɫi.a/ /re.βeˈɫi.a/ /rə.bəɫˈɫi.ə/ /rə.βəɫˈɫi.ə/ /rə.βəˈɫi.ə/ n fem
rebeldía rebelliousness

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
rebelión

rebentada /re.benˈta.ða/ /rə.βənˈta.ðə/ n fem
reventón

rebentar /re.benˈtaɾ/ /re.βenˈta/ /rə.βənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebent rebenta rebentada rebentades rebentaia rebentaien rebentaies rebentam rebentant rebentar rebentara rebentaran rebentarem rebentaren rebentares rebentareu rebentaria rebentarien rebentaries rebentariva rebentariven rebentarives rebentarà rebentaràs rebentaré rebentaríem rebentaríeu rebentarívem rebentaríveu rebentassen rebentasses rebentassin rebentassis rebentat rebentats rebentau rebentava rebentaven rebentaves rebentavi rebentavo rebente rebenteguem rebenteguessa rebenteguessen rebenteguesses rebentegueu rebentegués rebenteguéssom rebenteguéssou rebentem rebenten rebentes rebentessa rebentessen rebentesses rebentessi rebentessin rebentessis rebenteu rebenti rebentin rebentis rebento rebentos rebents rebentà rebentàiem rebentàieu rebentàrem rebentàreu rebentàs rebentàssem rebentàsseu rebentàssim rebentàssiu rebentàvem rebentàvets rebentàveu rebentàvom rebentés rebentéssem rebentésseu rebentéssim rebentéssiu rebentí sept v.cent val v
reventar
Estripar-se una bossa per estar massa plena o qualsevol embolcall per excés de contingut.
Amenaçar de matar o colpejar molt fortament, trencant o badant alguna part del cos.
Sentir-se esgotat físicament.

rebequejar /re.be.keˈd͡ʒaɾ/ /re.βe.keˈd͡ʒa/ /re.βe.keˈʒa/ /rə.bə.kəˈd͡ʒa/ /rə.bə.kəˈʒa/ /rə.βə.kəˈʒa/ occ rebequege rebequegem rebequegen rebequeges rebequegessen rebequegesses rebequegessin rebequegessis rebequegeu rebequegi rebequegin rebequegis rebequegés rebequegéssem rebequegésseu rebequegéssim rebequegéssiu rebequegí rebequeja rebequejada rebequejades rebequejant rebequejar rebequejaran rebequejarem rebequejaren rebequejares rebequejareu rebequejaria rebequejarien rebequejaries rebequejarà rebequejaràs rebequejaré rebequejaríem rebequejaríeu rebequejat rebequejats rebequejava rebequejaven rebequejaves rebequejo rebequejà rebequejàrem rebequejàreu rebequejàvem rebequejàveu v
rabiar

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ n masc
tatarabuelo

rebesneboda /re.bez.neˈbo.ða/ /rə.βəz.nəˈβo.ðə/ n fem
sobrina biznieta

rebesnebot /re.bez.neˈbot/ /rə.βəz.nəˈβot/ n masc
sobrino biznieto

rebesnét /re.βezˈnet/ /rə.βəzˈnet/ n masc
tataranieto

rebesoncle /re.beˈzoŋ.kɫe/ /rə.βəˈzoŋ.kɫə/ n masc
tío bisabuelo

rebestia /re.besˈti.a/ /rə.βəsˈti.ə/ n fem
tía bisabuela

rebesàvia /re.bezˈa.vi.a/ /re.βezˈa.βi.a/ /rə.bəzˈa.vi.ə/ /rə.βəzˈa.βi.ə/ n fem
tatarabuela

reblanir /re.bɫaˈniɾ/ /re.βɫaˈni/ /rə.βɫəˈni/ bal n-occ occ reblaneix reblaneixen reblaneixes reblaneixi reblaneixin reblaneixis reblaneixo reblanesc reblanesqui reblanesquin reblanesquis reblania reblanida reblanides reblanien reblanies reblaniguem reblanigueu reblanim reblanint reblanir reblanira reblaniran reblanirem reblaniren reblanires reblanireu reblaniria reblanirien reblaniries reblanirà reblaniràs reblaniré reblaniríem reblaniríeu reblanisc reblanisca reblanisquen reblanisques reblanissen reblanisses reblanissin reblanissis reblanit reblanits reblaniu reblanix reblanixen reblanixes reblanixo reblaní reblaníem reblaníeu reblanírem reblaníreu reblanís reblaníssem reblanísseu reblaníssim reblaníssiu sept val v
reblandecer

reblar /rebˈbɫa/ /reˈbɫaɾ/ /reˈβɫa/ /rəbˈbɫa/ /rəˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebl rebla reblada reblades reblam reblant reblar reblara reblaran reblarem reblaren reblares reblareu reblaria reblarien reblaries reblarà reblaràs reblaré reblaríem reblaríeu reblassen reblasses reblassin reblassis reblat reblats reblau reblava reblaven reblaves reble reblem reblen rebles reblessen reblesses reblessin reblessis rebleu rebli reblin reblis reblo reblà reblàrem reblàreu reblàs reblàssem reblàsseu reblàssim reblàssiu reblàvem reblàveu reblés rebléssem reblésseu rebléssim rebléssiu reblí sept val v
remachar
Doblegar la punta d'un clau clavat de forma que no sobresurti.

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
cascajo
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

reblir /rebˈbɫi/ /reˈbɫiɾ/ /reˈβɫi/ /rəbˈbɫi/ /rəˈβɫi/ bal n-occ occ rebleix rebleixen rebleixes rebleixi rebleixin rebleixis rebleixo reblert reblerta reblertes reblerts reblesc reblesqui reblesquin reblesquis reblia reblida reblides reblien reblies rebliguem rebligueu reblim reblint reblir reblira rebliran reblirem rebliren reblires reblireu rebliria reblirien rebliries reblirà rebliràs rebliré rebliríem rebliríeu reblisc reblisca reblisquen reblisques reblissen reblisses reblissin reblissis reblit reblits rebliu reblix reblixen reblixes reblixo reblí reblíem reblíeu reblírem reblíreu reblís reblíssem reblísseu reblíssim reblíssiu sept val v
rellenar
Omplir amb reble o sediments una concavitat.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
remache roblón

rebolcar /re.βoɫˈka/ /re.βoɫˈkaɾ/ /rə.βuɫˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebolc rebolca rebolcada rebolcades rebolcaia rebolcaien rebolcaies rebolcam rebolcant rebolcar rebolcara rebolcaran rebolcarem rebolcaren rebolcares rebolcareu rebolcaria rebolcarien rebolcaries rebolcariva rebolcariven rebolcarives rebolcarà rebolcaràs rebolcaré rebolcaríem rebolcaríeu rebolcarívem rebolcaríveu rebolcassen rebolcasses rebolcassin rebolcassis rebolcat rebolcats rebolcau rebolcava rebolcaven rebolcaves rebolcavi rebolcavo rebolco rebolcos rebolcà rebolcàiem rebolcàieu rebolcàrem rebolcàreu rebolcàs rebolcàssem rebolcàsseu rebolcàssim rebolcàssiu rebolcàvem rebolcàvets rebolcàveu rebolcàvom rebolque rebolqueguem rebolqueguessa rebolqueguessen rebolqueguesses rebolquegueu rebolquegués rebolqueguéssom rebolqueguéssou rebolquem rebolquen rebolques rebolquessa rebolquessen rebolquesses rebolquessi rebolquessin rebolquessis rebolqueu rebolqui rebolquin rebolquis rebolqués rebolquéssem rebolquésseu rebolquéssim rebolquéssiu rebolquí sept v.cent val v
revolcar

rebombori /re.bomˈbɔ.ɾi/ /rə.βumˈbɔ.ɾi/ n masc
alboroto

rebordonir /re.boɾ.ðoˈniɾ/ /re.βor.ðoˈni/ /re.βoɾ.ðoˈni/ /rə.boɾ.ðoˈni/ /rə.bur.ðuˈni/ /rə.βur.duˈni/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ rebordoneix rebordoneixa rebordoneixen rebordoneixes rebordoneixi rebordoneixin rebordoneixis rebordoneixo rebordoneixs rebordonesc rebordonesca rebordonesquen rebordonesques rebordonesqui rebordonesquin rebordonesquis rebordonia rebordonida rebordonides rebordonien rebordonies rebordoniguem rebordoniguera rebordonigueren rebordonigueres rebordoniguessen rebordoniguesses rebordoniguessin rebordoniguessis rebordonigueu rebordonigueva rebordonigueven rebordonigueves rebordonigué rebordoniguérem rebordoniguéreu rebordonigués rebordoniguéssem rebordoniguésseu rebordoniguéssim rebordoniguéssiu rebordoniguévem rebordoniguéveu rebordonim rebordonint rebordonir rebordonira rebordoniran rebordonirem rebordoniren rebordonires rebordonireu rebordoniria rebordonirien rebordoniries rebordoniriva rebordoniriven rebordonirives rebordonirà rebordoniràs rebordoniré rebordoniríem rebordoniríeu rebordonirívem rebordoniríveu rebordonisc rebordonisca rebordonisco rebordoniscos rebordonisquem rebordonisquen rebordonisques rebordonisqueu rebordonissa rebordonissen rebordonisses rebordonissi rebordonissin rebordonissis rebordonist rebordonit rebordonits rebordoniu rebordoniva rebordoniven rebordonives rebordonix rebordonixa rebordonixen rebordonixes rebordonixi rebordonixin rebordonixis rebordonixo rebordonixos rebordoní rebordoníem rebordoníets rebordoníeu rebordonírem rebordoníreu rebordonís rebordoníscon rebordoníssem rebordonísseu rebordoníssim rebordoníssiu rebordoníssom rebordoníssou rebordonívem rebordoníveu rebordoníxon sept v.cent val v
degenerar

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
despensa

rebot /reˈbot/ /rəˈβot/ Interjection
rebote

rebot /reˈbot/ /rəˈβot/ n masc
rebote
(esports de pilota) Moviment lliure d'una pilota, una bola o un disc a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.
(basquetbol) Recuperació de la pilota durant el moviment lliure resultant d'un impacte contra el cèrcol o el tauler, a conseqüència d'un llançament fallat.
(pilota) Jugada consistent a llançar en direcció al frontis o al frontó contrari una pilota procedent de la paret de rebot o del frontó propi, respectivament.

rebot defensiu n masc
rebote defensivo

rebot ofensiu n masc
rebote de ataque

rebot uniforme n masc
rebote uniforme

rebotador /re.bo.taˈðoɾ/ /re.βo.taˈðo/ /rə.bo.təˈðo/ /rə.bu.təˈðo/ /rə.βu.təˈðo/ n masc
reboteador

rebotar /re.boˈtaɾ/ /re.βoˈta/ /rə.boˈta/ /rə.buˈta/ /rə.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebot rebota rebotada rebotades rebotam rebotant rebotar rebotara rebotaran rebotarem rebotaren rebotares rebotareu rebotaria rebotarien rebotaries rebotarà rebotaràs rebotaré rebotaríem rebotaríeu rebotassen rebotasses rebotassin rebotassis rebotat rebotats rebotau rebotava rebotaven rebotaves rebote rebotem reboten rebotes rebotessen rebotesses rebotessin rebotessis reboteu reboti rebotin rebotis reboto rebotà rebotàrem rebotàreu rebotàs rebotàssem rebotàsseu rebotàssim rebotàssiu rebotàvem rebotàveu rebotés rebotéssem rebotésseu rebotéssim rebotéssiu rebotí sept val v
rebotar
(esports de pilota) Fer, una pilota, una bola o un disc, un moviment lliure a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.
rebotear
(pilota) Tornar, un jugador, una pilota procedent de la paret de rebot d'un frontó o del frontó d'un trinquet de pilota valenciana.

rebotir /re.boˈtiɾ/ /re.βoˈti/ /rə.boˈti/ /rə.buˈti/ /rə.βuˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ reboteix reboteixa reboteixen reboteixes reboteixi reboteixin reboteixis reboteixo reboteixs rebotesc rebotesca rebotesquen rebotesques rebotesqui rebotesquin rebotesquis rebotia rebotida rebotides rebotien reboties rebotiguem rebotiguera rebotigueren rebotigueres rebotiguessen rebotiguesses rebotiguessin rebotiguessis rebotigueu rebotigueva rebotigueven rebotigueves rebotigué rebotiguérem rebotiguéreu rebotigués rebotiguéssem rebotiguésseu rebotiguéssim rebotiguéssiu rebotiguévem rebotiguéveu rebotim rebotint rebotir rebotira rebotiran rebotirem rebotiren rebotires rebotireu rebotiria rebotirien rebotiries rebotiriva rebotiriven rebotirives rebotirà rebotiràs rebotiré rebotiríem rebotiríeu rebotirívem rebotiríveu rebotisc rebotisca rebotisco rebotiscos rebotisquem rebotisquen rebotisques rebotisqueu rebotissa rebotissen rebotisses rebotissi rebotissin rebotissis rebotist rebotit rebotits rebotiu rebotiva rebotiven rebotives rebotix rebotixa rebotixen rebotixes rebotixi rebotixin rebotixis rebotixo rebotixos rebotí rebotíem rebotíets rebotíeu rebotírem rebotíreu rebotís rebotíscon rebotíssem rebotísseu rebotíssim rebotíssiu rebotíssom rebotíssou rebotívem rebotíveu rebotíxon sept v.cent val v
apretujar hincharse
Forçar les coses perquè entrin en un lloc d'espai molt just.
Perdre la rigidesa pròpia un material.

rebotre /reˈbo.tɾe/ /rəˈβo.tɾə/ bal occ rebot rebota rebotem reboten rebotent rebotera reboteren reboteres rebotes rebotessen rebotesses rebotessin rebotessis reboteu reboti rebotia rebotien reboties rebotin rebotis reboto rebotran rebotre rebotrem rebotreu rebotria rebotrien rebotries rebotrà rebotràs rebotré rebotríem rebotríeu rebots rebotuda rebotudes rebotut rebotuts reboté rebotérem rebotéreu rebotés rebotéssem rebotésseu rebotéssim rebotéssiu rebotí rebotíem rebotíeu sept val v
rebotar

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ bal occ reba rebem reben rebent rebera reberen reberes rebes rebessen rebesses rebessin rebessis rebeu rebi rebia rebien rebies rebin rebis rebo rebran rebre rebrem rebreu rebria rebrien rebries rebrà rebràs rebré rebríem rebríeu rebuda rebudes rebut rebuts rebé rebérem rebéreu rebés rebéssem rebésseu rebéssim rebéssiu rebí rebíem rebíeu rep reps sept val v
recibir
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...
(voleibol) Colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.
(tennis de taula, bàdminton) Ser, un jugador o un equip, l'encarregat de tornar la pilota procedent d'un servei.
recepcionar
(esports de pilota) Controlar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada.

rebregar /re.bɾeˈɣaɾ/ /re.βɾeˈɣa/ /rə.βɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebreg rebrega rebregada rebregades rebregam rebregant rebregar rebregara rebregaran rebregarem rebregaren rebregares rebregareu rebregaria rebregarien rebregaries rebregarà rebregaràs rebregaré rebregaríem rebregaríeu rebregassen rebregasses rebregassin rebregassis rebregat rebregats rebregau rebregava rebregaven rebregaves rebrego rebregue rebreguem rebreguen rebregues rebreguessen rebreguesses rebreguessin rebreguessis rebregueu rebregui rebreguin rebreguis rebregués rebreguéssem rebreguésseu rebreguéssim rebreguéssiu rebreguí rebregà rebregàrem rebregàreu rebregàs rebregàssem rebregàsseu rebregàssim rebregàssiu rebregàvem rebregàveu sept val v
estrujar

rebrot /reˈbɾot/ /rəˈβɾot/ n masc
rebrote

rebrotar /re.bɾoˈtaɾ/ /re.βɾoˈta/ /rə.bɾoˈta/ /rə.bɾuˈta/ /rə.βɾuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebrot rebrota rebrotada rebrotades rebrotaia rebrotaien rebrotaies rebrotam rebrotant rebrotar rebrotara rebrotaran rebrotarem rebrotaren rebrotares rebrotareu rebrotaria rebrotarien rebrotaries rebrotariva rebrotariven rebrotarives rebrotarà rebrotaràs rebrotaré rebrotaríem rebrotaríeu rebrotarívem rebrotaríveu rebrotassen rebrotasses rebrotassin rebrotassis rebrotat rebrotats rebrotau rebrotava rebrotaven rebrotaves rebrotavi rebrotavo rebrote rebroteguem rebroteguessa rebroteguessen rebroteguesses rebrotegueu rebrotegués rebroteguéssom rebroteguéssou rebrotem rebroten rebrotes rebrotessa rebrotessen rebrotesses rebrotessi rebrotessin rebrotessis rebroteu rebroti rebrotin rebrotis rebroto rebrotos rebrots rebrotà rebrotàiem rebrotàieu rebrotàrem rebrotàreu rebrotàs rebrotàssem rebrotàsseu rebrotàssim rebrotàssiu rebrotàvem rebrotàvets rebrotàveu rebrotàvom rebrotés rebrotéssem rebrotésseu rebrotéssim rebrotéssiu rebrotí sept v.cent val v
rebrotar

rebufar /re.buˈfaɾ/ /re.βuˈfa/ /rə.βuˈfa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebuf rebufa rebufada rebufades rebufaia rebufaien rebufaies rebufam rebufant rebufar rebufara rebufaran rebufarem rebufaren rebufares rebufareu rebufaria rebufarien rebufaries rebufariva rebufariven rebufarives rebufarà rebufaràs rebufaré rebufaríem rebufaríeu rebufarívem rebufaríveu rebufassen rebufasses rebufassin rebufassis rebufat rebufats rebufau rebufava rebufaven rebufaves rebufavi rebufavo rebufe rebufeguem rebufeguessa rebufeguessen rebufeguesses rebufegueu rebufegués rebufeguéssom rebufeguéssou rebufem rebufen rebufes rebufessa rebufessen rebufesses rebufessi rebufessin rebufessis rebufeu rebufi rebufin rebufis rebufo rebufos rebufs rebufà rebufàiem rebufàieu rebufàrem rebufàreu rebufàs rebufàssem rebufàsseu rebufàssim rebufàssiu rebufàvem rebufàvets rebufàveu rebufàvom rebufés rebuféssem rebufésseu rebuféssim rebuféssiu rebufí sept v.cent val v
resoplar

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
rechazo despeje
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.
rechazo
(rugbi) Acció del jugador que duu la pilota consistent a apartar amb la mà ben oberta, sense colpejar-lo, un adversari que intenta placar-lo.

rebuig curt n masc
despeje corto

rebuig de mà n masc
despeje de mano

rebuig de puny n masc
despeje de puño

rebuig llarg n masc
despeje largo

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
recibo

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebutge rebutgem rebutgen rebutges rebutgessen rebutgesses rebutgessin rebutgessis rebutgeu rebutgi rebutgin rebutgis rebutgés rebutgéssem rebutgésseu rebutgéssim rebutgéssiu rebutgí rebutj rebutja rebutjada rebutjades rebutjam rebutjant rebutjar rebutjara rebutjaran rebutjarem rebutjaren rebutjares rebutjareu rebutjaria rebutjarien rebutjaries rebutjarà rebutjaràs rebutjaré rebutjaríem rebutjaríeu rebutjassen rebutjasses rebutjassin rebutjassis rebutjat rebutjats rebutjau rebutjava rebutjaven rebutjaves rebutjo rebutjà rebutjàrem rebutjàreu rebutjàs rebutjàssem rebutjàsseu rebutjàssim rebutjàssiu rebutjàvem rebutjàveu sept val v
rechazar
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.
despejar
(esports de pilota) Allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebutjar a banda v
despejar a banda

rebutjar a córner v
despejar a córner

rec n masc
acequia

recalcitrar /re.kaɫ.siˈtɾa/ /re.kaɫ.siˈtɾaɾ/ /rə.kəɫ.siˈtɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recalcitr recalcitra recalcitrada recalcitrades recalcitraia recalcitraien recalcitraies recalcitram recalcitrant recalcitrar recalcitrara recalcitraran recalcitrarem recalcitraren recalcitrares recalcitrareu recalcitraria recalcitrarien recalcitraries recalcitrariva recalcitrariven recalcitrarives recalcitrarà recalcitraràs recalcitraré recalcitraríem recalcitraríeu recalcitrarívem recalcitraríveu recalcitrassen recalcitrasses recalcitrassin recalcitrassis recalcitrat recalcitrats recalcitrau recalcitrava recalcitraven recalcitraves recalcitravi recalcitravo recalcitre recalcitreguem recalcitreguessa recalcitreguessen recalcitreguesses recalcitregueu recalcitregués recalcitreguéssom recalcitreguéssou recalcitrem recalcitren recalcitres recalcitressa recalcitressen recalcitresses recalcitressi recalcitressin recalcitressis recalcitreu recalcitri recalcitrin recalcitris recalcitro recalcitros recalcitrs recalcitrà recalcitràiem recalcitràieu recalcitràrem recalcitràreu recalcitràs recalcitràssem recalcitràsseu recalcitràssim recalcitràssiu recalcitràvem recalcitràvets recalcitràveu recalcitràvom recalcitrés recalcitréssem recalcitrésseu recalcitréssim recalcitréssiu recalcitrí sept v.cent val v
recalcitrar

recambró /re.kamˈbɾo/ /rə.kəmˈbɾo/ n masc
trasalcoba

recapacitar /re.ka.pa.siˈta/ /re.ka.pa.siˈtaɾ/ /rə.kə.pə.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ recapacit recapacita recapacitada recapacitades recapacitam recapacitant recapacitar recapacitara recapacitaran recapacitarem recapacitaren recapacitares recapacitareu recapacitaria recapacitarien recapacitaries recapacitarà recapacitaràs recapacitaré recapacitaríem recapacitaríeu recapacitassen recapacitasses recapacitassin recapacitassis recapacitat recapacitats recapacitau recapacitava recapacitaven recapacitaves recapacite recapacitem recapaciten recapacites recapacitessen recapacitesses recapacitessin recapacitessis recapaciteu recapaciti recapacitin recapacitis recapacito recapacità recapacitàrem recapacitàreu recapacitàs recapacitàssem recapacitàsseu recapacitàssim recapacitàssiu recapacitàvem recapacitàveu recapacités recapacitéssem recapacitésseu recapacitéssim recapacitéssiu recapacití val v
recapacitar

recapitular /re.ka.pi.tuˈɫa/ /re.ka.pi.tuˈɫaɾ/ /rə.kə.pi.tuˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recapitul recapitula recapitulada recapitulades recapitulaia recapitulaien recapitulaies recapitulam recapitulant recapitular recapitulara recapitularan recapitularem recapitularen recapitulares recapitulareu recapitularia recapitularien recapitularies recapitulariva recapitulariven recapitularives recapitularà recapitularàs recapitularé recapitularíem recapitularíeu recapitularívem recapitularíveu recapitulassen recapitulasses recapitulassin recapitulassis recapitulat recapitulats recapitulau recapitulava recapitulaven recapitulaves recapitulavi recapitulavo recapitule recapituleguem recapituleguessa recapituleguessen recapituleguesses recapitulegueu recapitulegués recapituleguéssom recapituleguéssou recapitulem recapitulen recapitules recapitulessa recapitulessen recapitulesses recapitulessi recapitulessin recapitulessis recapituleu recapituli recapitulin recapitulis recapitulo recapitulos recapituls recapitulà recapitulàiem recapitulàieu recapitulàrem recapitulàreu recapitulàs recapitulàssem recapitulàsseu recapitulàssim recapitulàssiu recapitulàvem recapitulàvets recapitulàveu recapitulàvom recapitulés recapituléssem recapitulésseu recapituléssim recapituléssiu recapitulí sept v.cent val v
recapitular

recaptar /re.kapˈta/ /re.kapˈtaɾ/ /rə.kəpˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recapt recapta recaptada recaptades recaptaia recaptaien recaptaies recaptam recaptant recaptar recaptara recaptaran recaptarem recaptaren recaptares recaptareu recaptaria recaptarien recaptaries recaptariva recaptariven recaptarives recaptarà recaptaràs recaptaré recaptaríem recaptaríeu recaptarívem recaptaríveu recaptassen recaptasses recaptassin recaptassis recaptat recaptats recaptau recaptava recaptaven recaptaves recaptavi recaptavo recapte recapteguem recapteguessa recapteguessen recapteguesses recaptegueu recaptegués recapteguéssom recapteguéssou recaptem recapten recaptes recaptessa recaptessen recaptesses recaptessi recaptessin recaptessis recapteu recapti recaptin recaptis recapto recaptos recapts recaptà recaptàiem recaptàieu recaptàrem recaptàreu recaptàs recaptàssem recaptàsseu recaptàssim recaptàssiu recaptàvem recaptàvets recaptàveu recaptàvom recaptés recaptéssem recaptésseu recaptéssim recaptéssiu recaptí sept v.cent val v
recaudar

recaptatori /re.kap.taˈtɔ.ɾi/ /rə.kəp.təˈtɔ.ɾi/ recaptatòria adj masc
recaudatorio

recar /reˈka/ /reˈkaɾ/ /rəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rec reca recada recades recam recant recar recara recaran recarem recaren recares recareu recaria recarien recaries recarà recaràs recaré recaríem recaríeu recassen recasses recassin recassis recat recats recau recava recaven recaves reco recà recàrem recàreu recàs recàssem recàsseu recàssim recàssiu recàvem recàveu reque requem requen reques requessen requesses requessin requessis requeu requi requin requis requés requéssem requésseu requéssim requéssiu requí sept val v
doler

recautxutar /re.kaw.t͡ʃuˈta/ /re.kaw.t͡ʃuˈtaɾ/ /rə.kəw.t͡ʃuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recautxut recautxuta recautxutada recautxutades recautxutaia recautxutaien recautxutaies recautxutam recautxutant recautxutar recautxutara recautxutaran recautxutarem recautxutaren recautxutares recautxutareu recautxutaria recautxutarien recautxutaries recautxutariva recautxutariven recautxutarives recautxutarà recautxutaràs recautxutaré recautxutaríem recautxutaríeu recautxutarívem recautxutaríveu recautxutassen recautxutasses recautxutassin recautxutassis recautxutat recautxutats recautxutau recautxutava recautxutaven recautxutaves recautxutavi recautxutavo recautxute recautxuteguem recautxuteguessa recautxuteguessen recautxuteguesses recautxutegueu recautxutegués recautxuteguéssom recautxuteguéssou recautxutem recautxuten recautxutes recautxutessa recautxutessen recautxutesses recautxutessi recautxutessin recautxutessis recautxuteu recautxuti recautxutin recautxutis recautxuto recautxutos recautxuts recautxutà recautxutàiem recautxutàieu recautxutàrem recautxutàreu recautxutàs recautxutàssem recautxutàsseu recautxutàssim recautxutàssiu recautxutàvem recautxutàvets recautxutàveu recautxutàvom recautxutés recautxutéssem recautxutésseu recautxutéssim recautxutéssiu recautxutí sept v.cent val v
recauchutar

recel /reˈsɛɫ/ /rəˈsɛɫ/ n masc
recelo

recensió /re.sen.siˈo/ /rə.sən.siˈo/ n fem
recensión

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
reciente

recentment /reˌsemˈmen/ /reˌsemˈment/ /rəˌsemˈmen/ /rəˌsemˈment/ adv
recientemente

recepció n fem
recepción
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.
recepción agarre
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.

recepció alta n fem
recepción a la altura de la cabeza

recepció baixa n fem
recepción baja

recepció d'avantbraços n fem
recepción por abajo

recepció de pit n fem
recepción clásica

recepció de servei n fem
recepción de saque

recepció dinàmica n fem
recepción dinámica

recepció en suspensió n fem
recepción en suspensión

recepció estàtica n fem
recepción estática

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
receta
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptacle /rə.səpˈta.kɫe/ /rə.səpˈta.kɫə/ n masc
receptáculo

receptar /re.sepˈta/ /re.sepˈtaɾ/ /rə.səpˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recept recepta receptada receptades receptaia receptaien receptaies receptam receptant receptar receptara receptaran receptarem receptaren receptares receptareu receptaria receptarien receptaries receptariva receptariven receptarives receptarà receptaràs receptaré receptaríem receptaríeu receptarívem receptaríveu receptassen receptasses receptassin receptassis receptat receptats receptau receptava receptaven receptaves receptavi receptavo recepte recepteguem recepteguessa recepteguessen recepteguesses receptegueu receptegués recepteguéssom recepteguéssou receptem recepten receptes receptessa receptessen receptesses receptessi receptessin receptessis recepteu recepti receptin receptis recepto receptos recepts receptà receptàiem receptàieu receptàrem receptàreu receptàs receptàssem receptàsseu receptàssim receptàssiu receptàvem receptàvets receptàveu receptàvom receptés receptéssem receptésseu receptéssim receptéssiu receptí sept v.cent val v
recetar

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
receptor
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.
(esports de pilota) Jugador que controla la pilota, el volant o el disc procedent d'una passada.
(beisbol) Defensor situat al box del receptor, que s'encarrega d'intentar agafar la pilota del llançador que el batedor no ha pogut colpejar i de defensar la zona de la base de meta.
(futbol americà) Atacant situat generalment més enllà dels extrems de la línia ofensiva, que s'encarrega sobretot de rebre les passades del quarterback.

recer /raˈse/ /raˈseɾ/ /reˈse/ /reˈseɾ/ /rəˈse/ n masc
abrigadero

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
búsqueda
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

recerca acció n fem
investigación-acción

recerca avaluativa n fem
investigación evaluativa

recerca col·laborativa n fem
investigación colaborativa

recerca documental n fem
investigación documental

recerca ex post facto n fem
investigación ex post facto

recerca i desenvolupament n fem
investigación y desarrollo

recerca qualitativa n fem
investigación cualitativa

recerca quantitativa n fem
investigación cuantitativa

recerca, desenvolupament i innovació n fem
investigación, desarrollo e innovación

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recicl recicla reciclada reciclades reciclaia reciclaien reciclaies reciclam reciclant reciclar reciclara reciclaran reciclarem reciclaren reciclares reciclareu reciclaria reciclarien reciclaries reciclariva reciclariven reciclarives reciclarà reciclaràs reciclaré reciclaríem reciclaríeu reciclarívem reciclaríveu reciclassen reciclasses reciclassin reciclassis reciclat reciclats reciclau reciclava reciclaven reciclaves reciclavi reciclavo recicle recicleguem recicleguessa recicleguessen recicleguesses reciclegueu reciclegués recicleguéssom recicleguéssou reciclem reciclen recicles reciclessa reciclessen reciclesses reciclessi reciclessin reciclessis recicleu recicli reciclin reciclis reciclo reciclos recicls reciclà reciclàiem reciclàieu reciclàrem reciclàreu reciclàs reciclàssem reciclàsseu reciclàssim reciclàssiu reciclàvem reciclàvets reciclàveu reciclàvom reciclés recicléssem reciclésseu recicléssim recicléssiu reciclí sept v.cent val v
reciclar
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
reciclaje
Acció i efecte de reciclar.
Formació complementària posterior als estudis reglats per a posar al dia els coneixements professionals de la pròpia especialitat o per a orientar-se cap a una nova branca d'activitat.

recidiva /re.siˈði.va/ /re.siˈði.βa/ /rə.siˈði.və/ /rə.siˈði.βə/ n fem
recidiva

recinte /reˈsin.te/ n masc
recinto

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ n masc
recipiente

reclam de xeremies n masc
albogue

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclam reclama reclamada reclamades reclamaia reclamaien reclamaies reclamam reclamant reclamar reclamara reclamaran reclamarem reclamaren reclamares reclamareu reclamaria reclamarien reclamaries reclamariva reclamariven reclamarives reclamarà reclamaràs reclamaré reclamaríem reclamaríeu reclamarívem reclamaríveu reclamassen reclamasses reclamassin reclamassis reclamat reclamats reclamau reclamava reclamaven reclamaves reclamavi reclamavo reclame reclameguem reclameguessa reclameguessen reclameguesses reclamegueu reclamegués reclameguéssom reclameguéssou reclamem reclamen reclames reclamessa reclamessen reclamesses reclamessi reclamessin reclamessis reclameu reclami reclamin reclamis reclamo reclamos reclams reclamà reclamàiem reclamàieu reclamàrem reclamàreu reclamàs reclamàssem reclamàsseu reclamàssim reclamàssiu reclamàvem reclamàvets reclamàveu reclamàvom reclamés reclaméssem reclamésseu reclaméssim reclaméssiu reclamí sept v.cent val v
reclamar
Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
Demanar la compareixença.

reclinar /re.kɫiˈna/ /re.kɫiˈnaɾ/ /rə.kɫiˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclina reclinada reclinades reclinaia reclinaien reclinaies reclinam reclinant reclinar reclinara reclinaran reclinarem reclinaren reclinares reclinareu reclinaria reclinarien reclinaries reclinariva reclinariven reclinarives reclinarà reclinaràs reclinaré reclinaríem reclinaríeu reclinarívem reclinaríveu reclinassen reclinasses reclinassin reclinassis reclinat reclinats reclinau reclinava reclinaven reclinaves reclinavi reclinavo recline reclineguem reclineguessa reclineguessen reclineguesses reclinegueu reclinegués reclineguéssom reclineguéssou reclinem reclinen reclines reclinessa reclinessen reclinesses reclinessi reclinessin reclinessis reclineu reclini reclinin reclinis reclino reclinos reclinà reclinàiem reclinàieu reclinàrem reclinàreu reclinàs reclinàssem reclinàsseu reclinàssim reclinàssiu reclinàvem reclinàvets reclinàveu reclinàvom reclinés reclinéssem reclinésseu reclinéssim reclinéssiu recliní reclín sept v.cent val v
reclinar

recloure /reˈkɫɔw.ɾe/ bal eiv occ recloc recloem recloent recloeu recloga recloguem recloguen recloguera reclogueren reclogueres reclogues recloguessen recloguesses recloguessin recloguessis reclogueu reclogui recloguin recloguis reclogué recloguérem recloguéreu reclogués recloguéssem recloguésseu recloguéssim recloguéssiu recloguí reclosa recloses reclosos reclou reclouen reclouran recloure reclourem recloureu reclouria reclourien reclouries reclourà reclouràs reclouré reclouríem reclouríeu reclous recloíem recloíeu recloïa recloïen recloïes reclòs v.cent val v
recluir

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
recluta

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclut recluta reclutada reclutades reclutaia reclutaien reclutaies reclutam reclutant reclutar reclutara reclutaran reclutarem reclutaren reclutares reclutareu reclutaria reclutarien reclutaries reclutariva reclutariven reclutarives reclutarà reclutaràs reclutaré reclutaríem reclutaríeu reclutarívem reclutaríveu reclutassen reclutasses reclutassin reclutassis reclutat reclutats reclutau reclutava reclutaven reclutaves reclutavi reclutavo reclute recluteguem recluteguessa recluteguessen recluteguesses reclutegueu reclutegués recluteguéssom recluteguéssou reclutem recluten reclutes reclutessa reclutessen reclutesses reclutessi reclutessin reclutessis recluteu recluti reclutin reclutis recluto reclutos recluts reclutà reclutàiem reclutàieu reclutàrem reclutàreu reclutàs reclutàssem reclutàsseu reclutàssim reclutàssiu reclutàvem reclutàvets reclutàveu reclutàvom reclutés reclutéssem reclutésseu reclutéssim reclutéssiu reclutí sept v.cent val v
reclutar

recobrament /re.ko.bɾaˈment/ /re.ko.βɾaˈmen/ /rə.ko.bɾəˈment/ /rə.ku.bɾəˈmen/ /rə.ku.βɾəˈmen/ n masc
recobro

recobrar /re.koˈbɾaɾ/ /re.koˈβɾa/ /rə.koˈbɾa/ /rə.kuˈbɾa/ /rə.kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ recobr recobra recobrada recobrades recobram recobrant recobrar recobrara recobraran recobrarem recobraren recobrares recobrareu recobraria recobrarien recobraries recobrarà recobraràs recobraré recobraríem recobraríeu recobrassen recobrasses recobrassin recobrassis recobrat recobrats recobrau recobrava recobraven recobraves recobre recobrem recobren recobres recobressen recobresses recobressin recobressis recobreu recobri recobrin recobris recobro recobrà recobràrem recobràreu recobràs recobràssem recobràsseu recobràssim recobràssiu recobràvem recobràveu recobrés recobréssem recobrésseu recobréssim recobréssiu recobrí sept val v
recobrar

recobrir /kuˈβɾi/ /re.koˈbɾiɾ/ /re.koˈβɾi/ /rə.koˈbɾi/ /rə.kuˈbɾi/ /rə.kuˈβɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ recobert recoberta recobertes recoberts recobreix recobreixa recobreixen recobreixes recobreixi recobreixin recobreixis recobreixo recobreixs recobresc recobresca recobresquen recobresques recobresqui recobresquin recobresquis recobria recobrien recobries recobriguem recobriguera recobrigueren recobrigueres recobriguessen recobriguesses recobriguessin recobriguessis recobrigueu recobrigueva recobrigueven recobrigueves recobrigué recobriguérem recobriguéreu recobrigués recobriguéssem recobriguésseu recobriguéssim recobriguéssiu recobriguévem recobriguéveu recobrim recobrint recobrir recobrira recobriran recobrirem recobriren recobrires recobrireu recobriria recobririen recobriries recobririva recobririven recobririves recobrirà recobriràs recobriré recobriríem recobriríeu recobrirívem recobriríveu recobrisc recobrisca recobrisco recobriscos recobrisquem recobrisquen recobrisques recobrisqueu recobrissa recobrissen recobrisses recobrissi recobrissin recobrissis recobrist recobrits recobriu recobriva recobriven recobrives recobrix recobrixa recobrixen recobrixes recobrixi recobrixin recobrixis recobrixo recobrixos recobrí recobríem recobríets recobríeu recobrírem recobríreu recobrís recobríscon recobríssem recobrísseu recobríssim recobríssiu recobríssom recobríssou recobrívem recobríveu recobríxon sept v.cent val v
recubrir

recollida de dades n fem
recogida de datos

recollidor /re.ko.ʎiˈðo/ /re.ko.ʎiˈðoɾ/ /rə.ko.ʎiˈðo/ /rə.ku.ʎiˈðo/ adj masc
recogedor
Que recull.

recollidor /re.ko.ʎiˈðo/ /re.ko.ʎiˈðoɾ/ /rə.ko.ʎiˈðo/ /rə.ku.ʎiˈðo/ n masc
recogedor
Qui recull.
Pala de recollir residus, escombraries.

recolliment /re.ko.ʎiˈmen/ /re.ko.ʎiˈment/ /rə.ko.ʎiˈment/ /rə.ku.jiˈmen/ /rə.ku.ʎiˈmen/ n masc
recogimiento

recollir la pilota v
recoger el balón

recolzament /re.koɫ.zaˈmen/ /re.koɫ.zaˈment/ /rə.koɫ.zəˈment/ /rə.kuɫ.zəˈmen/ n masc
apoyo

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recolz recolza recolzada recolzades recolzam recolzant recolzar recolzara recolzaran recolzarem recolzaren recolzares recolzareu recolzaria recolzarien recolzaries recolzarà recolzaràs recolzaré recolzaríem recolzaríeu recolzassen recolzasses recolzassin recolzassis recolzat recolzats recolzau recolzava recolzaven recolzaves recolze recolzem recolzen recolzes recolzessen recolzesses recolzessin recolzessis recolzeu recolzi recolzin recolzis recolzo recolzà recolzàrem recolzàreu recolzàs recolzàssem recolzàsseu recolzàssim recolzàssiu recolzàvem recolzàveu recolzés recolzéssem recolzésseu recolzéssim recolzéssiu recolzí sept val v
apoyar

recol·lectar /re.koɫ.ɫekˈta/ /re.koɫ.ɫekˈtaɾ/ /rə.kuɫ.ɫəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recol·lect recol·lecta recol·lectada recol·lectades recol·lectaia recol·lectaien recol·lectaies recol·lectam recol·lectant recol·lectar recol·lectara recol·lectaran recol·lectarem recol·lectaren recol·lectares recol·lectareu recol·lectaria recol·lectarien recol·lectaries recol·lectariva recol·lectariven recol·lectarives recol·lectarà recol·lectaràs recol·lectaré recol·lectaríem recol·lectaríeu recol·lectarívem recol·lectaríveu recol·lectassen recol·lectasses recol·lectassin recol·lectassis recol·lectat recol·lectats recol·lectau recol·lectava recol·lectaven recol·lectaves recol·lectavi recol·lectavo recol·lecte recol·lecteguem recol·lecteguessa recol·lecteguessen recol·lecteguesses recol·lectegueu recol·lectegués recol·lecteguéssom recol·lecteguéssou recol·lectem recol·lecten recol·lectes recol·lectessa recol·lectessen recol·lectesses recol·lectessi recol·lectessin recol·lectessis recol·lecteu recol·lecti recol·lectin recol·lectis recol·lecto recol·lectos recol·lects recol·lectà recol·lectàiem recol·lectàieu recol·lectàrem recol·lectàreu recol·lectàs recol·lectàssem recol·lectàsseu recol·lectàssim recol·lectàssiu recol·lectàvem recol·lectàvets recol·lectàveu recol·lectàvom recol·lectés recol·lectéssem recol·lectésseu recol·lectéssim recol·lectéssiu recol·lectí sept v.cent val v
recolectar

recol·locar /re.ko.ɫoˈka/ /re.koɫ.ɫoˈka/ /re.koɫ.ɫoˈkaɾ/ /rə.koɫ.ɫoˈka/ /rə.ku.ɫuˈka/ /rə.kuɫ.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ recol·loc recol·loca recol·locada recol·locades recol·locam recol·locant recol·locar recol·locara recol·locaran recol·locarem recol·locaren recol·locares recol·locareu recol·locaria recol·locarien recol·locaries recol·locarà recol·locaràs recol·locaré recol·locaríem recol·locaríeu recol·locassen recol·locasses recol·locassin recol·locassis recol·locat recol·locats recol·locau recol·locava recol·locaven recol·locaves recol·loco recol·locà recol·locàrem recol·locàreu recol·locàs recol·locàssem recol·locàsseu recol·locàssim recol·locàssiu recol·locàvem recol·locàveu recol·loque recol·loquem recol·loquen recol·loques recol·loquessen recol·loquesses recol·loquessin recol·loquessis recol·loqueu recol·loqui recol·loquin recol·loquis recol·loqués recol·loquéssem recol·loquésseu recol·loquéssim recol·loquéssiu recol·loquí sept val v
recolocar

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
recomendación

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recoman recomana recomanada recomanades recomanam recomanant recomanar recomanara recomanaran recomanarem recomanaren recomanares recomanareu recomanaria recomanarien recomanaries recomanarà recomanaràs recomanaré recomanaríem recomanaríeu recomanassen recomanasses recomanassin recomanassis recomanat recomanats recomanau recomanava recomanaven recomanaves recomane recomanem recomanen recomanes recomanessen recomanesses recomanessin recomanessis recomaneu recomani recomanin recomanis recomano recomanà recomanàrem recomanàreu recomanàs recomanàssem recomanàsseu recomanàssim recomanàssiu recomanàvem recomanàveu recomanés recomanéssem recomanésseu recomanéssim recomanéssiu recomaní sept val v
recomendar

recombinar /re.kom.biˈna/ /re.kom.biˈnaɾ/ /rə.kum.biˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recombina recombinada recombinades recombinaia recombinaien recombinaies recombinam recombinant recombinar recombinara recombinaran recombinarem recombinaren recombinares recombinareu recombinaria recombinarien recombinaries recombinariva recombinariven recombinarives recombinarà recombinaràs recombinaré recombinaríem recombinaríeu recombinarívem recombinaríveu recombinassen recombinasses recombinassin recombinassis recombinat recombinats recombinau recombinava recombinaven recombinaves recombinavi recombinavo recombine recombineguem recombineguessa recombineguessen recombineguesses recombinegueu recombinegués recombineguéssom recombineguéssou recombinem recombinen recombines recombinessa recombinessen recombinesses recombinessi recombinessin recombinessis recombineu recombini recombinin recombinis recombino recombinos recombinà recombinàiem recombinàieu recombinàrem recombinàreu recombinàs recombinàssem recombinàsseu recombinàssim recombinàssiu recombinàvem recombinàvets recombinàveu recombinàvom recombinés recombinéssem recombinésseu recombinéssim recombinéssiu recombiní recombín sept v.cent val v
recombinar

recomençar /re.ko.menˈsa/ /re.ko.menˈsaɾ/ /rə.ko.mənˈsa/ /rə.ku.mənˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nord-occ nota 1 occ recomence recomenceguem recomenceguessa recomenceguessen recomenceguesses recomencegueu recomencegués recomenceguéssom recomenceguéssou recomencem recomencen recomences recomencessa recomencessen recomencesses recomencessi recomencessin recomencessis recomenceu recomenci recomencin recomencis recomencés recomencéssem recomencésseu recomencéssim recomencéssiu recomencí recomenç recomença recomençada recomençades recomençaia recomençaien recomençaies recomençam recomençant recomençar recomençara recomençaran recomençarem recomençaren recomençares recomençareu recomençaria recomençarien recomençaries recomençariva recomençariven recomençarives recomençarà recomençaràs recomençaré recomençaríem recomençaríeu recomençarívem recomençaríveu recomençassen recomençasses recomençassin recomençassis recomençat recomençats recomençau recomençava recomençaven recomençaves recomençavi recomençavo recomenço recomenços recomençà recomençàiem recomençàieu recomençàrem recomençàreu recomençàs recomençàssem recomençàsseu recomençàssim recomençàssiu recomençàvem recomençàvets recomençàveu recomençàvom sept v.cent val v
volver a empezar

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
recompensa

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recompens recompensa recompensada recompensades recompensaia recompensaien recompensaies recompensam recompensant recompensar recompensara recompensaran recompensarem recompensaren recompensares recompensareu recompensaria recompensarien recompensaries recompensariva recompensariven recompensarives recompensarà recompensaràs recompensaré recompensaríem recompensaríeu recompensarívem recompensaríveu recompensassen recompensasses recompensassin recompensassis recompensat recompensats recompensau recompensava recompensaven recompensaves recompensavi recompensavo recompense recompenseguem recompenseguessa recompenseguessen recompenseguesses recompensegueu recompensegués recompenseguéssom recompenseguéssou recompensem recompensen recompenses recompensessa recompensessen recompensesses recompensessi recompensessin recompensessis recompenseu recompensi recompensin recompensis recompenso recompensos recompenss recompensà recompensàiem recompensàieu recompensàrem recompensàreu recompensàs recompensàssem recompensàsseu recompensàssim recompensàssiu recompensàvem recompensàvets recompensàveu recompensàvom recompensés recompenséssem recompensésseu recompenséssim recompenséssiu recompensí sept v.cent val v
recompensar

recompondre /re.komˈpɔn.dɾe/ /rə.kumˈpɔn.dɾə/ bal eiv occ recompon recomponc recompondran recompondre recompondrem recompondreu recompondria recompondrien recompondries recompondrà recompondràs recompondré recompondríem recompondríeu recomponem recomponen recomponent recomponeu recomponga recomponguem recomponguen recomponguera recompongueren recompongueres recompongues recomponguessen recomponguesses recomponguessin recomponguessis recompongueu recompongui recomponguin recomponguis recompongué recomponguérem recomponguéreu recompongués recomponguéssem recomponguésseu recomponguéssim recomponguéssiu recomponguí recomponia recomponien recomponies recomponieu recompons recomponíem recompost recomposta recompostes recompostos v.cent val v
recomponer

recomptar /re.komˈta/ /re.komˈtaɾ/ /rə.komˈta/ /rə.kumˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recompt recompta recomptada recomptades recomptaia recomptaien recomptaies recomptam recomptant recomptar recomptara recomptaran recomptarem recomptaren recomptares recomptareu recomptaria recomptarien recomptaries recomptariva recomptariven recomptarives recomptarà recomptaràs recomptaré recomptaríem recomptaríeu recomptarívem recomptaríveu recomptassen recomptasses recomptassin recomptassis recomptat recomptats recomptau recomptava recomptaven recomptaves recomptavi recomptavo recompte recompteguem recompteguessa recompteguessen recompteguesses recomptegueu recomptegués recompteguéssom recompteguéssou recomptem recompten recomptes recomptessa recomptessen recomptesses recomptessi recomptessin recomptessis recompteu recompti recomptin recomptis recompto recomptos recompts recomptà recomptàiem recomptàieu recomptàrem recomptàreu recomptàs recomptàssem recomptàsseu recomptàssim recomptàssiu recomptàvem recomptàvets recomptàveu recomptàvom recomptés recomptéssem recomptésseu recomptéssim recomptéssiu recomptí sept v.cent val v
recontar

reconciliar /re.kon.si.ɫiˈa/ /re.kon.si.ɫiˈaɾ/ /rə.kon.si.ɫiˈa/ /rə.kun.si.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reconcilia reconciliada reconciliades reconciliam reconciliant reconciliar reconciliara reconciliaran reconciliarem reconciliaren reconciliares reconciliareu reconciliaria reconciliarien reconciliaries reconciliarà reconciliaràs reconciliaré reconciliaríem reconciliaríeu reconciliassen reconciliasses reconciliassin reconciliassis reconciliat reconciliats reconciliau reconciliava reconciliaven reconciliaves reconcilie reconciliem reconcilien reconcilies reconciliessen reconciliesses reconciliessin reconciliessis reconcilieu reconcilii reconcilio reconcilià reconciliàrem reconciliàreu reconciliàs reconciliàssem reconciliàsseu reconciliàssim reconciliàssiu reconciliàvem reconciliàveu reconciliés reconciliéssem reconciliésseu reconciliéssim reconciliéssiu reconcilií reconciliï reconciliïn reconciliïs sept val v
reconciliar

recondir /re.konˈdi/ /re.konˈdiɾ/ /rə.konˈdi/ /rə.kunˈdi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ recondeix recondeixa recondeixen recondeixes recondeixi recondeixin recondeixis recondeixo recondeixs recondesc recondesca recondesquen recondesques recondesqui recondesquin recondesquis recondia recondida recondides recondien recondies recondiguem recondiguera recondigueren recondigueres recondiguessen recondiguesses recondiguessin recondiguessis recondigueu recondigueva recondigueven recondigueves recondigué recondiguérem recondiguéreu recondigués recondiguéssem recondiguésseu recondiguéssim recondiguéssiu recondiguévem recondiguéveu recondim recondint recondir recondira recondiran recondirem recondiren recondires recondireu recondiria recondirien recondiries recondiriva recondiriven recondirives recondirà recondiràs recondiré recondiríem recondiríeu recondirívem recondiríveu recondisc recondisca recondisco recondiscos recondisquem recondisquen recondisques recondisqueu recondissa recondissen recondisses recondissi recondissin recondissis recondist recondit recondits recondiu recondiva recondiven recondives recondix recondixa recondixen recondixes recondixi recondixin recondixis recondixo recondixos recondí recondíem recondíets recondíeu recondírem recondíreu recondís recondíscon recondíssem recondísseu recondíssim recondíssiu recondíssom recondíssou recondívem recondíveu recondíxon sept v.cent val v
arrinconar

reconegudament /re.ko.neˌɣu.ðaˈmen/ /re.ko.neˌɣu.ðaˈment/ /rə.ko.nəˌɣu.ðəˈment/ /rə.ku.nəˌɣu.ðəˈmen/ adv
reconocidamente

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
reconocimiento

reconeixement d'aprenentatges previs n masc
reconocimiento de aprendizajes previos

reconfortar /re.koɱ.forˈta/ /re.koɱ.foɾˈta/ /re.koɱ.foɾˈtaɾ/ /rə.koɱ.foɾˈta/ /rə.kuɱ.furˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reconfort reconforta reconfortada reconfortades reconfortaia reconfortaien reconfortaies reconfortam reconfortant reconfortar reconfortara reconfortaran reconfortarem reconfortaren reconfortares reconfortareu reconfortaria reconfortarien reconfortaries reconfortariva reconfortariven reconfortarives reconfortarà reconfortaràs reconfortaré reconfortaríem reconfortaríeu reconfortarívem reconfortaríveu reconfortassen reconfortasses reconfortassin reconfortassis reconfortat reconfortats reconfortau reconfortava reconfortaven reconfortaves reconfortavi reconfortavo reconforte reconforteguem reconforteguessa reconforteguessen reconforteguesses reconfortegueu reconfortegués reconforteguéssom reconforteguéssou reconfortem reconforten reconfortes reconfortessa reconfortessen reconfortesses reconfortessi reconfortessin reconfortessis reconforteu reconforti reconfortin reconfortis reconforto reconfortos reconforts reconfortà reconfortàiem reconfortàieu reconfortàrem reconfortàreu reconfortàs reconfortàssem reconfortàsseu reconfortàssim reconfortàssiu reconfortàvem reconfortàvets reconfortàveu reconfortàvom reconfortés reconfortéssem reconfortésseu reconfortéssim reconfortéssiu reconfortí sept v.cent val v
reconfortar

reconquerir /re.koŋ.keˈɾi/ /re.koŋ.keˈɾiɾ/ /rə.koŋ.kəˈɾi/ /rə.kuŋ.kəˈɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ reconquereix reconquereixa reconquereixen reconquereixes reconquereixi reconquereixin reconquereixis reconquereixo reconquereixs reconqueresc reconqueresca reconqueresquen reconqueresques reconqueresqui reconqueresquin reconqueresquis reconqueria reconquerida reconquerides reconquerien reconqueries reconqueriguem reconqueriguera reconquerigueren reconquerigueres reconqueriguessen reconqueriguesses reconqueriguessin reconqueriguessis reconquerigueu reconquerigueva reconquerigueven reconquerigueves reconquerigué reconqueriguérem reconqueriguéreu reconquerigués reconqueriguéssem reconqueriguésseu reconqueriguéssim reconqueriguéssiu reconqueriguévem reconqueriguéveu reconquerim reconquerint reconquerir reconquerira reconqueriran reconquerirem reconqueriren reconquerires reconquerireu reconqueriria reconqueririen reconqueriries reconqueririva reconqueririven reconqueririves reconquerirà reconqueriràs reconqueriré reconqueriríem reconqueriríeu reconquerirívem reconqueriríveu reconquerisc reconquerisca reconquerisco reconqueriscos reconquerisquem reconquerisquen reconquerisques reconquerisqueu reconquerissa reconquerissen reconquerisses reconquerissi reconquerissin reconquerissis reconquerist reconquerit reconquerits reconqueriu reconqueriva reconqueriven reconquerives reconquerix reconquerixa reconquerixen reconquerixes reconquerixi reconquerixin reconquerixis reconquerixo reconquerixos reconquerí reconqueríem reconqueríets reconqueríeu reconquerírem reconqueríreu reconquerís reconqueríscon reconqueríssem reconquerísseu reconqueríssim reconqueríssiu reconqueríssom reconqueríssou reconquerívem reconqueríveu reconqueríxon sept v.cent val v
reconquistar

reconquesta /re.koŋˈkes.ta/ /rə.koŋˈkes.tə/ /rə.kuŋˈkes.tə/ n fem
reconquista

reconsiderar /re.kon.si.ðeˈɾa/ /re.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /rə.kon.si.ðəˈɾa/ /rə.kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reconsider reconsidera reconsiderada reconsiderades reconsideram reconsiderant reconsiderar reconsiderara reconsideraran reconsiderarem reconsideraren reconsiderares reconsiderareu reconsideraria reconsiderarien reconsideraries reconsiderarà reconsideraràs reconsideraré reconsideraríem reconsideraríeu reconsiderassen reconsiderasses reconsiderassin reconsiderassis reconsiderat reconsiderats reconsiderau reconsiderava reconsideraven reconsideraves reconsidere reconsiderem reconsideren reconsideres reconsideressen reconsideresses reconsideressin reconsideressis reconsidereu reconsideri reconsiderin reconsideris reconsidero reconsiderà reconsideràrem reconsideràreu reconsideràs reconsideràssem reconsideràsseu reconsideràssim reconsideràssiu reconsideràvem reconsideràveu reconsiderés reconsideréssem reconsiderésseu reconsideréssim reconsideréssiu reconsiderí sept val v
reconsiderar

reconstrucció /re.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kuns.tɾuk.siˈo/ n masc
reconstrucción
Acció i efecte de reconstruir.

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ reconstrueix reconstrueixen reconstrueixes reconstrueixi reconstrueixin reconstrueixis reconstrueixo reconstrueixs reconstruesc reconstruesca reconstruesquen reconstruesques reconstruesqui reconstruesquin reconstruesquis reconstruint reconstruir reconstruiran reconstruirem reconstruireu reconstruiria reconstruirien reconstruiries reconstruirà reconstruiràs reconstruiré reconstruiríem reconstruiríeu reconstruí reconstruíem reconstruíeu reconstruírem reconstruíreu reconstruís reconstruíssem reconstruísseu reconstruíssim reconstruíssiu reconstruïa reconstruïda reconstruïdes reconstruïen reconstruïes reconstruïguem reconstruïgueu reconstruïm reconstruïra reconstruïren reconstruïres reconstruïsc reconstruïsca reconstruïsquen reconstruïsques reconstruïssen reconstruïsses reconstruïssin reconstruïssis reconstruït reconstruïts reconstruïu reconstruïx reconstruïxen reconstruïxes reconstruïxo sept v.cent val v
reconstruir

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ bal occ reconec reconega reconeguda reconegudes reconeguem reconeguen reconeguera reconegueren reconegueres reconegues reconeguessen reconeguesses reconeguessin reconeguessis reconegueu reconegui reconeguin reconeguis reconegut reconeguts reconegué reconeguérem reconeguéreu reconegués reconeguéssem reconeguésseu reconeguéssim reconeguéssiu reconeguí reconeix reconeixem reconeixen reconeixent reconeixeran reconeixerem reconeixereu reconeixeria reconeixerien reconeixeries reconeixerà reconeixeràs reconeixeré reconeixeríem reconeixeríeu reconeixes reconeixeu reconeixia reconeixien reconeixies reconeixíem reconeixíeu reconèixer val v
reconocer
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
Acceptar, admetre allò que es dubtava.
Confessar com a cosa pròpia.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
recuerdo

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ record recorda recordada recordades recordam recordant recordar recordara recordaran recordarem recordaren recordares recordareu recordaria recordarien recordaries recordarà recordaràs recordaré recordaríem recordaríeu recordassen recordasses recordassin recordassis recordat recordats recordau recordava recordaven recordaves recorde recordem recorden recordes recordessen recordesses recordessin recordessis recordeu recordi recordin recordis recordo recordà recordàrem recordàreu recordàs recordàssem recordàsseu recordàssim recordàssiu recordàvem recordàveu recordés recordéssem recordésseu recordéssim recordéssiu recordí sept val v
recordar

recorregut /re.ko.reˈɣut/ /rə.ko.rəˈɣut/ /rə.ku.rəˈɣut/ n masc
recorrido
Trajecte fet o per fer.

recrear /re.kɾeˈa/ /re.kɾeˈaɾ/ /rə.kɾeˈa/ alg bal eiv nota 1 occ recrea recreada recreades recream recreant recrear recreara recrearan recrearem recrearen recreares recreareu recrearia recrearien recrearies recrearà recrearàs recrearé recrearíem recrearíeu recreassen recreasses recreassin recreassis recreat recreats recreau recreava recreaven recreaves recree recreem recreen recrees recreessen recreesses recreessin recreessis recreeu recrei recreo recreà recreàrem recreàreu recreàs recreàssem recreàsseu recreàssim recreàssiu recreàvem recreàveu recreés recreéssem recreésseu recreéssim recreéssiu recreí recreï recreïn recreïs sept v.cent val v
recrear
Gaudir dels sentits, de manera relaxada.
Reproduir una cosa o una situació.

recremar /re.kɾeˈma/ /re.kɾeˈmaɾ/ /rə.kɾəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recrem recrema recremada recremades recremaia recremaien recremaies recremam recremant recremar recremara recremaran recremarem recremaren recremares recremareu recremaria recremarien recremaries recremariva recremariven recremarives recremarà recremaràs recremaré recremaríem recremaríeu recremarívem recremaríveu recremassen recremasses recremassin recremassis recremat recremats recremau recremava recremaven recremaves recremavi recremavo recreme recremeguem recremeguessa recremeguessen recremeguesses recremegueu recremegués recremeguéssom recremeguéssou recremem recremen recremes recremessa recremessen recremesses recremessi recremessin recremessis recremeu recremi recremin recremis recremo recremos recrems recremà recremàiem recremàieu recremàrem recremàreu recremàs recremàssem recremàsseu recremàssim recremàssiu recremàvem recremàvets recremàveu recremàvom recremés recreméssem recremésseu recreméssim recreméssiu recremí sept v.cent val v
requemar

recriminalitzar /re.kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /re.kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /re.kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /rə.kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ recriminalitza recriminalitzada recriminalitzades recriminalitzant recriminalitzar recriminalitzaran recriminalitzarem recriminalitzaren recriminalitzares recriminalitzareu recriminalitzaria recriminalitzarien recriminalitzaries recriminalitzarà recriminalitzaràs recriminalitzaré recriminalitzaríem recriminalitzaríeu recriminalitzat recriminalitzats recriminalitzava recriminalitzaven recriminalitzaves recriminalitzem recriminalitzen recriminalitzes recriminalitzessen recriminalitzesses recriminalitzessin recriminalitzessis recriminalitzeu recriminalitzi recriminalitzin recriminalitzis recriminalitzo recriminalitzà recriminalitzàrem recriminalitzàreu recriminalitzàvem recriminalitzàveu recriminalitzés recriminalitzéssem recriminalitzésseu recriminalitzéssim recriminalitzéssiu recriminalitzí v
recriminalizar

recriminar /re.kɾi.miˈna/ /re.kɾi.miˈnaɾ/ /rə.kɾi.miˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recrimina recriminada recriminades recriminaia recriminaien recriminaies recriminam recriminant recriminar recriminara recriminaran recriminarem recriminaren recriminares recriminareu recriminaria recriminarien recriminaries recriminariva recriminariven recriminarives recriminarà recriminaràs recriminaré recriminaríem recriminaríeu recriminarívem recriminaríveu recriminassen recriminasses recriminassin recriminassis recriminat recriminats recriminau recriminava recriminaven recriminaves recriminavi recriminavo recrimine recrimineguem recrimineguessa recrimineguessen recrimineguesses recriminegueu recriminegués recrimineguéssom recrimineguéssou recriminem recriminen recrimines recriminessa recriminessen recriminesses recriminessi recriminessin recriminessis recrimineu recrimini recriminin recriminis recrimino recriminos recriminà recriminàiem recriminàieu recriminàrem recriminàreu recriminàs recriminàssem recriminàsseu recriminàssim recriminàssiu recriminàvem recriminàvets recriminàveu recriminàvom recriminés recriminéssem recriminésseu recriminéssim recriminéssiu recriminí recrimín sept v.cent val v
recriminar

recruar /re.kɾuˈa/ /re.kɾuˈaɾ/ /rə.kɾuˈa/ alg bal eiv nota 1 occ recrua recruada recruades recruam recruant recruar recruara recruaran recruarem recruaren recruares recruareu recruaria recruarien recruaries recruarà recruaràs recruaré recruaríem recruaríeu recruassen recruasses recruassin recruassis recruat recruats recruau recruava recruaven recruaves recrue recruem recruen recrues recruessen recruesses recruessin recruessis recrueu recruo recruu recruà recruàrem recruàreu recruàs recruàssem recruàsseu recruàssim recruàssiu recruàvem recruàveu recrués recruéssem recruésseu recruéssim recruéssiu recruí recruï recruïn recruïs sept v.cent val v
recrudecer

recta /ˈrɛk.ta/ /ˈrɛk.tə/ /ˈrɛk.tɛ/ n fem
recta
Successió de punts en un mateix pla.
(beisbol) Llançament precís i potent en què la pilota descriu una trajectòria gairebé plana a gran velocitat.

rectal /rekˈtaɫ/ /rəkˈtaɫ/ adj
rectal

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
rectángulo

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ recta rectes adj masc
recto
Que segueix la trajectòria sense corbes, tot dret.

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
recto
Part final de l'intestí.

rectificació /rek.ti.fi.ka.siˈo/ /rək.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
rectificación

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ adj masc
rector

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ n masc
rector
Persona que té a càrrec seu la direcció d'una universitat.
párroco
Sacerdot del culte catòlic encarregat d'una rectoria o d'una parròquia.

rectorat n masc
rectorado

rectoria /rek.toˈɾi.a/ /rək.toˈɾi.ə/ /rək.tuˈɾi.ə/ n fem
rectoría
Càrrec i condició de rector, que governa una parròquia.
Casa i oficina del rector d’una església.

recull /reˈkuʎ/ /rəˈkuj/ /rəˈkuʎ/ n masc
colección

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ n fem
recuperación
Fet d'assolir un alumne el nivell de coneixements i destreses que li pertoca per la seva edat com a resultat d'un ensenyament de recuperació.
(esports de pilota) Acció i efecte de tornar a tenir la possessió de la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'un partit, després d'haver-la perduda.
(bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recurrent /re.kuˈren/ /re.kuˈrent/ /rə.kuˈren/ /rə.kuˈrent/ adj
recurrente

recurs /reˈkuɾs/ /rəˈkurs/ n masc
recurso

recurs didàctic n masc
recurso didáctico

recurs turístic n masc
recurso turístico

recursivitat /re.kur.si.βiˈtat/ /re.kuɾ.si.viˈtat/ /re.kuɾ.si.βiˈtat/ /rə.kur.si.βiˈtat/ /rə.kuɾ.si.viˈtat/ n fem
recursividad

recusar /re.kuˈza/ /re.kuˈzaɾ/ /rə.kuˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recusa recusada recusades recusaia recusaien recusaies recusam recusant recusar recusara recusaran recusarem recusaren recusares recusareu recusaria recusarien recusaries recusariva recusariven recusarives recusarà recusaràs recusaré recusaríem recusaríeu recusarívem recusaríveu recusassen recusasses recusassin recusassis recusat recusats recusau recusava recusaven recusaves recusavi recusavo recuse recuseguem recuseguessa recuseguessen recuseguesses recusegueu recusegués recuseguéssom recuseguéssou recusem recusen recuses recusessa recusessen recusesses recusessi recusessin recusessis recuseu recusi recusin recusis recuso recusos recusà recusàiem recusàieu recusàrem recusàreu recusàs recusàssem recusàsseu recusàssim recusàssiu recusàvem recusàvets recusàveu recusàvom recusés recuséssem recusésseu recuséssim recuséssiu recusí recús sept v.cent val v
recusar

recència /reˈsɛn.si.a/ /rəˈsɛn.si.ə/ n fem
recencia

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
recíproco

recíprocament /reˌsi.pɾo.kaˈmen/ /reˌsi.pɾo.kaˈment/ /rəˌsi.pɾo.kəˈment/ /rəˌsi.pɾu.kəˈmen/ adv
recíprocamente

recórrer /reˈko.re/ /reˈko.reɾ/ /rəˈko.rə/ v
recurrir
Anar a demanar assistència, ajut, consell, favor.
recorrer
Fer un trajecte.

redacció /re.ðak.siˈo/ /rə.ðək.siˈo/ n fem
redacción

redactar /re.ðakˈta/ /re.ðakˈtaɾ/ /rə.ðəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ redact redacta redactada redactades redactaia redactaien redactaies redactam redactant redactar redactara redactaran redactarem redactaren redactares redactareu redactaria redactarien redactaries redactariva redactariven redactarives redactarà redactaràs redactaré redactaríem redactaríeu redactarívem redactaríveu redactassen redactasses redactassin redactassis redactat redactats redactau redactava redactaven redactaves redactavi redactavo redacte redacteguem redacteguessa redacteguessen redacteguesses redactegueu redactegués redacteguéssom redacteguéssou redactem redacten redactes redactessa redactessen redactesses redactessi redactessin redactessis redacteu redacti redactin redactis redacto redactos redacts redactà redactàiem redactàieu redactàrem redactàreu redactàs redactàssem redactàsseu redactàssim redactàssiu redactàvem redactàvets redactàveu redactàvom redactés redactéssem redactésseu redactéssim redactéssiu redactí sept v.cent val v
redactar
Escriure una redacció.

redefinir /re.ðe.fiˈni/ /re.ðe.fiˈniɾ/ /rə.ðə.fiˈni/ bal n-occ occ redefineix redefineixen redefineixes redefineixi redefineixin redefineixis redefineixo redefinesc redefinesqui redefinesquin redefinesquis redefinia redefinida redefinides redefinien redefinies redefiniguem redefinigueu redefinim redefinint redefinir redefinira redefiniran redefinirem redefiniren redefinires redefinireu redefiniria redefinirien redefiniries redefinirà redefiniràs redefiniré redefiniríem redefiniríeu redefinisc redefinisca redefinisquen redefinisques redefinissen redefinisses redefinissin redefinissis redefinit redefinits redefiniu redefinix redefinixen redefinixes redefinixo redefiní redefiníem redefiníeu redefinírem redefiníreu redefinís redefiníssem redefinísseu redefiníssim redefiníssiu sept val v
redefinir

redescobrir /re.ðes.koˈbɾiɾ/ /re.ðes.koˈβɾi/ /rə.ðəs.koˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈβɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ redescobert redescoberta redescobertes redescoberts redescobreix redescobreixa redescobreixen redescobreixes redescobreixi redescobreixin redescobreixis redescobreixo redescobreixs redescobresc redescobresca redescobresquen redescobresques redescobresqui redescobresquin redescobresquis redescobria redescobrien redescobries redescobriguem redescobriguera redescobrigueren redescobrigueres redescobriguessen redescobriguesses redescobriguessin redescobriguessis redescobrigueu redescobrigueva redescobrigueven redescobrigueves redescobrigué redescobriguérem redescobriguéreu redescobrigués redescobriguéssem redescobriguésseu redescobriguéssim redescobriguéssiu redescobriguévem redescobriguéveu redescobrim redescobrint redescobrir redescobrira redescobriran redescobrirem redescobriren redescobrires redescobrireu redescobriria redescobririen redescobriries redescobririva redescobririven redescobririves redescobrirà redescobriràs redescobriré redescobriríem redescobriríeu redescobrirívem redescobriríveu redescobrisc redescobrisca redescobrisco redescobriscos redescobrisquem redescobrisquen redescobrisques redescobrisqueu redescobrissa redescobrissen redescobrisses redescobrissi redescobrissin redescobrissis redescobrist redescobrits redescobriu redescobriva redescobriven redescobrives redescobrix redescobrixa redescobrixen redescobrixes redescobrixi redescobrixin redescobrixis redescobrixo redescobrixos redescobrí redescobríem redescobríets redescobríeu redescobrírem redescobríreu redescobrís redescobríscon redescobríssem redescobrísseu redescobríssim redescobríssiu redescobríssom redescobríssou redescobrívem redescobríveu redescobríxon sept v.cent val v
redescubrir

redimir /re.ðiˈmi/ /re.ðiˈmiɾ/ /rə.ðiˈmi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ redimeix redimeixa redimeixen redimeixes redimeixi redimeixin redimeixis redimeixo redimeixs redimesc redimesca redimesquen redimesques redimesqui redimesquin redimesquis redimia redimida redimides redimien redimies redimiguem redimiguera redimigueren redimigueres redimiguessen redimiguesses redimiguessin redimiguessis redimigueu redimigueva redimigueven redimigueves redimigué redimiguérem redimiguéreu redimigués redimiguéssem redimiguésseu redimiguéssim redimiguéssiu redimiguévem redimiguéveu redimim redimint redimir redimira redimiran redimirem redimiren redimires redimireu redimiria redimirien redimiries redimiriva redimiriven redimirives redimirà redimiràs redimiré redimiríem redimiríeu redimirívem redimiríveu redimisc redimisca redimisco redimiscos redimisquem redimisquen redimisques redimisqueu redimissa redimissen redimisses redimissi redimissin redimissis redimist redimit redimits redimiu redimiva redimiven redimives redimix redimixa redimixen redimixes redimixi redimixin redimixis redimixo redimixos redimí redimíem redimíets redimíeu redimírem redimíreu redimís redimíscon redimíssem redimísseu redimíssim redimíssiu redimíssom redimíssou redimívem redimíveu redimíxon sept v.cent val v
redimir

redimonis /re.ðiˈmɔ.nis/ /rə.ðiˈmɔ.nis/ Interjection
diablos

redir /reˈði/ /reˈðiɾ/ /rəˈði/ L'imperatiu «redis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal occ redeia redeien redeies redeim redeis redic rediem redient redieu rediga redigau rediguem rediguen rediguera redigueren redigueres redigues rediguessen rediguesses rediguessin rediguessis redigueu redigui rediguin rediguis redigué rediguérem rediguéreu redigués rediguéssem rediguésseu rediguéssim rediguéssiu rediguí redir rediran redirem redireu rediria redirien rediries redirà rediràs rediré rediríem rediríeu redis redit redita redites redits rediu rediuen redius redèiem redèieu redéiem redéieu val v
redecir

redirecció /re.ði.ɾek.siˈo/ /rə.ði.ɾək.siˈo/ n fem
redirección

redistribuir /re.ðis.tɾi.buˈiɾ/ /re.ðis.tɾi.βuˈi/ /rə.ðis.tɾi.βuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ redistribueix redistribueixen redistribueixes redistribueixi redistribueixin redistribueixis redistribueixo redistribueixs redistribuesc redistribuesca redistribuesquen redistribuesques redistribuesqui redistribuesquin redistribuesquis redistribuint redistribuir redistribuiran redistribuirem redistribuireu redistribuiria redistribuirien redistribuiries redistribuirà redistribuiràs redistribuiré redistribuiríem redistribuiríeu redistribuí redistribuíem redistribuíeu redistribuírem redistribuíreu redistribuís redistribuíssem redistribuísseu redistribuíssim redistribuíssiu redistribuïa redistribuïda redistribuïdes redistribuïen redistribuïes redistribuïguem redistribuïgueu redistribuïm redistribuïra redistribuïren redistribuïres redistribuïsc redistribuïsca redistribuïsquen redistribuïsques redistribuïssen redistribuïsses redistribuïssin redistribuïssis redistribuït redistribuïts redistribuïu redistribuïx redistribuïxen redistribuïxes redistribuïxo sept v.cent val v
redistribuir

redoblant /re.ðoˈbɫant/ /re.ðoˈβɫan/ /rə.ðoˈbɫant/ /rə.ðubˈbɫan/ /rə.ðuˈbɫan/ /rə.ðuˈβɫan/ n masc
redoblante

redoblar /re.ðobˈbɫa/ /re.ðoˈbɫaɾ/ /re.ðoˈβɫa/ /rə.ðobˈbɫa/ /rə.ðubˈbɫa/ /rə.ðuˈβɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ redobl redobla redoblada redoblades redoblaia redoblaien redoblaies redoblam redoblant redoblar redoblara redoblaran redoblarem redoblaren redoblares redoblareu redoblaria redoblarien redoblaries redoblariva redoblariven redoblarives redoblarà redoblaràs redoblaré redoblaríem redoblaríeu redoblarívem redoblaríveu redoblassen redoblasses redoblassin redoblassis redoblat redoblats redoblau redoblava redoblaven redoblaves redoblavi redoblavo redoble redobleguem redobleguessa redobleguessen redobleguesses redoblegueu redoblegués redobleguéssom redobleguéssou redoblem redoblen redobles redoblessa redoblessen redoblesses redoblessi redoblessin redoblessis redobleu redobli redoblin redoblis redoblo redoblos redobls redoblà redoblàiem redoblàieu redoblàrem redoblàreu redoblàs redoblàssem redoblàsseu redoblàssim redoblàssiu redoblàvem redoblàvets redoblàveu redoblàvom redoblés redobléssem redoblésseu redobléssim redobléssiu redoblí sept v.cent val v
redoblar
(rugbi) Acompanyar, el jugador que fa una pilota, el moviment de la pilota.

redoble /reˈðo.bɫe/ /reˈðo.βɫe/ /reˈðob.bɫe/ /rəˈðo.βɫə/ /rəˈðob.bɫə/ n masc
redoble

redossar /re.ðoˈsa/ /re.ðoˈsaɾ/ /rə.ðoˈsa/ /rə.ðuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ redossa redossada redossades redossam redossant redossar redossara redossaran redossarem redossaren redossares redossareu redossaria redossarien redossaries redossarà redossaràs redossaré redossaríem redossaríeu redossassen redossasses redossassin redossassis redossat redossats redossau redossava redossaven redossaves redosse redossem redossen redosses redossessen redossesses redossessin redossessis redosseu redossi redossin redossis redosso redossà redossàrem redossàreu redossàs redossàssem redossàsseu redossàssim redossàssiu redossàvem redossàveu redossés redosséssem redossésseu redosséssim redosséssiu redossí redòs sept val v
resguardar

redreç /reˈðɾes/ /rəˈðɾəs/ /rəˈðɾɛs/ n masc
enderezamiento

redreçar /re.ðɾeˈsa/ /re.ðɾeˈsaɾ/ /rə.ðɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ redrece redrecem redrecen redreces redrecessen redrecesses redrecessin redrecessis redreceu redreci redrecin redrecis redrecés redrecéssem redrecésseu redrecéssim redrecéssiu redrecí redreç redreça redreçada redreçades redreçam redreçant redreçar redreçara redreçaran redreçarem redreçaren redreçares redreçareu redreçaria redreçarien redreçaries redreçarà redreçaràs redreçaré redreçaríem redreçaríeu redreçassen redreçasses redreçassin redreçassis redreçat redreçats redreçau redreçava redreçaven redreçaves redreço redreçà redreçàrem redreçàreu redreçàs redreçàssem redreçàsseu redreçàssim redreçàssiu redreçàvem redreçàveu sept val v
enderezar
Desfer una torçada o inclinació apareguda.

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
reducción

reduflació /re.ðu.fɫa.siˈo/ /rə.ðu.fɫə.siˈo/ n fem
reduflación

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ bal n-occ occ redueix redueixen redueixes redueixi redueixin redueixis redueixo reduesc reduesqui reduesquin reduesquis reduint reduir reduiran reduirem reduireu reduiria reduirien reduiries reduirà reduiràs reduiré reduiríem reduiríeu reduí reduíem reduíeu reduírem reduíreu reduís reduíssem reduísseu reduíssim reduíssiu reduïa reduïda reduïdes reduïen reduïes reduïguem reduïgueu reduïm reduïra reduïren reduïres reduïsc reduïsca reduïsquen reduïsques reduïssen reduïsses reduïssin reduïssis reduït reduïts reduïu reduïx reduïxen reduïxes reduïxo sept val v
reducir
disminuir

redéu /reˈðew/ /rəˈðew/ Interjection
rediós

redós /reˈðos/ /rəˈðos/ n masc
resguardo

reedificar /re.e.ði.fiˈka/ /re.e.ði.fiˈkaɾ/ /rə.ə.ði.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reedific reedifica reedificada reedificades reedificaia reedificaien reedificaies reedificam reedificant reedificar reedificara reedificaran reedificarem reedificaren reedificares reedificareu reedificaria reedificarien reedificaries reedificariva reedificariven reedificarives reedificarà reedificaràs reedificaré reedificaríem reedificaríeu reedificarívem reedificaríveu reedificassen reedificasses reedificassin reedificassis reedificat reedificats reedificau reedificava reedificaven reedificaves reedificavi reedificavo reedifico reedificos reedificà reedificàiem reedificàieu reedificàrem reedificàreu reedificàs reedificàssem reedificàsseu reedificàssim reedificàssiu reedificàvem reedificàvets reedificàveu reedificàvom reedifique reedifiqueguem reedifiqueguessa reedifiqueguessen reedifiqueguesses reedifiquegueu reedifiquegués reedifiqueguéssom reedifiqueguéssou reedifiquem reedifiquen reedifiques reedifiquessa reedifiquessen reedifiquesses reedifiquessi reedifiquessin reedifiquessis reedifiqueu reedifiqui reedifiquin reedifiquis reedifiqués reedifiquéssem reedifiquésseu reedifiquéssim reedifiquéssiu reedifiquí sept v.cent val v
reedificar

reeditar /re.e.ðiˈta/ /re.e.ðiˈtaɾ/ /rə.ə.ðiˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reedit reedita reeditada reeditades reeditaia reeditaien reeditaies reeditam reeditant reeditar reeditara reeditaran reeditarem reeditaren reeditares reeditareu reeditaria reeditarien reeditaries reeditariva reeditariven reeditarives reeditarà reeditaràs reeditaré reeditaríem reeditaríeu reeditarívem reeditaríveu reeditassen reeditasses reeditassin reeditassis reeditat reeditats reeditau reeditava reeditaven reeditaves reeditavi reeditavo reedite reediteguem reediteguessa reediteguessen reediteguesses reeditegueu reeditegués reediteguéssom reediteguéssou reeditem reediten reedites reeditessa reeditessen reeditesses reeditessi reeditessin reeditessis reediteu reediti reeditin reeditis reedito reeditos reedits reedità reeditàiem reeditàieu reeditàrem reeditàreu reeditàs reeditàssem reeditàsseu reeditàssim reeditàssiu reeditàvem reeditàvets reeditàveu reeditàvom reedités reeditéssem reeditésseu reeditéssim reeditéssiu reedití sept v.cent val v
reeditar

reeducació n fem
reeducación

reeducar /re.e.ðuˈka/ /re.e.ðuˈkaɾ/ /rə.ə.ðuˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reeduc reeduca reeducada reeducades reeducaia reeducaien reeducaies reeducam reeducant reeducar reeducara reeducaran reeducarem reeducaren reeducares reeducareu reeducaria reeducarien reeducaries reeducariva reeducariven reeducarives reeducarà reeducaràs reeducaré reeducaríem reeducaríeu reeducarívem reeducaríveu reeducassen reeducasses reeducassin reeducassis reeducat reeducats reeducau reeducava reeducaven reeducaves reeducavi reeducavo reeduco reeducos reeducà reeducàiem reeducàieu reeducàrem reeducàreu reeducàs reeducàssem reeducàsseu reeducàssim reeducàssiu reeducàvem reeducàvets reeducàveu reeducàvom reeduque reeduqueguem reeduqueguessa reeduqueguessen reeduqueguesses reeduquegueu reeduquegués reeduqueguéssom reeduqueguéssou reeduquem reeduquen reeduques reeduquessa reeduquessen reeduquesses reeduquessi reeduquessin reeduquessis reeduqueu reeduqui reeduquin reeduquis reeduqués reeduquéssem reeduquésseu reeduquéssim reeduquéssiu reeduquí sept v.cent val v
reeducar

reeixir /re.ejˈʃi/ /re.ejˈʃiɾ/ /re.eˈʃi/ n-occ occ reeixia reeixida reeixides reeixien reeixies reeixim reeixint reeixir reeixiran reeixirem reeixiren reeixires reeixireu reeixiria reeixirien reeixiries reeixirà reeixiràs reeixiré reeixiríem reeixiríeu reeixissin reeixissis reeixit reeixits reeixiu reeixí reeixíem reeixíeu reeixírem reeixíreu reeixís reeixíssim reeixíssiu reïsc reïsca reïsquem reïsquen reïsquera reïsqueren reïsqueres reïsques reïsquessen reïsquesses reïsqueu reïsqué reïsquérem reïsquéreu reïsqués reïsquéssem reïsquésseu reïsquí reïx reïxen reïxes reïxi reïxin reïxis reïxo sept val v
salir
Una cosa, eixir bé a qui se la proposa.
éxito
Una persona, tenir succés, reeiximent, en quelcom que emprèn.

reelaborar /re.e.ɫa.boˈɾaɾ/ /re.e.ɫa.βoˈɾa/ /rə.ə.ɫə.boˈɾa/ /rə.ə.ɫə.buˈɾa/ /rə.ə.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reelabor reelabora reelaborada reelaborades reelaboram reelaborant reelaborar reelaborara reelaboraran reelaborarem reelaboraren reelaborares reelaborareu reelaboraria reelaborarien reelaboraries reelaborarà reelaboraràs reelaboraré reelaboraríem reelaboraríeu reelaborassen reelaborasses reelaborassin reelaborassis reelaborat reelaborats reelaborau reelaborava reelaboraven reelaboraves reelabore reelaborem reelaboren reelabores reelaboressen reelaboresses reelaboressin reelaboressis reelaboreu reelabori reelaborin reelaboris reelaboro reelaborà reelaboràrem reelaboràreu reelaboràs reelaboràssem reelaboràsseu reelaboràssim reelaboràssiu reelaboràvem reelaboràveu reelaborés reelaboréssem reelaborésseu reelaboréssim reelaboréssiu reelaborí sept val v
reelaborar

reemplaçable /re.em.pɫaˈsa.bɫe/ /re.em.pɫaˈsa.βɫe/ /re.em.pɫaˈsab.bɫe/ /rə.əm.pɫəˈsa.βɫə/ /rə.əm.pɫəˈsab.bɫə/ adj
reemlazable

reemplaçament /re.em.pɫa.saˈmen/ /re.em.pɫa.saˈment/ /rə.əm.pɫə.səˈmen/ /rə.əm.pɫə.səˈment/ n masc
reemplazo

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nord-occ nota 1 occ reemplace reemplaceguem reemplaceguessa reemplaceguessen reemplaceguesses reemplacegueu reemplacegués reemplaceguéssom reemplaceguéssou reemplacem reemplacen reemplaces reemplacessa reemplacessen reemplacesses reemplacessi reemplacessin reemplacessis reemplaceu reemplaci reemplacin reemplacis reemplacés reemplacéssem reemplacésseu reemplacéssim reemplacéssiu reemplací reemplaç reemplaça reemplaçada reemplaçades reemplaçaia reemplaçaien reemplaçaies reemplaçam reemplaçant reemplaçar reemplaçara reemplaçaran reemplaçarem reemplaçaren reemplaçares reemplaçareu reemplaçaria reemplaçarien reemplaçaries reemplaçariva reemplaçariven reemplaçarives reemplaçarà reemplaçaràs reemplaçaré reemplaçaríem reemplaçaríeu reemplaçarívem reemplaçaríveu reemplaçassen reemplaçasses reemplaçassin reemplaçassis reemplaçat reemplaçats reemplaçau reemplaçava reemplaçaven reemplaçaves reemplaçavi reemplaçavo reemplaço reemplaços reemplaçà reemplaçàiem reemplaçàieu reemplaçàrem reemplaçàreu reemplaçàs reemplaçàssem reemplaçàsseu reemplaçàssim reemplaçàssiu reemplaçàvem reemplaçàvets reemplaçàveu reemplaçàvom sept v.cent val v
reemplazar

reenviar /re.em.biˈa/ /re.eɱ.viˈaɾ/ /rə.əm.biˈa/ /rə.əɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reenvia reenviada reenviades reenviam reenviant reenviar reenviara reenviaran reenviarem reenviaren reenviares reenviareu reenviaria reenviarien reenviaries reenviarà reenviaràs reenviaré reenviaríem reenviaríeu reenviassen reenviasses reenviassin reenviassis reenviat reenviats reenviau reenviava reenviaven reenviaves reenvie reenviem reenvien reenvies reenviessen reenviesses reenviessin reenviessis reenvieu reenvii reenvio reenvià reenviàrem reenviàreu reenviàs reenviàssem reenviàsseu reenviàssim reenviàssiu reenviàvem reenviàveu reenviés reenviéssem reenviésseu reenviéssim reenviéssiu reenvií reenviï reenviïn reenviïs sept val v
reenviar

refecció /re.fek.siˈo/ /rə.fək.siˈo/ n fem
reparación refección reposición
Substitució de material per a la conservació de mecaderies.
Obra de reparació, millora, o remodelació en una construcció.
Àpat que fan els monjos en un monestir.

refegir /re.feˈd͡ʒi/ /re.feˈd͡ʒiɾ/ /re.feˈʒi/ /rə.fəˈʒi/ alg bal eiv mall n-occ occ refegeix refegeixen refegeixes refegeixi refegeixin refegeixis refegeixo refegeixs refegesc refegesca refegesquen refegesques refegesqui refegesquin refegesquis refegia refegida refegides refegien refegies refegiguem refegigueu refegim refegint refegir refegira refegiran refegirem refegiren refegires refegireu refegiria refegirien refegiries refegirà refegiràs refegiré refegiríem refegiríeu refegisc refegisca refegisquen refegisques refegissen refegisses refegissin refegissis refegit refegits refegiu refegix refegixen refegixes refegixo refegí refegíem refegíeu refegírem refegíreu refegís refegíssem refegísseu refegíssim refegíssiu refig refigen refiges refigi refigin refigis refija sept v.cent val v
repetir

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ alg bal eiv refacem refacen refaces refaceu refaci refacin refacis refaig refan refaran refarem refareu refaria refarien refaries refarà refaràs refaré refaríem refaríeu refaç refaça refeia refeien refeies refeim refeis refem refent refer refera referen referes refessen refesses refessin refessis refet refeta refetes refets refeu refiu refà refàs refèiem refèieu refé reférem reféreu refés reféssem refésseu reféssim reféssiu reféu v.cent val v
rehacer
Tornar a fer.

referendar /re.fe.ɾenˈda/ /re.fe.ɾenˈdaɾ/ /rə.fə.ɾənˈda/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ referend referenda referendada referendades referendaia referendaien referendaies referendam referendant referendar referendara referendaran referendarem referendaren referendares referendareu referendaria referendarien referendaries referendariva referendariven referendarives referendarà referendaràs referendaré referendaríem referendaríeu referendarívem referendaríveu referendassen referendasses referendassin referendassis referendat referendats referendau referendava referendaven referendaves referendavi referendavo referende referendeguem referendeguessa referendeguessen referendeguesses referendegueu referendegués referendeguéssom referendeguéssou referendem referenden referendes referendessa referendessen referendesses referendessi referendessin referendessis referendeu referendi referendin referendis referendo referendos referends referendà referendàiem referendàieu referendàrem referendàreu referendàs referendàssem referendàsseu referendàssim referendàssiu referendàvem referendàvets referendàveu referendàvom referendés referendéssem referendésseu referendéssim referendéssiu referendí sept v.cent val v
refrendar

referent /re.feˈɾen/ /re.feˈɾent/ /rə.fəˈɾen/ /rə.fəˈɾent/ adj
referente
Que fa referència o que expressa una relació.

referent /re.feˈɾen/ /re.feˈɾent/ /rə.fəˈɾen/ /rə.fəˈɾent/ n masc
referente
Allò que es pren com a model a seguir.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ refereix refereixa refereixen refereixes refereixi refereixin refereixis refereixo refereixs referesc referesca referesquen referesques referesqui referesquin referesquis referia referida referides referien referies referiguem referiguera referigueren referigueres referiguessen referiguesses referiguessin referiguessis referigueu referigueva referigueven referigueves referigué referiguérem referiguéreu referigués referiguéssem referiguésseu referiguéssim referiguéssiu referiguévem referiguéveu referim referint referir referira referiran referirem referiren referires referireu referiria referirien referiries refeririva refeririven referirives referirà referiràs referiré referiríem referiríeu referirívem referiríveu referisc referisca referisco referiscos referisquem referisquen referisques referisqueu referissa referissen referisses referissi referissin referissis referist referit referits referiu referiva referiven referives referix referixa referixen referixes referixi referixin referixis referixo referixos referí referíem referíets referíeu referírem referíreu referís referíscon referíssem referísseu referíssim referíssiu referíssom referíssou referívem referíveu referíxon sept v.cent val v
referir

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
referencia
Fet de referir o referir-se.
Indicació en un text que cita un altre text o un autor per a secundar les idees exposades al primer.
referencias
(generalment en plural) Informació sobre les qualitats laborals d'una persona, generalment amb la recomanació d'un encarregat d'empresa per al qui s'ha treballat abans.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
referéndum

refilada /re.fiˈɫa.ða/ /rə.fiˈɫa.ðə/ n fem
gorjeo

refiladissa /re.fi.ɫaˈði.sa/ /rə.fi.ɫəˈði.sə/ n fem
gorjeos

refilar /re.fiˈɫa/ /re.fiˈɫaɾ/ /rə.fiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ refil refila refilada refilades refilam refilant refilar refilara refilaran refilarem refilaren refilares refilareu refilaria refilarien refilaries refilarà refilaràs refilaré refilaríem refilaríeu refilassen refilasses refilassin refilassis refilat refilats refilau refilava refilaven refilaves refile refilem refilen refiles refilessen refilesses refilessin refilessis refileu refili refilin refilis refilo refilà refilàrem refilàreu refilàs refilàssem refilàsseu refilàssim refilàssiu refilàvem refilàveu refilés refiléssem refilésseu refiléssim refiléssiu refilí sept val v
trinar
(intransitiu) Cantar de forma aguda, prolongada i modulada com el canari, el rossinyol i altres ocells.
afilar
(transitiu) Fer que acabi en punta.

refilet /re.fiˈɫet/ /rə.fiˈɫət/ /rə.fiˈɫɛt/ n masc
gorjeo

reflació /re.fɫa.siˈo/ /rə.fɫə.siˈo/ n fem
reflación

reflectir /re.fɫekˈti/ /re.fɫekˈtiɾ/ /rə.fɫəkˈti/ bal n-occ occ reflecteix reflecteixen reflecteixes reflecteixi reflecteixin reflecteixis reflecteixo reflectesc reflectesqui reflectesquin reflectesquis reflectia reflectida reflectides reflectien reflecties reflectiguem reflectigueu reflectim reflectint reflectir reflectira reflectiran reflectirem reflectiren reflectires reflectireu reflectiria reflectirien reflectiries reflectirà reflectiràs reflectiré reflectiríem reflectiríeu reflectisc reflectisca reflectisquen reflectisques reflectissen reflectisses reflectissin reflectissis reflectit reflectits reflectiu reflectix reflectixen reflectixes reflectixo reflectí reflectíem reflectíeu reflectírem reflectíreu reflectís reflectíssem reflectísseu reflectíssim reflectíssiu sept val v
reflejar

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
reflejo
Cosa que es veu reflectida.
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflex condicionat n masc
reflejo condicionado

reflexionar /re.fɫek.si.oˈna/ /re.fɫek.si.oˈnaɾ/ /rə.fɫək.si.oˈna/ /rə.fɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reflexion reflexiona reflexionada reflexionades reflexionaia reflexionaien reflexionaies reflexionam reflexionant reflexionar reflexionara reflexionaran reflexionarem reflexionaren reflexionares reflexionareu reflexionaria reflexionarien reflexionaries reflexionariva reflexionariven reflexionarives reflexionarà reflexionaràs reflexionaré reflexionaríem reflexionaríeu reflexionarívem reflexionaríveu reflexionassen reflexionasses reflexionassin reflexionassis reflexionat reflexionats reflexionau reflexionava reflexionaven reflexionaves reflexionavi reflexionavo reflexione reflexioneguem reflexioneguessa reflexioneguessen reflexioneguesses reflexionegueu reflexionegués reflexioneguéssom reflexioneguéssou reflexionem reflexionen reflexiones reflexionessa reflexionessen reflexionesses reflexionessi reflexionessin reflexionessis reflexioneu reflexioni reflexionin reflexionis reflexiono reflexionos reflexions reflexionà reflexionàiem reflexionàieu reflexionàrem reflexionàreu reflexionàs reflexionàssem reflexionàsseu reflexionàssim reflexionàssiu reflexionàvem reflexionàvets reflexionàveu reflexionàvom reflexionés reflexionéssem reflexionésseu reflexionéssim reflexionéssiu reflexioní sept v.cent val v
reflexionar

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
reflexivo

reflexió /re.fɫek.siˈo/ /rə.fɫək.siˈo/ n fem
reflexión
Acció de reflexionar.

reflexió difusa n fem
reflexión difusa

reflexió especular n fem
reflexión especular

refondre /reˈfon.dɾe/ /rəˈfon.dɾə/ bal eiv occ refon refonc refondran refondre refondrem refondreu refondria refondrien refondries refondrà refondràs refondré refondríem refondríeu refonem refonen refonent refoneu refonga refonguem refonguen refonguera refongueren refongueres refongues refonguessen refonguesses refonguessin refonguessis refongueu refongui refonguin refonguis refongué refonguérem refonguéreu refongués refonguéssem refonguésseu refonguéssim refonguéssiu refonguí refonia refonien refonies refons refoníem refoníeu refosa refoses refosos refós v.cent val v
refundir
Unir diversos metalls mitjançant la fusió.
Tornar a fondre un metall.
Crear un text legal mitjançant la unió de les diverses normes, ja en vigor, sobre el mateix tema.

reforma educativa n fem
reforma educativa

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reform reforma reformada reformades reformam reformant reformar reformara reformaran reformarem reformaren reformares reformareu reformaria reformarien reformaries reformarà reformaràs reformaré reformaríem reformaríeu reformassen reformasses reformassin reformassis reformat reformats reformau reformava reformaven reformaves reforme reformem reformen reformes reformessen reformesses reformessin reformessis reformeu reformi reformin reformis reformo reformà reformàrem reformàreu reformàs reformàssem reformàsseu reformàssim reformàssiu reformàvem reformàveu reformés reforméssem reformésseu reforméssim reforméssiu reformí sept val v
reformar
Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ n masc
refuerzo

refrany /reˈfɾaɲ/ /rəˈfɾaɲ/ n masc
refrán

refrec /reˈfɾek/ /rəˈfɾək/ /rəˈfɾɛk/ n masc
refregamiento
Acte o efecte de refregar.
restregón
Frec reiterat.

refredar /re.fɾeˈða/ /re.fɾeˈðaɾ/ /rə.fɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ refred refreda refredada refredades refredam refredant refredar refredara refredaran refredarem refredaren refredares refredareu refredaria refredarien refredaries refredarà refredaràs refredaré refredaríem refredaríeu refredassen refredasses refredassin refredassis refredat refredats refredau refredava refredaven refredaves refrede refredem refreden refredes refredessen refredesses refredessin refredessis refredeu refredi refredin refredis refredo refredà refredàrem refredàreu refredàs refredàssem refredàsseu refredàssim refredàssiu refredàvem refredàveu refredés refredéssem refredésseu refredéssim refredéssiu refredí sept val v
enfriar
Reduir la temperatura.
resfriarse
(pronominal) Agafar un refredat.

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
resfriado

refregir /re.fɾeˈd͡ʒi/ /re.fɾeˈd͡ʒiɾ/ /re.fɾeˈʒi/ /rə.fɾəˈʒi/ alg bal eiv mall n-occ occ refregeix refregeixen refregeixes refregeixi refregeixin refregeixis refregeixo refregeixs refregesc refregesca refregesquen refregesques refregesqui refregesquin refregesquis refregia refregida refregides refregien refregies refregiguem refregigueu refregim refregint refregir refregira refregiran refregirem refregiren refregires refregireu refregiria refregirien refregiries refregirà refregiràs refregiré refregiríem refregiríeu refregisc refregisca refregisquen refregisques refregissen refregisses refregissin refregissis refregit refregits refregiu refregix refregixen refregixes refregixo refregí refregíem refregíeu refregírem refregíreu refregís refregíssem refregísseu refregíssim refregíssiu refrig refrigen refriges refrigi refrigin refrigis refrija refrit refrita refrites refrits sept v.cent val v
refreir

refresc /reˈfɾesk/ /rəˈfɾəsk/ /rəˈfɾɛsk/ n masc
refresco

refrescar /re.fɾesˈka/ /re.fɾesˈkaɾ/ /rə.fɾəsˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ refresc refresca refrescada refrescades refrescaia refrescaien refrescaies refrescam refrescant refrescar refrescara refrescaran refrescarem refrescaren refrescares refrescareu refrescaria refrescarien refrescaries refrescariva refrescariven refrescarives refrescarà refrescaràs refrescaré refrescaríem refrescaríeu refrescarívem refrescaríveu refrescassen refrescasses refrescassin refrescassis refrescat refrescats refrescau refrescava refrescaven refrescaves refrescavi refrescavo refresco refrescos refrescà refrescàiem refrescàieu refrescàrem refrescàreu refrescàs refrescàssem refrescàsseu refrescàssim refrescàssiu refrescàvem refrescàvets refrescàveu refrescàvom refresque refresqueguem refresqueguessa refresqueguessen refresqueguesses refresquegueu refresquegués refresqueguéssom refresqueguéssou refresquem refresquen refresques refresquessa refresquessen refresquesses refresquessi refresquessin refresquessis refresqueu refresqui refresquin refresquis refresqués refresquéssem refresquésseu refresquéssim refresquéssiu refresquí sept v.cent val v
refrescar

refrigerador /re.fɾi.d͡ʒe.ɾaˈðoɾ/ /re.fɾi.ʒe.ɾaˈðo/ /rə.fɾi.ʒə.ɾəˈðo/ n masc
refrigerador

refrigerar /re.fɾi.d͡ʒeˈɾa/ /re.fɾi.d͡ʒeˈɾaɾ/ /re.fɾi.ʒeˈɾa/ /rə.fɾi.ʒəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ refriger refrigera refrigerada refrigerades refrigeraia refrigeraien refrigeraies refrigeram refrigerant refrigerar refrigerara refrigeraran refrigerarem refrigeraren refrigerares refrigerareu refrigeraria refrigerarien refrigeraries refrigerariva refrigerariven refrigerarives refrigerarà refrigeraràs refrigeraré refrigeraríem refrigeraríeu refrigerarívem refrigeraríveu refrigerassen refrigerasses refrigerassin refrigerassis refrigerat refrigerats refrigerau refrigerava refrigeraven refrigeraves refrigeravi refrigeravo refrigere refrigereguem refrigereguessa refrigereguessen refrigereguesses refrigeregueu refrigeregués refrigereguéssom refrigereguéssou refrigerem refrigeren refrigeres refrigeressa refrigeressen refrigeresses refrigeressi refrigeressin refrigeressis refrigereu refrigeri refrigerin refrigeris refrigero refrigeros refrigers refrigerà refrigeràiem refrigeràieu refrigeràrem refrigeràreu refrigeràs refrigeràssem refrigeràsseu refrigeràssim refrigeràssiu refrigeràvem refrigeràvets refrigeràveu refrigeràvom refrigerés refrigeréssem refrigerésseu refrigeréssim refrigeréssiu refrigerí sept v.cent val v
refrigerar
Refrescar, refredar, temperar la calor.
Recuperar forces, confortar.

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
refugio

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ n masc
refugiado

refutar /re.fuˈta/ /re.fuˈtaɾ/ /rə.fuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ refut refuta refutada refutades refutaia refutaien refutaies refutam refutant refutar refutara refutaran refutarem refutaren refutares refutareu refutaria refutarien refutaries refutariva refutariven refutarives refutarà refutaràs refutaré refutaríem refutaríeu refutarívem refutaríveu refutassen refutasses refutassin refutassis refutat refutats refutau refutava refutaven refutaves refutavi refutavo refute refuteguem refuteguessa refuteguessen refuteguesses refutegueu refutegués refuteguéssom refuteguéssou refutem refuten refutes refutessa refutessen refutesses refutessi refutessin refutessis refuteu refuti refutin refutis refuto refutos refuts refutà refutàiem refutàieu refutàrem refutàreu refutàs refutàssem refutàsseu refutàssim refutàssiu refutàvem refutàvets refutàveu refutàvom refutés refutéssem refutésseu refutéssim refutéssiu refutí sept v.cent val v
refutar

refús /reˈfus/ /rəˈfus/ n masc
rehúso

refús prohibit n masc
despeje prohibido

reg n masc
riego

regadiu /re.ɣaˈðiw/ /rə.ɣəˈðiw/ n masc
regadío

regal /reˈɣaɫ/ n masc
regalo obsequio

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regal regala regalada regalades regalaia regalaien regalaies regalam regalant regalar regalara regalaran regalarem regalaren regalares regalareu regalaria regalarien regalaries regalariva regalariven regalarives regalarà regalaràs regalaré regalaríem regalaríeu regalarívem regalaríveu regalassen regalasses regalassin regalassis regalat regalats regalau regalava regalaven regalaves regalavi regalavo regale regaleguem regaleguessa regaleguessen regaleguesses regalegueu regalegués regaleguéssom regaleguéssou regalem regalen regales regalessa regalessen regalesses regalessi regalessin regalessis regaleu regali regalin regalis regalo regalos regals regalà regalàiem regalàieu regalàrem regalàreu regalàs regalàssem regalàsseu regalàssim regalàssiu regalàvem regalàvets regalàveu regalàvom regalés regaléssem regalésseu regaléssim regaléssiu regalí sept v.cent val v
rezumar
Un cos desprendre un líquid, a gotes o a raigs, que corre per la seva superfície.
regalar
Obsequiar graciosament amb un present.

regalia /re.ɣaˈɫi.a/ /rə.ɣəˈɫi.ə/ n fem
regalía
Privilegi, prerrogativa o dret que té algú (especialment un sobirà) sobre els seus dominis o assumptes.
renta
Renda, royalty, o guany proporcional als béns que el generen.

regalim /re.ɣaˈɫim/ /rə.ɣəˈɫim/ n masc
reguero

regalimar /re.ɣa.ɫiˈma/ /re.ɣa.ɫiˈmaɾ/ /rə.ɣə.ɫiˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regalim regalima regalimada regalimades regalimaia regalimaien regalimaies regalimam regalimant regalimar regalimara regalimaran regalimarem regalimaren regalimares regalimareu regalimaria regalimarien regalimaries regalimariva regalimariven regalimarives regalimarà regalimaràs regalimaré regalimaríem regalimaríeu regalimarívem regalimaríveu regalimassen regalimasses regalimassin regalimassis regalimat regalimats regalimau regalimava regalimaven regalimaves regalimavi regalimavo regalime regalimeguem regalimeguessa regalimeguessen regalimeguesses regalimegueu regalimegués regalimeguéssom regalimeguéssou regalimem regalimen regalimes regalimessa regalimessen regalimesses regalimessi regalimessin regalimessis regalimeu regalimi regalimin regalimis regalimo regalimos regalims regalimà regalimàiem regalimàieu regalimàrem regalimàreu regalimàs regalimàssem regalimàsseu regalimàssim regalimàssiu regalimàvem regalimàvets regalimàveu regalimàvom regalimés regaliméssem regalimésseu regaliméssim regaliméssiu regalimí sept v.cent val v
chorrear

regalèssia /re.ɣaˈɫɛ.si.a/ n fem
regaliz
Planta de l'espècie Glycyrrhiza glabra.
caramelo de regaliz
Pega dolça.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reg rega regada regades regam regant regar regara regaran regarem regaren regares regareu regaria regarien regaries regarà regaràs regaré regaríem regaríeu regassen regasses regassin regassis regat regats regau regava regaven regaves rego regue reguem reguen regues reguessen reguesses reguessin reguessis regueu regui reguin reguis regués reguéssem reguésseu reguéssim reguéssiu reguí regà regàrem regàreu regàs regàssem regàsseu regàssim regàssiu regàvem regàveu sept val v
regar aguar

regatejar /re.ɣa.teˈd͡ʒa/ /re.ɣa.teˈd͡ʒaɾ/ /re.ɣa.teˈʒa/ /rə.ɣə.təˈd͡ʒa/ /rə.ɣə.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ regatege regategem regategen regateges regategessen regategesses regategessin regategessis regategeu regategi regategin regategis regategés regategéssem regategésseu regategéssim regategéssiu regategí regateig regateja regatejada regatejades regatejam regatejant regatejar regatejara regatejaran regatejarem regatejaren regatejares regatejareu regatejaria regatejarien regatejaries regatejarà regatejaràs regatejaré regatejaríem regatejaríeu regatejassen regatejasses regatejassin regatejassis regatejat regatejats regatejau regatejava regatejaven regatejaves regatejo regatejà regatejàrem regatejàreu regatejàs regatejàssem regatejàsseu regatejàssim regatejàssiu regatejàvem regatejàveu sept v.cent val v
regatear
Discutir un preu a la baixa.

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
regente

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
reguetón

regidor /re.d͡ʒiˈðoɾ/ /re.ʒiˈðo/ /rə.ʒiˈðo/ adj masc
regidor

regidor /re.d͡ʒiˈðoɾ/ /re.ʒiˈðo/ /rə.ʒiˈðo/ n masc
concejal
Membre del ple d’un ajuntament, responsable de l’administració d'un municipi.

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
regimiento

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
regional

regir /reˈd͡ʒi/ /reˈd͡ʒiɾ/ /rəˈd͡ʒi/ /rəˈʒi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ regeix regeixa regeixen regeixes regeixi regeixin regeixis regeixo regeixs regesc regesca regesquen regesques regesqui regesquin regesquis regia regida regides regien regies regiguem regiguera regigueren regigueres regiguessen regiguesses regiguessin regiguessis regigueu regigueva regigueven regigueves regigué regiguérem regiguéreu regigués regiguéssem regiguésseu regiguéssim regiguéssiu regiguévem regiguéveu regim regint regir regira regiran regirem regiren regires regireu regiria regirien regiries regiriva regiriven regirives regirà regiràs regiré regiríem regiríeu regirívem regiríveu regisc regisca regisco regiscos regisquem regisquen regisques regisqueu regissa regissen regisses regissi regissin regissis regist regit regits regiu regiva regiven regives regix regixa regixen regixes regixi regixin regixis regixo regixos regí regíem regíets regíeu regírem regíreu regís regíscon regíssem regísseu regíssim regíssiu regíssom regíssou regívem regíveu regíxon sept v.cent val v
regir

registrar /re.d͡ʒisˈtɾa/ /re.d͡ʒisˈtɾaɾ/ /re.ʒisˈtɾa/ /rə.ʒisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ registr registra registrada registrades registram registrant registrar registrara registraran registrarem registraren registrares registrareu registraria registrarien registraries registrarà registraràs registraré registraríem registraríeu registrassen registrasses registrassin registrassis registrat registrats registrau registrava registraven registraves registre registrem registren registres registressen registresses registressin registressis registreu registri registrin registris registro registrà registràrem registràreu registràs registràssem registràsseu registràssim registràssiu registràvem registràveu registrés registréssem registrésseu registréssim registréssiu registrí sept val v
registrar

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
registro

registre cronològic acumulat n masc
registro cronológico arrastrado

registre escolar n masc
registro escolar

registre observacional n masc
registro observacional

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
región

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
regla
Norma, guia.
menstruació

regla d'acceleració n fem
regla de aceleración

regla de joc n fem
regla de juego

regla dels 24 segons n fem
regla de los 24 segundos

regla dels 3 segons n fem
regla de los 3 segundos

regla dels 4,55 m n fem
distancia

regla dels 5 segons n fem
regla de los 5 segundos

regla dels 8 segons n fem
regla de los 8 segundos

reglament /re.ɣɫaˈmen/ /re.ɣɫaˈment/ /reɡ.ɡɫaˈmen/ /rə.ɣɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈment/ n masc
reglamento

reglament de règim intern n masc
reglamento de régimen interno

reglamentar /re.ɣɫa.menˈta/ /re.ɣɫa.menˈtaɾ/ /reɡ.ɡɫa.menˈta/ /rə.ɣɫə.mənˈta/ /rəɡ.ɡɫə.mənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reglament reglamenta reglamentada reglamentades reglamentaia reglamentaien reglamentaies reglamentam reglamentant reglamentar reglamentara reglamentaran reglamentarem reglamentaren reglamentares reglamentareu reglamentaria reglamentarien reglamentaries reglamentariva reglamentariven reglamentarives reglamentarà reglamentaràs reglamentaré reglamentaríem reglamentaríeu reglamentarívem reglamentaríveu reglamentassen reglamentasses reglamentassin reglamentassis reglamentat reglamentats reglamentau reglamentava reglamentaven reglamentaves reglamentavi reglamentavo reglamente reglamenteguem reglamenteguessa reglamenteguessen reglamenteguesses reglamentegueu reglamentegués reglamenteguéssom reglamenteguéssou reglamentem reglamenten reglamentes reglamentessa reglamentessen reglamentesses reglamentessi reglamentessin reglamentessis reglamenteu reglamenti reglamentin reglamentis reglamento reglamentos reglaments reglamentà reglamentàiem reglamentàieu reglamentàrem reglamentàreu reglamentàs reglamentàssem reglamentàsseu reglamentàssim reglamentàssiu reglamentàvem reglamentàvets reglamentàveu reglamentàvom reglamentés reglamentéssem reglamentésseu reglamentéssim reglamentéssiu reglamentí sept v.cent val v
reglamentar

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
regla

regleta /reɡˈɡɫe.ta/ /reˈɣɫe.ta/ /rəɡˈɡɫə.tə/ /rəɡˈɡɫɛ.tə/ /rəˈɣɫɛ.tə/ n fem
regleta
Connector elèctric amb un suport aïllant sobre el qual es connecten un o més components elèctrics.

reglets n masc
regletas

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
rienda

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
reinado

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
reino
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

regraciar /re.ɣɾa.siˈa/ /re.ɣɾa.siˈaɾ/ /rə.ɣɾə.siˈa/ alg bal eiv nota 1 occ regracia regraciada regraciades regraciam regraciant regraciar regraciara regraciaran regraciarem regraciaren regraciares regraciareu regraciaria regraciarien regraciaries regraciarà regraciaràs regraciaré regraciaríem regraciaríeu regraciassen regraciasses regraciassin regraciassis regraciat regraciats regraciau regraciava regraciaven regraciaves regracie regraciem regracien regracies regraciessen regraciesses regraciessin regraciessis regracieu regracii regracio regracià regraciàrem regraciàreu regraciàs regraciàssem regraciàsseu regraciàssim regraciàssiu regraciàvem regraciàveu regraciés regraciéssem regraciésseu regraciéssim regraciéssiu regracií regraciï regraciïn regraciïs sept v.cent val v
agradecer

regressar /re.ɣɾeˈsa/ /re.ɣɾeˈsaɾ/ /rə.ɣɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regressa regressada regressades regressaia regressaien regressaies regressam regressant regressar regressara regressaran regressarem regressaren regressares regressareu regressaria regressarien regressaries regressariva regressariven regressarives regressarà regressaràs regressaré regressaríem regressaríeu regressarívem regressaríveu regressassen regressasses regressassin regressassis regressat regressats regressau regressava regressaven regressaves regressavi regressavo regresse regresseguem regresseguessa regresseguessen regresseguesses regressegueu regressegués regresseguéssom regresseguéssou regressem regressen regresses regressessa regressessen regressesses regressessi regressessin regressessis regresseu regressi regressin regressis regresso regressos regressà regressàiem regressàieu regressàrem regressàreu regressàs regressàssem regressàsseu regressàssim regressàssiu regressàvem regressàvets regressàveu regressàvom regressés regresséssem regressésseu regresséssim regresséssiu regressí regrès sept v.cent val v
regresar

regressió n fem
regresión
Procés inconscient mitjançant el qual una persona torna a una etapa anterior del seu desenvolupament.
(matemàtiques) Procés per a establir prediccions dels valors d'una variable a partir del coneixement dels valors d'una altra variable, amb la qual està linealment correlacionada.

reguitnar /re.ɣinˈna/ /re.ɣinˈnaɾ/ /rə.ɣinˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) reguitn reguitna reguitnada reguitnades reguitnam reguitnant reguitnar reguitnaran reguitnarem reguitnaren reguitnares reguitnareu reguitnaria reguitnarien reguitnaries reguitnarà reguitnaràs reguitnaré reguitnaríem reguitnaríeu reguitnassen reguitnasses reguitnassin reguitnassis reguitnat reguitnats reguitnau reguitnava reguitnaven reguitnaves reguitnem reguitnen reguitnes reguitnessen reguitnesses reguitnessin reguitnessis reguitneu reguitni reguitnin reguitnis reguitno reguitnà reguitnàrem reguitnàreu reguitnàs reguitnàssem reguitnàsseu reguitnàssim reguitnàssiu reguitnàvem reguitnàveu reguitnés reguitnéssem reguitnésseu reguitnéssim reguitnéssiu reguitní sept v
cocear
Tirar guitzes.

reguitzell /re.ɣiˈd͡zeʎ/ /re.ɣiˈzeʎ/ /rə.ɣiˈd͡zeʎ/ n masc
retahila

regular /re.ɣuˈɫa/ /re.ɣuˈɫaɾ/ /rə.ɣuˈɫa/ /rə.ɣuˈɫar/ adj
regular
Que segueix una regla.
Continu, uniforme sense alts i baixos.
(calc del castellà) Mitjà, del tipus més corrent, ni gros ni petit, ni més bo ni més dolent de l'usual.

regular /re.ɣuˈɫa/ /re.ɣuˈɫaɾ/ /rə.ɣuˈɫa/ /rə.ɣuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ regul regula regulada regulades regulam regulant regular regulara regularan regularem regularen regulares regulareu regularia regularien regularies regularà regularàs regularé regularíem regularíeu regulassen regulasses regulassin regulassis regulat regulats regulau regulava regulaven regulaves regule regulem regulen regules regulessen regulesses regulessin regulessis reguleu reguli regulin regulis regulo regulà regulàrem regulàreu regulàs regulàssem regulàsseu regulàssim regulàssiu regulàvem regulàveu regulés reguléssem regulésseu reguléssim reguléssiu regulí sept val v
regular
Posar una norma, una regla a seguir.
Mantenir en uns nivells determinats.

regularment /re.ɣuˌɫarˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈment/ /rə.ɣuˌɫarˈmen/ /rə.ɣuˌɫaɾˈment/ adv
regularmente

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
regencia

rehabilitació n fem
rehabilitación

rei /ˈrɛj/ n masc
rey
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
pez remo

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
real

reialme /reˈjaɫ.me/ /rəˈjaɫ.mə/ n masc
reino

reig /ˈret͡ʃ/ n masc
corvina

reil·lusionar /re.i.ɫu.zi.oˈna/ /re.iɫ.ɫu.zi.oˈna/ /re.iɫ.ɫu.zi.oˈnaɾ/ /rə.i.ɫu.zi.uˈna/ /rə.iɫ.ɫu.zi.oˈna/ /rə.iɫ.ɫu.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reil·lusion reil·lusiona reil·lusionada reil·lusionades reil·lusionam reil·lusionant reil·lusionar reil·lusionara reil·lusionaran reil·lusionarem reil·lusionaren reil·lusionares reil·lusionareu reil·lusionaria reil·lusionarien reil·lusionaries reil·lusionarà reil·lusionaràs reil·lusionaré reil·lusionaríem reil·lusionaríeu reil·lusionassen reil·lusionasses reil·lusionassin reil·lusionassis reil·lusionat reil·lusionats reil·lusionau reil·lusionava reil·lusionaven reil·lusionaves reil·lusione reil·lusionem reil·lusionen reil·lusiones reil·lusionessen reil·lusionesses reil·lusionessin reil·lusionessis reil·lusioneu reil·lusioni reil·lusionin reil·lusionis reil·lusiono reil·lusionà reil·lusionàrem reil·lusionàreu reil·lusionàs reil·lusionàssem reil·lusionàsseu reil·lusionàssim reil·lusionàssiu reil·lusionàvem reil·lusionàveu reil·lusionés reil·lusionéssem reil·lusionésseu reil·lusionéssim reil·lusionéssiu reil·lusioní sept val v
reilusionar

reimplantar /re.im.pɫanˈta/ /re.im.pɫanˈtaɾ/ /rə.im.pɫənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reimplant reimplanta reimplantada reimplantades reimplantaia reimplantaien reimplantaies reimplantam reimplantant reimplantar reimplantara reimplantaran reimplantarem reimplantaren reimplantares reimplantareu reimplantaria reimplantarien reimplantaries reimplantariva reimplantariven reimplantarives reimplantarà reimplantaràs reimplantaré reimplantaríem reimplantaríeu reimplantarívem reimplantaríveu reimplantassen reimplantasses reimplantassin reimplantassis reimplantat reimplantats reimplantau reimplantava reimplantaven reimplantaves reimplantavi reimplantavo reimplante reimplanteguem reimplanteguessa reimplanteguessen reimplanteguesses reimplantegueu reimplantegués reimplanteguéssom reimplanteguéssou reimplantem reimplanten reimplantes reimplantessa reimplantessen reimplantesses reimplantessi reimplantessin reimplantessis reimplanteu reimplanti reimplantin reimplantis reimplanto reimplantos reimplants reimplantà reimplantàiem reimplantàieu reimplantàrem reimplantàreu reimplantàs reimplantàssem reimplantàsseu reimplantàssim reimplantàssiu reimplantàvem reimplantàvets reimplantàveu reimplantàvom reimplantés reimplantéssem reimplantésseu reimplantéssim reimplantéssiu reimplantí sept v.cent val v
reimplantar

reimposar /re.im.poˈza/ /re.im.poˈzaɾ/ /rə.im.poˈza/ /rə.im.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reimposa reimposada reimposades reimposam reimposant reimposar reimposara reimposaran reimposarem reimposaren reimposares reimposareu reimposaria reimposarien reimposaries reimposarà reimposaràs reimposaré reimposaríem reimposaríeu reimposassen reimposasses reimposassin reimposassis reimposat reimposats reimposau reimposava reimposaven reimposaves reimpose reimposem reimposen reimposes reimposessen reimposesses reimposessin reimposessis reimposeu reimposi reimposin reimposis reimposo reimposà reimposàrem reimposàreu reimposàs reimposàssem reimposàsseu reimposàssim reimposàssiu reimposàvem reimposàveu reimposés reimposéssem reimposésseu reimposéssim reimposéssiu reimposí reimpòs sept val v
reimponer

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
reina
Forma femenina de rei.

reincidir /re.in.siˈði/ /re.in.siˈðiɾ/ /rə.in.siˈði/ bal n-occ occ reincideix reincideixen reincideixes reincideixi reincideixin reincideixis reincideixo reincidesc reincidesqui reincidesquin reincidesquis reincidia reincidida reincidides reincidien reincidies reincidiguem reincidigueu reincidim reincidint reincidir reincidira reincidiran reincidirem reincidiren reincidires reincidireu reincidiria reincidirien reincidiries reincidirà reincidiràs reincidiré reincidiríem reincidiríeu reincidisc reincidisca reincidisquen reincidisques reincidissen reincidisses reincidissin reincidissis reincidit reincidits reincidiu reincidix reincidixen reincidixes reincidixo reincidí reincidíem reincidíeu reincidírem reincidíreu reincidís reincidíssem reincidísseu reincidíssim reincidíssiu sept val v
reincidir

reineta meridional n fem
ranita meridional
Zool. (Hyla meridionalis Boettger 1874) Espècie de granota.

reinfecció /re.iɱ.fek.siˈo/ /rə.iɱ.fək.siˈo/ n fem
reinfección

reingressar /re.iŋ.ɡɾeˈsa/ /re.iŋ.ɡɾeˈsaɾ/ /rə.iŋ.ɡɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reingressa reingressada reingressades reingressaia reingressaien reingressaies reingressam reingressant reingressar reingressara reingressaran reingressarem reingressaren reingressares reingressareu reingressaria reingressarien reingressaries reingressariva reingressariven reingressarives reingressarà reingressaràs reingressaré reingressaríem reingressaríeu reingressarívem reingressaríveu reingressassen reingressasses reingressassin reingressassis reingressat reingressats reingressau reingressava reingressaven reingressaves reingressavi reingressavo reingresse reingresseguem reingresseguessa reingresseguessen reingresseguesses reingressegueu reingressegués reingresseguéssom reingresseguéssou reingressem reingressen reingresses reingressessa reingressessen reingressesses reingressessi reingressessin reingressessis reingresseu reingressi reingressin reingressis reingresso reingressos reingressà reingressàiem reingressàieu reingressàrem reingressàreu reingressàs reingressàssem reingressàsseu reingressàssim reingressàssiu reingressàvem reingressàvets reingressàveu reingressàvom reingressés reingresséssem reingressésseu reingresséssim reingresséssiu reingressí reingrès sept v.cent val v
reingresar

reinserció /re.in.seɾ.siˈo/ n fem
reinserción

reinstal·lar /re.ins.taɫˈɫa/ /re.ins.taɫˈɫaɾ/ /re.ins.taˈɫa/ /rə.ins.təɫˈɫa/ /rə.ins.təˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reinstal reinstal·la reinstal·lada reinstal·lades reinstal·laia reinstal·laien reinstal·laies reinstal·lam reinstal·lant reinstal·lar reinstal·lara reinstal·laran reinstal·larem reinstal·laren reinstal·lares reinstal·lareu reinstal·laria reinstal·larien reinstal·laries reinstal·lariva reinstal·lariven reinstal·larives reinstal·larà reinstal·laràs reinstal·laré reinstal·laríem reinstal·laríeu reinstal·larívem reinstal·laríveu reinstal·lassen reinstal·lasses reinstal·lassin reinstal·lassis reinstal·lat reinstal·lats reinstal·lau reinstal·lava reinstal·laven reinstal·laves reinstal·lavi reinstal·lavo reinstal·le reinstal·leguem reinstal·leguessa reinstal·leguessen reinstal·leguesses reinstal·legueu reinstal·legués reinstal·leguéssom reinstal·leguéssou reinstal·lem reinstal·len reinstal·les reinstal·lessa reinstal·lessen reinstal·lesses reinstal·lessi reinstal·lessin reinstal·lessis reinstal·leu reinstal·li reinstal·lin reinstal·lis reinstal·lo reinstal·los reinstal·là reinstal·làiem reinstal·làieu reinstal·làrem reinstal·làreu reinstal·làs reinstal·làssem reinstal·làsseu reinstal·làssim reinstal·làssiu reinstal·làvem reinstal·làvets reinstal·làveu reinstal·làvom reinstal·lés reinstal·léssem reinstal·lésseu reinstal·léssim reinstal·léssiu reinstal·lí sept v.cent val v
reinstalar

reintegracionisme /re.in.te.ɣɾa.si.oˈniz.me/ /rə.in.tə.ɣɾə.si.oˈniz.mə/ /rə.in.tə.ɣɾə.si.uˈniz.mə/ n masc
reintegracionismo

reintegració /re.in.te.ɣɾa.siˈo/ /rə.in.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
reintegración

reintegrar /re.in.teˈɣɾa/ /re.in.teˈɣɾaɾ/ /rə.in.təˈɣɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reintegr reintegra reintegrada reintegrades reintegraia reintegraien reintegraies reintegram reintegrant reintegrar reintegrara reintegraran reintegrarem reintegraren reintegrares reintegrareu reintegraria reintegrarien reintegraries reintegrariva reintegrariven reintegrarives reintegrarà reintegraràs reintegraré reintegraríem reintegraríeu reintegrarívem reintegraríveu reintegrassen reintegrasses reintegrassin reintegrassis reintegrat reintegrats reintegrau reintegrava reintegraven reintegraves reintegravi reintegravo reintegre reintegreguem reintegreguessa reintegreguessen reintegreguesses reintegregueu reintegregués reintegreguéssom reintegreguéssou reintegrem reintegren reintegres reintegressa reintegressen reintegresses reintegressi reintegressin reintegressis reintegreu reintegri reintegrin reintegris reintegro reintegros reintegrs reintegrà reintegràiem reintegràieu reintegràrem reintegràreu reintegràs reintegràssem reintegràsseu reintegràssim reintegràssiu reintegràvem reintegràvets reintegràveu reintegràvom reintegrés reintegréssem reintegrésseu reintegréssim reintegréssiu reintegrí sept v.cent val v
reintegrar

reiteració /re.i.te.ɾa.siˈo/ /rə.i.tə.ɾə.siˈo/ n fem
reiteración

reiterar /re.i.teˈɾa/ /re.i.teˈɾaɾ/ /rə.i.təˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reiter reitera reiterada reiterades reiteraia reiteraien reiteraies reiteram reiterant reiterar reiterara reiteraran reiterarem reiteraren reiterares reiterareu reiteraria reiterarien reiteraries reiterariva reiterariven reiterarives reiterarà reiteraràs reiteraré reiteraríem reiteraríeu reiterarívem reiteraríveu reiterassen reiterasses reiterassin reiterassis reiterat reiterats reiterau reiterava reiteraven reiteraves reiteravi reiteravo reitere reitereguem reitereguessa reitereguessen reitereguesses reiteregueu reiteregués reitereguéssom reitereguéssou reiterem reiteren reiteres reiteressa reiteressen reiteresses reiteressi reiteressin reiteressis reitereu reiteri reiterin reiteris reitero reiteros reiters reiterà reiteràiem reiteràieu reiteràrem reiteràreu reiteràs reiteràssem reiteràsseu reiteràssim reiteràssiu reiteràvem reiteràvets reiteràveu reiteràvom reiterés reiteréssem reiterésseu reiteréssim reiteréssiu reiterí sept v.cent val v
reiterar

reiteratiu /re.i.te.ɾaˈtiw/ /rə.i.tə.ɾəˈtiw/ adj masc
reiterativo

reivindicar /re.i.vin.diˈkaɾ/ /re.i.βin.diˈka/ /rə.i.vin.diˈka/ /rə.i.βin.diˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reivindic reivindica reivindicada reivindicades reivindicam reivindicant reivindicar reivindicara reivindicaran reivindicarem reivindicaren reivindicares reivindicareu reivindicaria reivindicarien reivindicaries reivindicarà reivindicaràs reivindicaré reivindicaríem reivindicaríeu reivindicassen reivindicasses reivindicassin reivindicassis reivindicat reivindicats reivindicau reivindicava reivindicaven reivindicaves reivindico reivindicà reivindicàrem reivindicàreu reivindicàs reivindicàssem reivindicàsseu reivindicàssim reivindicàssiu reivindicàvem reivindicàveu reivindique reivindiquem reivindiquen reivindiques reivindiquessen reivindiquesses reivindiquessin reivindiquessis reivindiqueu reivindiqui reivindiquin reivindiquis reivindiqués reivindiquéssem reivindiquésseu reivindiquéssim reivindiquéssiu reivindiquí sept val v
reivindicar
Reclamar allò que es creu legítim.

reixa /ˈre.ʃa/ /ˈrej.ʃa/ n fem
alambrada

reixeta /rejˈʃe.ta/ /reˈʃe.ta/ /rəˈʃə.tə/ /rəˈʃɛ.tə/ n fem
rejilla

relacionar /re.ɫa.si.oˈna/ /re.ɫa.si.oˈnaɾ/ /rə.ɫə.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relacion relaciona relacionada relacionades relacionaia relacionaien relacionaies relacionam relacionant relacionar relacionara relacionaran relacionarem relacionaren relacionares relacionareu relacionaria relacionarien relacionaries relacionariva relacionariven relacionarives relacionarà relacionaràs relacionaré relacionaríem relacionaríeu relacionarívem relacionaríveu relacionassen relacionasses relacionassin relacionassis relacionat relacionats relacionau relacionava relacionaven relacionaves relacionavi relacionavo relacione relacioneguem relacioneguessa relacioneguessen relacioneguesses relacionegueu relacionegués relacioneguéssom relacioneguéssou relacionem relacionen relaciones relacionessa relacionessen relacionesses relacionessi relacionessin relacionessis relacioneu relacioni relacionin relacionis relaciono relacionos relacions relacionà relacionàiem relacionàieu relacionàrem relacionàreu relacionàs relacionàssem relacionàsseu relacionàssim relacionàssiu relacionàvem relacionàvets relacionàveu relacionàvom relacionés relacionéssem relacionésseu relacionéssim relacionéssiu relacioní sept v.cent val v
relacionar

relacionat /re.ɫa.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.uˈnat/ adj masc
relacionado

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
relación

relació sexual n fem
relación sexual coito

relat /reˈɫat/ /rəˈɫat/ n masc
relato

relatar /re.ɫaˈta/ /re.ɫaˈtaɾ/ /rə.ɫəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relat relata relatada relatades relataia relataien relataies relatam relatant relatar relatara relataran relatarem relataren relatares relatareu relataria relatarien relataries relatariva relatariven relatarives relatarà relataràs relataré relataríem relataríeu relatarívem relataríveu relatassen relatasses relatassin relatassis relatat relatats relatau relatava relataven relataves relatavi relatavo relate relateguem relateguessa relateguessen relateguesses relategueu relategués relateguéssom relateguéssou relatem relaten relates relatessa relatessen relatesses relatessi relatessin relatessis relateu relati relatin relatis relato relatos relats relatà relatàiem relatàieu relatàrem relatàreu relatàs relatàssem relatàsseu relatàssim relatàssiu relatàvem relatàvets relatàveu relatàvom relatés relatéssem relatésseu relatéssim relatéssiu relatí sept v.cent val v
relatar

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
relativo
Que està en relació amb alguna cosa
No gaire
(gramàtica) Adverbi o pronom que introdueix oracions subordinades adjectives.

relativament /re.ɫaˌti.vaˈment/ /re.ɫaˌti.βaˈmen/ /rə.ɫəˌti.vəˈmen/ /rə.ɫəˌti.vəˈment/ /rə.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
relativamente

relativitzar /re.ɫa.ti.viˈzaɾ/ /re.ɫa.ti.βiˈd͡za/ /re.ɫa.ti.βiˈza/ /rə.ɫə.ti.viˈd͡za/ /rə.ɫə.ti.βiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relativitz relativitza relativitzada relativitzades relativitzaia relativitzaien relativitzaies relativitzam relativitzant relativitzar relativitzara relativitzaran relativitzarem relativitzaren relativitzares relativitzareu relativitzaria relativitzarien relativitzaries relativitzariva relativitzariven relativitzarives relativitzarà relativitzaràs relativitzaré relativitzaríem relativitzaríeu relativitzarívem relativitzaríveu relativitzassen relativitzasses relativitzassin relativitzassis relativitzat relativitzats relativitzau relativitzava relativitzaven relativitzaves relativitzavi relativitzavo relativitze relativitzeguem relativitzeguessa relativitzeguessen relativitzeguesses relativitzegueu relativitzegués relativitzeguéssom relativitzeguéssou relativitzem relativitzen relativitzes relativitzessa relativitzessen relativitzesses relativitzessi relativitzessin relativitzessis relativitzeu relativitzi relativitzin relativitzis relativitzo relativitzos relativitzs relativitzà relativitzàiem relativitzàieu relativitzàrem relativitzàreu relativitzàs relativitzàssem relativitzàsseu relativitzàssim relativitzàssiu relativitzàvem relativitzàvets relativitzàveu relativitzàvom relativitzés relativitzéssem relativitzésseu relativitzéssim relativitzéssiu relativitzí sept v.cent val v
relativizar

relator /re.ɫaˈto/ /re.ɫaˈtoɾ/ /rə.ɫəˈto/ n masc
relator
(dret) Lletrat d’un tribunal que fa la relació de les causes i els plets.

relaxació /re.ɫak.sa.siˈo/ /rə.ɫək.sə.siˈo/ n fem
relajación

relaxant /re.ɫakˈsan/ /re.ɫakˈsant/ /rə.ɫəkˈsan/ /rə.ɫəkˈsant/ adj
relajante

relaxar /re.ɫakˈsa/ /re.ɫakˈsaɾ/ /rə.ɫəkˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relax relaxa relaxada relaxades relaxaia relaxaien relaxaies relaxam relaxant relaxar relaxara relaxaran relaxarem relaxaren relaxares relaxareu relaxaria relaxarien relaxaries relaxariva relaxariven relaxarives relaxarà relaxaràs relaxaré relaxaríem relaxaríeu relaxarívem relaxaríveu relaxassen relaxasses relaxassin relaxassis relaxat relaxats relaxau relaxava relaxaven relaxaves relaxavi relaxavo relaxe relaxeguem relaxeguessa relaxeguessen relaxeguesses relaxegueu relaxegués relaxeguéssom relaxeguéssou relaxem relaxen relaxes relaxessa relaxessen relaxesses relaxessi relaxessin relaxessis relaxeu relaxi relaxin relaxis relaxo relaxos relaxs relaxà relaxàiem relaxàieu relaxàrem relaxàreu relaxàs relaxàssem relaxàsseu relaxàssim relaxàssiu relaxàvem relaxàvets relaxàveu relaxàvom relaxés relaxéssem relaxésseu relaxéssim relaxéssiu relaxí sept v.cent val v
relajar

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
religión

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
religioso

rella /ˈre.ʎa/ /ˈre.ʎə/ /ˈrə.ʎə/ /ˈrɛ.jə/ /ˈrɛ.ʎə/ n fem
reja

rellegir /re.ʎeˈd͡ʒi/ /re.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /re.ʎeˈʒi/ /rə.ʎəˈʒi/ alg bal eiv mall n-occ occ rellegeix rellegeixen rellegeixes rellegeixi rellegeixin rellegeixis rellegeixo rellegeixs rellegesc rellegesca rellegesquen rellegesques rellegesqui rellegesquin rellegesquis rellegia rellegida rellegides rellegien rellegies rellegiguem rellegigueu rellegim rellegint rellegir rellegira rellegiran rellegirem rellegiren rellegires rellegireu rellegiria rellegirien rellegiries rellegirà rellegiràs rellegiré rellegiríem rellegiríeu rellegisc rellegisca rellegisquen rellegisques rellegissen rellegisses rellegissin rellegissis rellegit rellegits rellegiu rellegix rellegixen rellegixes rellegixo rellegí rellegíem rellegíeu rellegírem rellegíreu rellegís rellegíssem rellegísseu rellegíssim rellegíssiu rellig relligen relliges relligi relligin relligis rellija sept v.cent val v
releer

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
relieve

rellevant /re.ʎeˈvant/ /re.ʎeˈβan/ /rə.ʎəˈvan/ /rə.ʎəˈvant/ /rə.ʎəˈβan/ adj
relevante

rellevantment /re.ʎeˌvamˈment/ /re.ʎeˌβamˈmen/ /rə.ʎəˌvamˈmen/ /rə.ʎəˌvamˈment/ /rə.ʎəˌβamˈmen/ adv
relevantemente

rellevista /re.ʎeˈvis.ta/ /re.ʎeˈvis.te/ /re.ʎeˈβis.ta/ /re.ʎeˈβis.te/ /rə.ʎəˈvis.tə/ /rə.ʎəˈβis.tə/ n neut
relevista

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
resbalón

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rellisc rellisca relliscada relliscades relliscam relliscant relliscar relliscara relliscaran relliscarem relliscaren relliscares relliscareu relliscaria relliscarien relliscaries relliscarà relliscaràs relliscaré relliscaríem relliscaríeu relliscassen relliscasses relliscassin relliscassis relliscat relliscats relliscau relliscava relliscaven relliscaves rellisco relliscà relliscàrem relliscàreu relliscàs relliscàssem relliscàsseu relliscàssim relliscàssiu relliscàvem relliscàveu rellisque rellisquem rellisquen rellisques rellisquessen rellisquesses rellisquessin rellisquessis rellisqueu rellisqui rellisquin rellisquis rellisqués rellisquéssem rellisquésseu rellisquéssim rellisquéssiu rellisquí sept val v
resbalar

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
reloj

rellotge de partit n masc
reloj del partido

rellotge de partit auxiliar n masc
reloj de partido auxiliar

relló /reˈʎo/ /rəˈʎo/ n masc
rejón

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
reliquia

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
remo
Instrument de fusta que es fa servir per remar.
Esport nàutic en el que cal remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rem rema remada remades remaia remaien remaies remam remant remar remara remaran remarem remaren remares remareu remaria remarien remaries remariva remariven remarives remarà remaràs remaré remaríem remaríeu remarívem remaríveu remassen remasses remassin remassis remat remats remau remava remaven remaves remavi remavo reme remeguem remeguessa remeguessen remeguesses remegueu remegués remeguéssom remeguéssou remem remen remes remessa remessen remesses remessi remessin remessis remeu remi remin remis remo remos rems remà remàiem remàieu remàrem remàreu remàs remàssem remàsseu remàssim remàssiu remàvem remàvets remàveu remàvom remés reméssem remésseu reméssim reméssiu remí sept v.cent val v
remar bogar

remarcablement /re.marˌkab.bɫeˈmen/ /re.maɾˌka.bɫeˈment/ /re.maɾˌka.βɫeˈmen/ /rə.mərˌka.βɫəˈmen/ /rə.mərˌkab.bɫəˈmen/ /rə.məɾˌkab.bɫəˈment/ adv
remarcablemente

rematada n fem
remate
(esports de pilota) Acció d'acabar una jugada llançant la pilota, la bola o el disc cap a la porteria contrària.
golpe final
(pilota basca, tennis de taula) Llançament que serveix per a acabar un intercanvi de cops.

rematada de cullera n fem
rematada de cuchara

rematada de mitja volta n fem
tiro a la media vuelta

rematada en línia n fem
remate directo

rematada en planxa n fem
remate en plancha

rematador /re.ma.taˈðo/ /re.ma.taˈðoɾ/ /rə.mə.təˈðo/ n masc
rematador
(futbol, hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Jugador que acaba una jugada d'atac llançant la pilota o la bola cap a la porteria contrària.

rematar /re.maˈta/ /re.maˈtaɾ/ /rə.məˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remat remata rematada rematades remataia remataien remataies rematam rematant rematar rematara remataran rematarem remataren rematares rematareu remataria rematarien remataries rematariva rematariven rematarives rematarà remataràs remataré remataríem remataríeu rematarívem remataríveu rematassen rematasses rematassin rematassis rematat rematats rematau rematava remataven remataves rematavi rematavo remate remateguem remateguessa remateguessen remateguesses remategueu remategués remateguéssom remateguéssou rematem rematen remates rematessa rematessen rematesses rematessi rematessin rematessis remateu remati rematin rematis remato rematos remats rematà rematàiem rematàieu rematàrem rematàreu rematàs rematàssem rematàsseu rematàssim rematàssiu rematàvem rematàvets rematàveu rematàvom rematés rematéssem rematésseu rematéssim rematéssiu rematí sept v.cent val v
rematar
Acabar de matar.
(esports de pilota) Acabar una jugada llançant la pilota, la bola o el disc cap a la porteria contrària.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
remedio

remeiar /re.meˈja/ /re.meˈjaɾ/ /rə.məˈja/ alg bal eiv nota 1 occ remei remeia remeiada remeiades remeiam remeiant remeiar remeiara remeiaran remeiarem remeiaren remeiares remeiareu remeiaria remeiarien remeiaries remeiarà remeiaràs remeiaré remeiaríem remeiaríeu remeiassen remeiasses remeiassin remeiassis remeiat remeiats remeiau remeiava remeiaven remeiaves remeie remeiem remeien remeies remeiessen remeiesses remeiessin remeiessis remeieu remeio remeià remeiàrem remeiàreu remeiàs remeiàssem remeiàsseu remeiàssim remeiàssiu remeiàvem remeiàveu remeiés remeiéssem remeiésseu remeiéssim remeiéssiu remeí remeï remeïn remeïs sept v.cent val v
remediar

remeier /re.meˈje/ /re.meˈjeɾ/ /rə.məˈje/ adj masc
remediador
Que és emprat com a remei.

remeier /re.meˈje/ /re.meˈjeɾ/ /rə.məˈje/ n masc
curandero
Persona que coneix remeis.

remenada /re.meˈna.ða/ /rə.məˈna.ðə/ n fem
remoción

remenadissa /re.me.naˈði.sa/ /rə.mə.nəˈði.sə/ n fem
bazuqueo

remenar /re.meˈna/ /re.meˈnaɾ/ /rə.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ remena remenada remenades remenam remenant remenar remenara remenaran remenarem remenaren remenares remenareu remenaria remenarien remenaries remenarà remenaràs remenaré remenaríem remenaríeu remenassen remenasses remenassin remenassis remenat remenats remenau remenava remenaven remenaves remene remenem remenen remenes remenessen remenesses remenessin remenessis remeneu remeni remenin remenis remeno remenà remenàrem remenàreu remenàs remenàssem remenàsseu remenàssim remenàssiu remenàvem remenàveu remenés remenéssem remenésseu remenéssim remenéssiu remení remèn sept val v
barajar
Moure, barrejar, agitar.
Barallar fitxes o cartes.

remença /reˈmen.sa/ /rəˈmɛn.sə/ n fem
redención

remesclar /re.mesˈkɫa/ /re.mesˈkɫaɾ/ /rə.məsˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ remescl remescla remesclada remesclades remesclam remesclant remesclar remesclara remesclaran remesclarem remesclaren remesclares remesclareu remesclaria remesclarien remesclaries remesclarà remesclaràs remesclaré remesclaríem remesclaríeu remesclassen remesclasses remesclassin remesclassis remesclat remesclats remesclau remesclava remesclaven remesclaves remescle remesclem remesclen remescles remesclessen remesclesses remesclessin remesclessis remescleu remescli remesclin remesclis remesclo remesclà remesclàrem remesclàreu remesclàs remesclàssem remesclàsseu remesclàssim remesclàssiu remesclàvem remesclàveu remesclés remescléssem remesclésseu remescléssim remescléssiu remesclí sept val v
remezclar
(música) Fer un nou arranjament d'un tema musical mesclant parts modificades instrumentals o vocals.

remetre /reˈme.tɾe/ /rəˈmɛ.tɾə/ bal eiv occ remesa remeses remesos remet remeta remetem remeten remetent remetera remeteren remeteres remetes remetessen remetesses remetessin remetessis remeteu remeti remetia remetien remeties remetin remetis remeto remetran remetre remetrem remetreu remetria remetrien remetries remetrà remetràs remetré remetríem remetríeu remets remeté remetérem remetéreu remetés remetéssem remetésseu remetéssim remetéssiu remetí remetíem remetíeu remès remés sept v.cent val v
remitir

remig /reˈmit͡ʃ/ /rəˈmit͡ʃ/ n masc
remiche

reminiscència /re.mi.niˈsɛn.si.a/ /rə.mi.nisˈsɛn.si.ə/ /rə.mi.niˈsɛn.si.ə/ n fem
reminiscencia

remodelació /re.mo.ðe.ɫa.siˈo/ /rə.mo.ðə.ɫə.siˈo/ /rə.mu.ðə.ɫə.siˈo/ n fem
remodelación

remodelar /re.mo.ðeˈɫa/ /re.mo.ðeˈɫaɾ/ /rə.mo.ðəˈɫa/ /rə.mu.ðəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remodel remodela remodelada remodelades remodelaia remodelaien remodelaies remodelam remodelant remodelar remodelara remodelaran remodelarem remodelaren remodelares remodelareu remodelaria remodelarien remodelaries remodelariva remodelariven remodelarives remodelarà remodelaràs remodelaré remodelaríem remodelaríeu remodelarívem remodelaríveu remodelassen remodelasses remodelassin remodelassis remodelat remodelats remodelau remodelava remodelaven remodelaves remodelavi remodelavo remodele remodeleguem remodeleguessa remodeleguessen remodeleguesses remodelegueu remodelegués remodeleguéssom remodeleguéssou remodelem remodelen remodeles remodelessa remodelessen remodelesses remodelessi remodelessin remodelessis remodeleu remodeli remodelin remodelis remodelo remodelos remodels remodelà remodelàiem remodelàieu remodelàrem remodelàreu remodelàs remodelàssem remodelàsseu remodelàssim remodelàssiu remodelàvem remodelàvets remodelàveu remodelàvom remodelés remodeléssem remodelésseu remodeléssim remodeléssiu remodelí sept v.cent val v
remodelar

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
remolacha

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
remolque

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remolc remolca remolcada remolcades remolcaia remolcaien remolcaies remolcam remolcant remolcar remolcara remolcaran remolcarem remolcaren remolcares remolcareu remolcaria remolcarien remolcaries remolcariva remolcariven remolcarives remolcarà remolcaràs remolcaré remolcaríem remolcaríeu remolcarívem remolcaríveu remolcassen remolcasses remolcassin remolcassis remolcat remolcats remolcau remolcava remolcaven remolcaves remolcavi remolcavo remolco remolcos remolcà remolcàiem remolcàieu remolcàrem remolcàreu remolcàs remolcàssem remolcàsseu remolcàssim remolcàssiu remolcàvem remolcàvets remolcàveu remolcàvom remolque remolqueguem remolqueguessa remolqueguessen remolqueguesses remolquegueu remolquegués remolqueguéssom remolqueguéssou remolquem remolquen remolques remolquessa remolquessen remolquesses remolquessi remolquessin remolquessis remolqueu remolqui remolquin remolquis remolqués remolquéssem remolquésseu remolquéssim remolquéssiu remolquí sept v.cent val v
remolcar

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
remolino

remor /reˈmo/ /reˈmoɾ/ /rəˈmo/ n fem
rumor

remostreig n masc
remuestreo

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
remoto
Poc probable.

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ bal eiv occ remoc remoga remoguda remogudes remoguem remoguen remoguera remogueren remogueres remogues remoguessen remoguesses remoguessin remoguessis remogueu remogui remoguin remoguis remogut remoguts remogué remoguérem remoguéreu remogués remoguéssem remoguésseu remoguéssim remoguéssiu remoguí remou remouen remouran remoure remourem remoureu remouria remourien remouries remourà remouràs remouré remouríem remouríeu remous removem removent removeu removia removien removies removíem removíeu v.cent val v
remover

remugar /re.muˈɣa/ /re.muˈɣaɾ/ /rə.muˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ remug remuga remugada remugades remugam remugant remugar remugara remugaran remugarem remugaren remugares remugareu remugaria remugarien remugaries remugarà remugaràs remugaré remugaríem remugaríeu remugassen remugasses remugassin remugassis remugat remugats remugau remugava remugaven remugaves remugo remugue remuguem remuguen remugues remuguessen remuguesses remuguessin remuguessis remugueu remugui remuguin remuguis remugués remuguéssem remuguésseu remuguéssim remuguéssiu remuguí remugà remugàrem remugàreu remugàs remugàssem remugàsseu remugàssim remugàssiu remugàvem remugàveu sept val v
rumiar
Els animals amb un estómac complex, mastegar per segona vegada els aliments.

remunerar /re.mu.neˈɾa/ /re.mu.neˈɾaɾ/ /rə.mu.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ remuner remunera remunerada remunerades remuneram remunerant remunerar remunerara remuneraran remunerarem remuneraren remunerares remunerareu remuneraria remunerarien remuneraries remunerarà remuneraràs remuneraré remuneraríem remuneraríeu remunerassen remunerasses remunerassin remunerassis remunerat remunerats remunerau remunerava remuneraven remuneraves remunere remunerem remuneren remuneres remuneressen remuneresses remuneressin remuneressis remunereu remuneri remunerin remuneris remunero remunerà remuneràrem remuneràreu remuneràs remuneràssem remuneràsseu remuneràssim remuneràssiu remuneràvem remuneràveu remunerés remuneréssem remunerésseu remuneréssim remuneréssiu remunerí sept val v
remunerar

remunta /reˈmun.ta/ /rəˈmun.tə/ n fem
chistera de bejuco
(pilota basca) Cesta de 82 a 83 cm de llargada màxima, dura, compacta i sense fons.
remonta
(pilota basca) Modalitat de pilota basca masculina practicada amb una remunta en frontó llarg, en partits per parelles de 40 punts.

remuntada /re.munˈta.ða/ n fem
remontada
(esports) Acció i efecte d'un esportista o un equip d'aconseguir superar l'adversari en una prova, un encontre o una competició després d'haver-hi mantingut un resultat o una posició desfavorable en el transcurs d'un determinat període de temps.
(pilota basca) Acció de fer lliscar la pilota dintre una remunta.

remuntar /re.munˈta/ /re.munˈtaɾ/ /rə.munˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remunt remunta remuntada remuntades remuntaia remuntaien remuntaies remuntam remuntant remuntar remuntara remuntaran remuntarem remuntaren remuntares remuntareu remuntaria remuntarien remuntaries remuntariva remuntariven remuntarives remuntarà remuntaràs remuntaré remuntaríem remuntaríeu remuntarívem remuntaríveu remuntassen remuntasses remuntassin remuntassis remuntat remuntats remuntau remuntava remuntaven remuntaves remuntavi remuntavo remunte remunteguem remunteguessa remunteguessen remunteguesses remuntegueu remuntegués remunteguéssom remunteguéssou remuntem remunten remuntes remuntessa remuntessen remuntesses remuntessi remuntessin remuntessis remunteu remunti remuntin remuntis remunto remuntos remunts remuntà remuntàiem remuntàieu remuntàrem remuntàreu remuntàs remuntàssem remuntàsseu remuntàssim remuntàssiu remuntàvem remuntàvets remuntàveu remuntàvom remuntés remuntéssem remuntésseu remuntéssim remuntéssiu remuntí sept v.cent val v
remontar

remòlta /reˈmɔɫ.ta/ /reˈmɔɫ.tɔ/ /rəˈmɔɫ.tə/ n fem
remolimiento
Acció de remoldre.
orujo
Substància que resta després de moldre o esprémer productes com olives, raïm, canyamel, pomes, etc.

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
reno rangífero

renadiu /re.naˈðiw/ /rə.nəˈðiw/ n masc
renadío

renaixement /re.na.ʃeˈmen/ /re.naj.ʃeˈmen/ /re.naj.ʃeˈment/ /rə.nə.ʃəˈmen/ /rə.nə.ʃəˈment/ n masc
renacimiento
Acció i efecte de renéixer.
Període històric de transició entre l'Edat Mitjana i que dona inici a l'Edat Moderna (segle XIV a XVI).

renaixentista /re.na.ʃenˈtis.ta/ /re.na.ʃenˈtis.te/ /re.naj.ʃenˈtis.ta/ /re.naj.ʃenˈtis.te/ /rə.nə.ʃənˈtis.tə/ adj
renacentista

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ adj
renal
Relatiu al ronyó.

renda disponible n fem
renta disponible

renderització n fem
rendering

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ adj
rentable
Que té una bona rendibilitat.

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ n fem
rendición

rendiment /ren.diˈmen/ /ren.diˈment/ /rən.diˈmen/ /rən.diˈment/ n masc
rendimiento

rendiment acadèmic n masc
rendimiento académico

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ rendeix rendeixa rendeixen rendeixes rendeixi rendeixin rendeixis rendeixo rendeixs rendesc rendesca rendesquen rendesques rendesqui rendesquin rendesquis rendia rendida rendides rendien rendies rendiguem rendiguera rendigueren rendigueres rendiguessen rendiguesses rendiguessin rendiguessis rendigueu rendigueva rendigueven rendigueves rendigué rendiguérem rendiguéreu rendigués rendiguéssem rendiguésseu rendiguéssim rendiguéssiu rendiguévem rendiguéveu rendim rendint rendir rendira rendiran rendirem rendiren rendires rendireu rendiria rendirien rendiries rendiriva rendiriven rendirives rendirà rendiràs rendiré rendiríem rendiríeu rendirívem rendiríveu rendisc rendisca rendisco rendiscos rendisquem rendisquen rendisques rendisqueu rendissa rendissen rendisses rendissi rendissin rendissis rendist rendit rendits rendiu rendiva rendiven rendives rendix rendixa rendixen rendixes rendixi rendixin rendixis rendixo rendixos rendí rendíem rendíets rendíeu rendírem rendíreu rendís rendíscon rendíssem rendísseu rendíssim rendíssiu rendíssom rendíssou rendívem rendíveu rendíxon sept v.cent val v
rendir
Reportar un benefici o utilitat.
Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

renec /reˈnek/ n masc
juramento

renegar /re.neˈɣa/ /re.neˈɣaɾ/ /rə.nəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ reneg renega renegada renegades renegam renegant renegar renegara renegaran renegarem renegaren renegares renegareu renegaria renegarien renegaries renegarà renegaràs renegaré renegaríem renegaríeu renegassen renegasses renegassin renegassis renegat renegats renegau renegava renegaven renegaves renego renegue reneguem reneguen renegues reneguessen reneguesses reneguessin reneguessis renegueu renegui reneguin reneguis renegués reneguéssem reneguésseu reneguéssim reneguéssiu reneguí renegà renegàrem renegàreu renegàs renegàssem renegàsseu renegàssim renegàssiu renegàvem renegàveu sept v.cent val v
renegado

renegat /re.neˈɣat/ /rə.nəˈɣat/ adj masc
renegado

reng /ˈreŋ/ /ˈreŋk/ /ˈrɛŋ/ /ˈrɛŋk/ n masc
ring
Espai delimitat, generalment amb unes codes, per fer una competició de lluita.
fila
Línia on es col·loquen persones o coses l'una al costat de l'altra.

reni n masc
renio

renill /reˈniʎ/ /rəˈniʎ/ n masc
relincho

renillar /re.niˈʎa/ /re.niˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ renill renilla renillada renillades renillam renillant renillar renillara renillaran renillarem renillaren renillares renillareu renillaria renillarien renillaries renillarà renillaràs renillaré renillaríem renillaríeu renillassen renillasses renillassin renillassis renillat renillats renillau renillava renillaven renillaves renille renillem renillen renilles renillessen renillesses renillessin renillessis renilleu renilli renillin renillis renillo renillà renillàrem renillàreu renillàs renillàssem renillàsseu renillàssim renillàssiu renillàvem renillàveu renillés renilléssem renillésseu renilléssim renilléssiu renillí sept val v
relinchar

renitent /re.niˈten/ /re.niˈtent/ /rə.niˈten/ /rə.niˈtent/ adj
terco

renminbi /remˈmim.bi/ /rəmˈmim.bi/ n masc
renminbi

renoc /reˈnɔk/ /rəˈnɔk/ adj masc
enclenque
Que no s'està desenvolupant correctament.

renoi /reˈnɔj/ Interjection
caramba

renom n masc
apodo
Nom amb què es coneix una persona i que no és el seu propi.
renombre
Conegut per la seva bona reputació.

renouer /re.noˈwe/ /re.noˈweɾ/ /rə.noˈwe/ adj masc
alborotador

renovable /re.noˈva.bɫe/ /re.noˈβa.βɫe/ /re.noˈβab.bɫe/ /rə.noˈvab.bɫə/ /rə.nuˈvab.bɫə/ /rə.nuˈβa.βɫə/ /rə.nuˈβab.bɫə/ adj
renovable

renovació educativa n fem
renovación educativa

rentaboles /ˌren.taˈbɔ.ɫes/ /ˌren.təˈβɔ.ɫəs/ n masc
limpiabolas

rentador /ren.taˈðo/ /ren.taˈðoɾ/ /rən.təˈðo/ adj masc
lavador
Que renta.

rentador /ren.taˈðo/ /ren.taˈðoɾ/ /rən.təˈðo/ n masc
lavador
Qui renta.
lavadero
Lloc on es renta.

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
lavadora lavarropas

rentamans /ˌren.taˈmans/ /ˌren.təˈmans/ n masc
palangana
Gibrell gran i ample per a rentar-se.
lavamanos
Pica petita per a rentar-se.

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rent renta rentada rentades rentam rentant rentar rentara rentaran rentarem rentaren rentares rentareu rentaria rentarien rentaries rentarà rentaràs rentaré rentaríem rentaríeu rentassen rentasses rentassin rentassis rentat rentats rentau rentava rentaven rentaves rente rentem renten rentes rentessen rentesses rentessin rentessis renteu renti rentin rentis rento rentà rentàrem rentàreu rentàs rentàssem rentàsseu rentàssim rentàssiu rentàvem rentàveu rentés rentéssem rentésseu rentéssim rentéssiu rentí sept val v
limpiar lavar

renunciar /re.nun.siˈa/ /re.nun.siˈaɾ/ /rə.nun.siˈa/ alg bal eiv nota 1 occ renuncia renunciada renunciades renunciam renunciant renunciar renunciara renunciaran renunciarem renunciaren renunciares renunciareu renunciaria renunciarien renunciaries renunciarà renunciaràs renunciaré renunciaríem renunciaríeu renunciassen renunciasses renunciassin renunciassis renunciat renunciats renunciau renunciava renunciaven renunciaves renuncie renunciem renuncien renuncies renunciessen renunciesses renunciessin renunciessis renuncieu renuncii renuncio renuncià renunciàrem renunciàreu renunciàs renunciàssem renunciàsseu renunciàssim renunciàssiu renunciàvem renunciàveu renunciés renunciéssem renunciésseu renunciéssim renunciéssiu renuncií renunciï renunciïn renunciïs sept v.cent val v
renunciar
Rebutjar algun dret o benefici de forma voluntària (una herència, un càrrec, un premi, un dret, etc.).

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reny renya renyada renyades renyaia renyaien renyaies renyam renyant renyar renyara renyaran renyarem renyaren renyares renyareu renyaria renyarien renyaries renyariva renyariven renyarives renyarà renyaràs renyaré renyaríem renyaríeu renyarívem renyaríveu renyassen renyasses renyassin renyassis renyat renyats renyau renyava renyaven renyaves renyavi renyavo renye renyeguem renyeguessa renyeguessen renyeguesses renyegueu renyegués renyeguéssom renyeguéssou renyem renyen renyes renyessa renyessen renyesses renyessi renyessin renyessis renyeu renyi renyin renyis renyo renyos renys renyà renyàiem renyàieu renyàrem renyàreu renyàs renyàssem renyàsseu renyàssim renyàssiu renyàvem renyàvets renyàveu renyàvom renyés renyéssem renyésseu renyéssim renyéssiu renyí sept v.cent val v
reñir

renyir /reˈɲi/ /reˈɲiɾ/ /rəˈɲi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ renyeix renyeixen renyeixes renyeixi renyeixin renyeixis renyeixo renyeixs renyesc renyesca renyesquen renyesques renyesqui renyesquin renyesquis renyia renyida renyides renyien renyies renyiguem renyigueu renyim renyint renyir renyira renyiran renyirem renyiren renyires renyireu renyiria renyirien renyiries renyirà renyiràs renyiré renyiríem renyiríeu renyisc renyisca renyisquen renyisques renyissen renyisses renyissin renyissis renyit renyits renyiu renyix renyixen renyixes renyixo renyí renyíem renyíeu renyírem renyíreu renyís renyíssem renyísseu renyíssim renyíssiu riny rinya rinyen rinyes rinys sept v.cent val v
reñir

renà /reˈna/ /rəˈna/ adj masc
renano
Relatiu o pertanyent a Renània.
Relatiu o pertanyent al riu Rin.

renà /reˈna/ /rəˈna/ n masc
renano
Persona que habita o és originària de Renània.

renéixer /reˈne.ʃe/ /reˈnej.ʃe/ /reˈnej.ʃeɾ/ /rəˈne.ʃə/ bal renaixem renaixent renaixeran renaixerem renaixeren renaixeres renaixereu renaixeria renaixerien renaixeries renaixerà renaixeràs renaixeré renaixeríem renaixeríeu renaixessin renaixessis renaixeu renaixia renaixien renaixies renaixé renaixérem renaixéreu renaixés renaixéssim renaixéssiu renaixí renaixíem renaixíeu renascuda renascudes renascut renascuts renasquem renasqueren renasqueres renasquessen renasquesses renasquessin renasquessis renasqueu renasqué renasquérem renasquéreu renasqués renasquéssem renasquésseu renasquéssim renasquéssiu renasquí reneix reneixen reneixes reneixi reneixin reneixis reneixo renesc renesqui renesquin renesquis renéixer sept v
renacer

reomplir /re.omˈpli/ /re.omˈpliɾ/ /rə.umˈpli/ alg bal eiv occ reompl reomple reomplen reomplert reomplerta reomplertes reomplerts reomples reompli reomplia reomplida reomplides reomplien reomplies reompliguem reompligueu reomplim reomplin reomplint reomplir reomplira reompliran reomplirem reompliren reomplires reomplireu reompliria reomplirien reompliries reomplirà reompliràs reompliré reompliríem reompliríeu reomplis reomplissen reomplisses reomplissin reomplissis reomplit reomplits reompliu reomplo reomplí reomplíem reomplíeu reomplírem reomplíreu reomplís reomplíssem reomplísseu reomplíssim reomplíssiu reòmplic reòmpliga reòmpliguen reòmpligues sept v.cent val v
rellenar

repapiejar /re.pa.pi.eˈd͡ʒa/ /re.pa.pi.eˈd͡ʒaɾ/ /re.pa.pi.eˈʒa/ /rə.pə.pi.əˈd͡ʒa/ /rə.pə.pi.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ repapiege repapiegem repapiegen repapieges repapiegessen repapiegesses repapiegessin repapiegessis repapiegeu repapiegi repapiegin repapiegis repapiegés repapiegéssem repapiegésseu repapiegéssim repapiegéssiu repapiegí repapieja repapiejada repapiejades repapiejant repapiejar repapiejara repapiejaran repapiejarem repapiejaren repapiejares repapiejareu repapiejaria repapiejarien repapiejaries repapiejarà repapiejaràs repapiejaré repapiejaríem repapiejaríeu repapiejassen repapiejasses repapiejat repapiejats repapiejava repapiejaven repapiejaves repapiejo repapiejà repapiejàrem repapiejàreu repapiejàssem repapiejàsseu repapiejàvem repapiejàveu sept val val (1) v
chochear

reparapics /reˌpa.ɾaˈpiks/ n masc
arreglapiques

repartiment /re.par.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈment/ /rə.pər.tiˈmen/ /rə.pəɾ.tiˈment/ n masc
repartición

repartir /re.parˈti/ /re.paɾˈti/ /re.paɾˈtiɾ/ /rə.pərˈti/ bal n-occ occ reparteix reparteixen reparteixes reparteixi reparteixin reparteixis reparteixo repartesc repartesqui repartesquin repartesquis repartia repartida repartides repartien reparties repartiguem repartigueu repartim repartint repartir repartira repartiran repartirem repartiren repartires repartireu repartiria repartirien repartiries repartirà repartiràs repartiré repartiríem repartiríeu repartisc repartisca repartisquen repartisques repartissen repartisses repartissin repartissis repartit repartits repartiu repartix repartixen repartixes repartixo repartí repartíem repartíeu repartírem repartíreu repartís repartíssem repartísseu repartíssim repartíssiu sept val v
repartir

repassar /re.paˈsa/ /re.paˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ repassa repassada repassades repassam repassant repassar repassara repassaran repassarem repassaren repassares repassareu repassaria repassarien repassaries repassarà repassaràs repassaré repassaríem repassaríeu repassassen repassasses repassassin repassassis repassat repassats repassau repassava repassaven repassaves repasse repassem repassen repasses repassessen repassesses repassessin repassessis repasseu repassi repassin repassis repasso repassà repassàrem repassàreu repassàs repassàssem repassàsseu repassàssim repassàssiu repassàvem repassàveu repassés repasséssem repassésseu repasséssim repasséssiu repassí repàs sept val v
repasar
Tornar a passar per un lloc.
Revisar, tornar a examinar per corregir, completar, estudiar.

repeló /re.peˈɫo/ /rə.pəˈɫo/ n masc
padrastro

repensar /re.penˈsa/ /re.penˈsaɾ/ /rə.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[repensar-se]], [[repensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ repens repensa repensada repensades repensam repensant repensar repensara repensaran repensarem repensaren repensares repensareu repensaria repensarien repensaries repensarà repensaràs repensaré repensaríem repensaríeu repensassen repensasses repensassin repensassis repensat repensats repensau repensava repensaven repensaves repense repensem repensen repenses repensessen repensesses repensessin repensessis repenseu repensi repensin repensis repenso repensà repensàrem repensàreu repensàs repensàssem repensàsseu repensàssim repensàssiu repensàvem repensàveu repensés repenséssem repensésseu repenséssim repenséssiu repensí sept val v
repensar

repercussió /re.peɾ.ku.siˈo/ /rə.pər.ku.siˈo/ n fem
repercusión

repetició Interjection
let

repetició n fem
repetición let
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetidament /re.peˌti.ðaˈmen/ /re.peˌti.ðaˈment/ /rə.pəˌti.ðəˈmen/ /rə.pəˌti.ðəˈment/ adv
repetidamente

repetidor /re.pe.tiˈðo/ /re.pe.tiˈðoɾ/ /rə.pə.tiˈðo/ n masc
repetidor
Dispositiu electrònic que rep un senyal de baix nivell i la retransmet a un nivell més alt a més potència.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ repeteix repeteixa repeteixen repeteixes repeteixi repeteixin repeteixis repeteixo repeteixs repetesc repetesca repetesquen repetesques repetesqui repetesquin repetesquis repetia repetida repetides repetien repeties repetiguem repetiguera repetigueren repetigueres repetiguessen repetiguesses repetiguessin repetiguessis repetigueu repetigueva repetigueven repetigueves repetigué repetiguérem repetiguéreu repetigués repetiguéssem repetiguésseu repetiguéssim repetiguéssiu repetiguévem repetiguéveu repetim repetint repetir repetira repetiran repetirem repetiren repetires repetireu repetiria repetirien repetiries repetiriva repetiriven repetirives repetirà repetiràs repetiré repetiríem repetiríeu repetirívem repetiríveu repetisc repetisca repetisco repetiscos repetisquem repetisquen repetisques repetisqueu repetissa repetissen repetisses repetissi repetissin repetissis repetist repetit repetits repetiu repetiva repetiven repetives repetix repetixa repetixen repetixes repetixi repetixin repetixis repetixo repetixos repetí repetíem repetíets repetíeu repetírem repetíreu repetís repetíscon repetíssem repetísseu repetíssim repetíssiu repetíssom repetíssou repetívem repetíveu repetíxon sept v.cent val v
repetir

repic /reˈpik/ /rəˈpik/ n masc
redoble

repicadissa /re.pi.kaˈði.sa/ /rə.pi.kəˈði.sə/ n fem
repiqueteo

repicar /re.piˈka/ /re.piˈkaɾ/ /rə.piˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ repic repica repicada repicades repicaia repicaien repicaies repicam repicant repicar repicara repicaran repicarem repicaren repicares repicareu repicaria repicarien repicaries repicariva repicariven repicarives repicarà repicaràs repicaré repicaríem repicaríeu repicarívem repicaríveu repicassen repicasses repicassin repicassis repicat repicats repicau repicava repicaven repicaves repicavi repicavo repico repicos repicà repicàiem repicàieu repicàrem repicàreu repicàs repicàssem repicàsseu repicàssim repicàssiu repicàvem repicàvets repicàveu repicàvom repique repiqueguem repiqueguessa repiqueguessen repiqueguesses repiquegueu repiquegués repiqueguéssom repiqueguéssou repiquem repiquen repiques repiquessa repiquessen repiquesses repiquessi repiquessin repiquessis repiqueu repiqui repiquin repiquis repiqués repiquéssem repiquésseu repiquéssim repiquéssiu repiquí sept v.cent val v
redoblar

repicó /re.piˈko/ /rə.piˈko/ n masc
repiquete

repixar /re.piˈʃa/ /re.piˈʃaɾ/ /rə.piˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ repix repixa repixada repixades repixam repixant repixar repixara repixaran repixarem repixaren repixares repixareu repixaria repixarien repixaries repixarà repixaràs repixaré repixaríem repixaríeu repixassen repixasses repixassin repixassis repixat repixats repixau repixava repixaven repixaves repixe repixem repixen repixes repixessen repixesses repixessin repixessis repixeu repixi repixin repixis repixo repixà repixàrem repixàreu repixàs repixàssem repixàsseu repixàssim repixàssiu repixàvem repixàveu repixés repixéssem repixésseu repixéssim repixéssiu repixí sept val v
rezumar
Traspuar la humitat degotant o regalimant.

replantejar /re.pɫan.teˈd͡ʒa/ /re.pɫan.teˈd͡ʒaɾ/ /re.pɫan.teˈʒa/ /rə.pɫən.təˈd͡ʒa/ /rə.pɫən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ replantege replantegem replantegen replanteges replantegessen replantegesses replantegessin replantegessis replantegeu replantegi replantegin replantegis replantegés replantegéssem replantegésseu replantegéssim replantegéssiu replantegí replanteig replanteja replantejada replantejades replantejam replantejant replantejar replantejara replantejaran replantejarem replantejaren replantejares replantejareu replantejaria replantejarien replantejaries replantejarà replantejaràs replantejaré replantejaríem replantejaríeu replantejassen replantejasses replantejassin replantejassis replantejat replantejats replantejau replantejava replantejaven replantejaves replantejo replantejà replantejàrem replantejàreu replantejàs replantejàssem replantejàsseu replantejàssim replantejàssiu replantejàvem replantejàveu val v
replantear
Tornar a plantejar, especialment sobre unes noves bases.
Traçar o marcar sobre el terreny una obra projectada.

replegament defensiu n masc
balance defensivo

replegar-se v
cerrar lineas
(esports de pilota) Fer retrocedir, un equip, els seus atacants cap a la línia defensiva pròpia com a conseqüència d'un moviment tàctic defensiu.

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
reportero

reposar /re.poˈza/ /re.poˈzaɾ/ /rə.poˈza/ /rə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reposa reposada reposades reposam reposant reposar reposara reposaran reposarem reposaren reposares reposareu reposaria reposarien reposaries reposarà reposaràs reposaré reposaríem reposaríeu reposassen reposasses reposassin reposassis reposat reposats reposau reposava reposaven reposaves repose reposem reposen reposes reposessen reposesses reposessin reposessis reposeu reposi reposin reposis reposo reposà reposàrem reposàreu reposàs reposàssem reposàsseu reposàssim reposàssiu reposàvem reposàveu reposés reposéssem reposésseu reposéssim reposéssiu reposí repòs sept val v
reponer
Posar de nou.
Refer o tornar a començar una resolució judicial per la presentació d'un recurs de reposició.
reposar
Una substància o un material, deixar de manipular-lo, o de fer altres operacions, perquè faci transformacions naturals per ell mateix.

reprendre el joc v
reanudar el juego

represa /reˈpɾe.za/ /rəˈpɾə.zə/ /rəˈpɾɛ.zə/ n fem
reanudación
Acció de reprendre de nou una activitat després d’una interrupció.

represa del joc n fem
reanudación del juego

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
representación
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
representante

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ represent representa representada representades representam representant representar representara representaran representarem representaren representares representareu representaria representarien representaries representarà representaràs representaré representaríem representaríeu representassen representasses representassin representassis representat representats representau representava representaven representaves represente representem representen representes representessen representesses representessin representessis representeu representi representin representis represento representà representàrem representàreu representàs representàssem representàsseu representàssim representàssiu representàvem representàveu representés representéssem representésseu representéssim representéssiu representí sept val v
representar
Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.
Fer una interpretació en públic.
Substituir algú en la funció dels seus drets.

repressiu /re.pɾeˈsiw/ /rə.pɾəˈsiw/ adj masc
represivo

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
represión

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
represalia

reprimir /re.pɾiˈmi/ /re.pɾiˈmiɾ/ /rə.pɾiˈmi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ reprimeix reprimeixa reprimeixen reprimeixes reprimeixi reprimeixin reprimeixis reprimeixo reprimeixs reprimesc reprimesca reprimesquen reprimesques reprimesqui reprimesquin reprimesquis reprimia reprimida reprimides reprimien reprimies reprimiguem reprimiguera reprimigueren reprimigueres reprimiguessen reprimiguesses reprimiguessin reprimiguessis reprimigueu reprimigueva reprimigueven reprimigueves reprimigué reprimiguérem reprimiguéreu reprimigués reprimiguéssem reprimiguésseu reprimiguéssim reprimiguéssiu reprimiguévem reprimiguéveu reprimim reprimint reprimir reprimira reprimiran reprimirem reprimiren reprimires reprimireu reprimiria reprimirien reprimiries reprimiriva reprimiriven reprimirives reprimirà reprimiràs reprimiré reprimiríem reprimiríeu reprimirívem reprimiríveu reprimisc reprimisca reprimisco reprimiscos reprimisquem reprimisquen reprimisques reprimisqueu reprimissa reprimissen reprimisses reprimissi reprimissin reprimissis reprimist reprimit reprimits reprimiu reprimiva reprimiven reprimives reprimix reprimixa reprimixen reprimixes reprimixi reprimixin reprimixis reprimixo reprimixos reprimí reprimíem reprimíets reprimíeu reprimírem reprimíreu reprimís reprimíscon reprimíssem reprimísseu reprimíssim reprimíssiu reprimíssom reprimíssou reprimívem reprimíveu reprimíxon sept v.cent val v
reprimir

reprivatitzar /re.pɾi.va.tiˈzaɾ/ /re.pɾi.βa.tiˈd͡za/ /re.pɾi.βa.tiˈza/ /rə.pɾi.və.tiˈd͡za/ /rə.pɾi.βə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reprivatitz reprivatitza reprivatitzada reprivatitzades reprivatitzaia reprivatitzaien reprivatitzaies reprivatitzam reprivatitzant reprivatitzar reprivatitzara reprivatitzaran reprivatitzarem reprivatitzaren reprivatitzares reprivatitzareu reprivatitzaria reprivatitzarien reprivatitzaries reprivatitzariva reprivatitzariven reprivatitzarives reprivatitzarà reprivatitzaràs reprivatitzaré reprivatitzaríem reprivatitzaríeu reprivatitzarívem reprivatitzaríveu reprivatitzassen reprivatitzasses reprivatitzassin reprivatitzassis reprivatitzat reprivatitzats reprivatitzau reprivatitzava reprivatitzaven reprivatitzaves reprivatitzavi reprivatitzavo reprivatitze reprivatitzeguem reprivatitzeguessa reprivatitzeguessen reprivatitzeguesses reprivatitzegueu reprivatitzegués reprivatitzeguéssom reprivatitzeguéssou reprivatitzem reprivatitzen reprivatitzes reprivatitzessa reprivatitzessen reprivatitzesses reprivatitzessi reprivatitzessin reprivatitzessis reprivatitzeu reprivatitzi reprivatitzin reprivatitzis reprivatitzo reprivatitzos reprivatitzs reprivatitzà reprivatitzàiem reprivatitzàieu reprivatitzàrem reprivatitzàreu reprivatitzàs reprivatitzàssem reprivatitzàsseu reprivatitzàssim reprivatitzàssiu reprivatitzàvem reprivatitzàvets reprivatitzàveu reprivatitzàvom reprivatitzés reprivatitzéssem reprivatitzésseu reprivatitzéssim reprivatitzéssiu reprivatitzí sept v.cent val v
reprivatizar

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
reproducción

reprotxable /re.pɾoˈt͡ʃa.bɫe/ /re.pɾoˈt͡ʃa.βɫe/ /re.pɾoˈt͡ʃab.bɫe/ /rə.pɾoˈt͡ʃab.bɫə/ /rə.pɾuˈt͡ʃa.βɫə/ /rə.pɾuˈt͡ʃab.bɫə/ adj
reprochable

reptament /rep.taˈmen/ /rep.taˈment/ /rəp.təˈmen/ /rəp.təˈment/ n masc
retamiento

reptar /repˈta/ /repˈtaɾ/ /rəpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rept repta reptada reptades reptam reptant reptar reptara reptaran reptarem reptaren reptares reptareu reptaria reptarien reptaries reptarà reptaràs reptaré reptaríem reptaríeu reptassen reptasses reptassin reptassis reptat reptats reptau reptava reptaven reptaves repte reptem repten reptes reptessen reptesses reptessin reptessis repteu repti reptin reptis repto reptà reptàrem reptàreu reptàs reptàssem reptàsseu reptàssim reptàssiu reptàvem reptàveu reptés reptéssem reptésseu reptéssim reptéssiu reptí sept val v
reprender
Reprendre, renyar algú.
reptar
Desplaçar-se arrossegant-se com un rèptil.

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ n masc
reto desafío
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
republicano

repudiar /re.pu.ðiˈa/ /re.pu.ðiˈaɾ/ /rə.pu.ðiˈa/ alg bal eiv nota 1 occ repudia repudiada repudiades repudiam repudiant repudiar repudiara repudiaran repudiarem repudiaren repudiares repudiareu repudiaria repudiarien repudiaries repudiarà repudiaràs repudiaré repudiaríem repudiaríeu repudiassen repudiasses repudiassin repudiassis repudiat repudiats repudiau repudiava repudiaven repudiaves repudie repudiem repudien repudies repudiessen repudiesses repudiessin repudiessis repudieu repudii repudio repudià repudiàrem repudiàreu repudiàs repudiàssem repudiàsseu repudiàssim repudiàssiu repudiàvem repudiàveu repudiés repudiéssem repudiésseu repudiéssim repudiéssiu repudií repudiï repudiïn repudiïs sept v.cent val v
repudiar

repugnar /re.puŋˈna/ /re.puɡˈna/ /re.puɡˈnaɾ/ /rə.puŋˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ repugn repugna repugnada repugnades repugnaia repugnaien repugnaies repugnam repugnant repugnar repugnara repugnaran repugnarem repugnaren repugnares repugnareu repugnaria repugnarien repugnaries repugnariva repugnariven repugnarives repugnarà repugnaràs repugnaré repugnaríem repugnaríeu repugnarívem repugnaríveu repugnassen repugnasses repugnassin repugnassis repugnat repugnats repugnau repugnava repugnaven repugnaves repugnavi repugnavo repugne repugneguem repugneguessa repugneguessen repugneguesses repugnegueu repugnegués repugneguéssom repugneguéssou repugnem repugnen repugnes repugnessa repugnessen repugnesses repugnessi repugnessin repugnessis repugneu repugni repugnin repugnis repugno repugnos repugns repugnà repugnàiem repugnàieu repugnàrem repugnàreu repugnàs repugnàssem repugnàsseu repugnàssim repugnàssiu repugnàvem repugnàvets repugnàveu repugnàvom repugnés repugnéssem repugnésseu repugnéssim repugnéssiu repugní sept v.cent val v
repugnar

repugnància /re.puŋˈnan.si.a/ /re.puɡˈnan.si.a/ n fem
repugnancia

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
reputación

repàs /reˈpas/ n masc
repaso
Estudi repetit, que es duu a terme després del primer aprenentatge, normalment per a preparar algun examen o per a obtenir una millor comprensió i retenció.

repòs /reˈpɔs/ /rəˈpɔs/ n masc
reposo

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
república

república bananera n fem
república bananera

requerir /re.keˈɾi/ /re.keˈɾiɾ/ /rə.kəˈɾi/ bal n-occ occ requereix requereixen requereixes requereixi requereixin requereixis requereixo requeresc requeresqui requeresquin requeresquis requeria requerida requerides requerien requeries requeriguem requerigueu requerim requerint requerir requerira requeriran requerirem requeriren requerires requerireu requeriria requeririen requeriries requerirà requeriràs requeriré requeriríem requeriríeu requerisc requerisca requerisquen requerisques requerissen requerisses requerissin requerissis requerit requerits requeriu requerix requerixen requerixes requerixo requerí requeríem requeríeu requerírem requeríreu requerís requeríssem requerísseu requeríssim requeríssiu sept val v
requerir

requesta /reˈkes.ta/ /rəˈkes.tə/ n fem
demanda

requint /reˈkin/ /reˈkint/ /rəˈkin/ /rəˈkint/ n masc
requinto

rerepaís /ˌre.ɾe.paˈis/ n masc
traspaís

reressaga /re.ɾeˈsa.ɣa/ /rə.ɾəˈsa.ɣə/ n fem
rezaga

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
nada
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ resa resada resades resam resant resar resara resaran resarem resaren resares resareu resaria resarien resaries resarà resaràs resaré resaríem resaríeu resassen resasses resassin resassis resat resats resau resava resaven resaves rese resem resen reses resessen resesses resessin resessis reseu resi resin resis reso resà resàrem resàreu resàs resàssem resàsseu resàssim resàssiu resàvem resàveu resés reséssem resésseu reséssim reséssiu resí rés sept val v
rezar

rescabalar /res.ka.baˈɫaɾ/ /res.ka.βaˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rescabal rescabala rescabalada rescabalades rescabalaia rescabalaien rescabalaies rescabalam rescabalant rescabalar rescabalara rescabalaran rescabalarem rescabalaren rescabalares rescabalareu rescabalaria rescabalarien rescabalaries rescabalariva rescabalariven rescabalarives rescabalarà rescabalaràs rescabalaré rescabalaríem rescabalaríeu rescabalarívem rescabalaríveu rescabalassen rescabalasses rescabalassin rescabalassis rescabalat rescabalats rescabalau rescabalava rescabalaven rescabalaves rescabalavi rescabalavo rescabale rescabaleguem rescabaleguessa rescabaleguessen rescabaleguesses rescabalegueu rescabalegués rescabaleguéssom rescabaleguéssou rescabalem rescabalen rescabales rescabalessa rescabalessen rescabalesses rescabalessi rescabalessin rescabalessis rescabaleu rescabali rescabalin rescabalis rescabalo rescabalos rescabals rescabalà rescabalàiem rescabalàieu rescabalàrem rescabalàreu rescabalàs rescabalàssem rescabalàsseu rescabalàssim rescabalàssiu rescabalàvem rescabalàvets rescabalàveu rescabalàvom rescabalés rescabaléssem rescabalésseu rescabaléssim rescabaléssiu rescabalí sept v.cent val v
resarcir

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
rescate
Acció de rescatar.
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

rescatar /res.kaˈta/ /res.kaˈtaɾ/ /rəs.kəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rescat rescata rescatada rescatades rescataia rescataien rescataies rescatam rescatant rescatar rescatara rescataran rescatarem rescataren rescatares rescatareu rescataria rescatarien rescataries rescatariva rescatariven rescatarives rescatarà rescataràs rescataré rescataríem rescataríeu rescatarívem rescataríveu rescatassen rescatasses rescatassin rescatassis rescatat rescatats rescatau rescatava rescataven rescataves rescatavi rescatavo rescate rescateguem rescateguessa rescateguessen rescateguesses rescategueu rescategués rescateguéssom rescateguéssou rescatem rescaten rescates rescatessa rescatessen rescatesses rescatessi rescatessin rescatessis rescateu rescati rescatin rescatis rescato rescatos rescats rescatà rescatàiem rescatàieu rescatàrem rescatàreu rescatàs rescatàssem rescatàsseu rescatàssim rescatàssiu rescatàvem rescatàvets rescatàveu rescatàvom rescatés rescatéssem rescatésseu rescatéssim rescatéssiu rescatí sept v.cent val v
rescatar

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
compuerta presa

resguardar /rez.ɣwarˈða/ /rez.ɣwaɾˈða/ /rez.ɣwaɾˈðaɾ/ /rəz.ɡwərˈda/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ resguard resguarda resguardada resguardades resguardaia resguardaien resguardaies resguardam resguardant resguardar resguardara resguardaran resguardarem resguardaren resguardares resguardareu resguardaria resguardarien resguardaries resguardariva resguardariven resguardarives resguardarà resguardaràs resguardaré resguardaríem resguardaríeu resguardarívem resguardaríveu resguardassen resguardasses resguardassin resguardassis resguardat resguardats resguardau resguardava resguardaven resguardaves resguardavi resguardavo resguarde resguardeguem resguardeguessa resguardeguessen resguardeguesses resguardegueu resguardegués resguardeguéssom resguardeguéssou resguardem resguarden resguardes resguardessa resguardessen resguardesses resguardessi resguardessin resguardessis resguardeu resguardi resguardin resguardis resguardo resguardos resguards resguardà resguardàiem resguardàieu resguardàrem resguardàreu resguardàs resguardàssem resguardàsseu resguardàssim resguardàssiu resguardàvem resguardàvets resguardàveu resguardàvom resguardés resguardéssem resguardésseu resguardéssim resguardéssiu resguardí sept v.cent val v
resguardar

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ adj
residente
Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ n neut
residente
Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residència /re.ziˈðɛn.si.a/ /rə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
residencia

residència escolar n fem
residencia escolar

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ n fem
resiliencia

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
resina
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resinós /re.ziˈnos/ /rə.ziˈnos/ adj masc
resinoso

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
resistencia
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resoldre /reˈzɔɫ.dɾe/ bal occ resol resolc resoldran resoldre resoldrem resoldreu resoldria resoldrien resoldries resoldrà resoldràs resoldré resoldríem resoldríeu resolem resolen resolent resoleu resolga resolguem resolguen resolguera resolgueren resolgueres resolgues resolguessen resolguesses resolguessin resolguessis resolgueu resolgui resolguin resolguis resolgué resolguérem resolguéreu resolgués resolguéssem resolguésseu resolguéssim resolguéssiu resolguí resolia resolien resolies resols resolt resolta resoltes resolts resolíem resolíeu val v
resolver
Donar solució a un problema, una dificultat, una qüestió complexa.
Decidir, prendre una determinació.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
resolución
Acció de resoldre.
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

resolució de problemes n fem
resolución de problemas

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
respaldo

respectabilitat /res.pek.ta.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pək.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
respetabilidad

respectable /res.pekˈta.bɫe/ /res.pekˈta.βɫe/ /res.pekˈtab.bɫe/ /rəs.pəkˈta.βɫə/ /rəs.pəkˈtab.bɫə/ adj
respetable
Digne de respecte.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ respect respecta respectada respectades respectaia respectaien respectaies respectam respectant respectar respectara respectaran respectarem respectaren respectares respectareu respectaria respectarien respectaries respectariva respectariven respectarives respectarà respectaràs respectaré respectaríem respectaríeu respectarívem respectaríveu respectassen respectasses respectassin respectassis respectat respectats respectau respectava respectaven respectaves respectavi respectavo respecte respecteguem respecteguessa respecteguessen respecteguesses respectegueu respectegués respecteguéssom respecteguéssou respectem respecten respectes respectessa respectessen respectesses respectessi respectessin respectessis respecteu respecti respectin respectis respecto respectos respects respectà respectàiem respectàieu respectàrem respectàreu respectàs respectàssem respectàsseu respectàssim respectàssiu respectàvem respectàvets respectàveu respectàvom respectés respectéssem respectésseu respectéssim respectéssiu respectí sept v.cent val v
respetar
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
respeto

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
respectivamente

respectuós /res.pek.tuˈos/ adj masc
respetuoso

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
respiración

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ respir respira respirada respirades respiram respirant respirar respirara respiraran respirarem respiraren respirares respirareu respiraria respirarien respiraries respirarà respiraràs respiraré respiraríem respiraríeu respirassen respirasses respirassin respirassis respirat respirats respirau respirava respiraven respiraves respire respirem respiren respires respiressen respiresses respiressin respiressis respireu respiri respirin respiris respiro respirà respiràrem respiràreu respiràs respiràssem respiràsseu respiràssim respiràssiu respiràvem respiràveu respirés respiréssem respirésseu respiréssim respiréssiu respirí sept val v
respirar

resplendir /res.pɫenˈdi/ /res.pɫenˈdiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ resplendeix resplendeixa resplendeixen resplendeixes resplendeixi resplendeixin resplendeixis resplendeixo resplendeixs resplendesc resplendesca resplendesquen resplendesques resplendesqui resplendesquin resplendesquis resplendia resplendida resplendides resplendien resplendies resplendiguem resplendiguera resplendigueren resplendigueres resplendiguessen resplendiguesses resplendiguessin resplendiguessis resplendigueu resplendigueva resplendigueven resplendigueves resplendigué resplendiguérem resplendiguéreu resplendigués resplendiguéssem resplendiguésseu resplendiguéssim resplendiguéssiu resplendiguévem resplendiguéveu resplendim resplendint resplendir resplendira resplendiran resplendirem resplendiren resplendires resplendireu resplendiria resplendirien resplendiries resplendiriva resplendiriven resplendirives resplendirà resplendiràs resplendiré resplendiríem resplendiríeu resplendirívem resplendiríveu resplendisc resplendisca resplendisco resplendiscos resplendisquem resplendisquen resplendisques resplendisqueu resplendissa resplendissen resplendisses resplendissi resplendissin resplendissis resplendist resplendit resplendits resplendiu resplendiva resplendiven resplendives resplendix resplendixa resplendixen resplendixes resplendixi resplendixin resplendixis resplendixo resplendixos resplendí resplendíem resplendíets resplendíeu resplendírem resplendíreu resplendís resplendíscon resplendíssem resplendísseu resplendíssim resplendíssiu resplendíssom resplendíssou resplendívem resplendíveu resplendíxon sept v.cent val v
resplandecer

respondre /resˈpɔn.dɾe/ bal occ respon responc respondran respondre respondrem respondreu respondria respondrien respondries respondrà respondràs respondré respondríem respondríeu responem responen responent responeu responga responguem responguen responguera respongueren respongueres respongues responguessen responguesses responguessin responguessis respongueu respongui responguin responguis respongué responguérem responguéreu respongués responguéssem responguésseu responguéssim responguéssiu responguí responia responien responies respons responíem responíeu respost resposta respostes respostos val v
responder contestar
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
responsabilidad

responsabilitzar /ras.pun.sa.βi.ɾiˈza/ /res.pon.sa.bi.ɫiˈzaɾ/ /res.pon.sa.βi.ɫiˈd͡za/ /res.pon.sa.βi.ɫiˈza/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /rəs.pun.sə.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ responsabilitz responsabilitza responsabilitzada responsabilitzades responsabilitzam responsabilitzant responsabilitzar responsabilitzara responsabilitzaran responsabilitzarem responsabilitzaren responsabilitzares responsabilitzareu responsabilitzaria responsabilitzarien responsabilitzaries responsabilitzarà responsabilitzaràs responsabilitzaré responsabilitzaríem responsabilitzaríeu responsabilitzassen responsabilitzasses responsabilitzassin responsabilitzassis responsabilitzat responsabilitzats responsabilitzau responsabilitzava responsabilitzaven responsabilitzaves responsabilitze responsabilitzem responsabilitzen responsabilitzes responsabilitzessen responsabilitzesses responsabilitzessin responsabilitzessis responsabilitzeu responsabilitzi responsabilitzin responsabilitzis responsabilitzo responsabilitzà responsabilitzàrem responsabilitzàreu responsabilitzàs responsabilitzàssem responsabilitzàsseu responsabilitzàssim responsabilitzàssiu responsabilitzàvem responsabilitzàveu responsabilitzés responsabilitzéssem responsabilitzésseu responsabilitzéssim responsabilitzéssiu responsabilitzí sept val v
responsabilizar

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
responsable
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
responsable
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

responsiu /res.ponˈsiw/ /rəs.ponˈsiw/ /rəs.punˈsiw/ adj masc
responsivo
Que inclou una resposta.
(immunologia) Responent, que té una resposta immunitària en ser estimulat per un antigen.
(informàtica) Adaptatiu, reactiu, que permet d'adaptar els continguts a qualsevol dispositiu a partir d'una versió única del codi.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
respuesta
Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressagar-se /re.seˈɣaɾ.se/ /rə.sə.ɣaɾˈsə/ /rə.səˈɣar.sə/ alg bal eiv nota 1 occ ressag ressaga ressagada ressagades ressagam ressagant ressagar ressagara ressagaran ressagarem ressagaren ressagares ressagareu ressagaria ressagarien ressagaries ressagarà ressagaràs ressagaré ressagaríem ressagaríeu ressagassen ressagasses ressagassin ressagassis ressagat ressagats ressagau ressagava ressagaven ressagaves ressago ressague ressaguem ressaguen ressagues ressaguessen ressaguesses ressaguessin ressaguessis ressagueu ressagui ressaguin ressaguis ressagués ressaguéssem ressaguésseu ressaguéssim ressaguéssiu ressaguí ressagà ressagàrem ressagàreu ressagàs ressagàssem ressagàsseu ressagàssim ressagàssiu ressagàvem ressagàveu sept v.cent val v
rezagarse

ressaltar /re.saɫˈta/ /re.saɫˈtaɾ/ /rə.səɫˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ressalt ressalta ressaltada ressaltades ressaltaia ressaltaien ressaltaies ressaltam ressaltant ressaltar ressaltara ressaltaran ressaltarem ressaltaren ressaltares ressaltareu ressaltaria ressaltarien ressaltaries ressaltariva ressaltariven ressaltarives ressaltarà ressaltaràs ressaltaré ressaltaríem ressaltaríeu ressaltarívem ressaltaríveu ressaltassen ressaltasses ressaltassin ressaltassis ressaltat ressaltats ressaltau ressaltava ressaltaven ressaltaves ressaltavi ressaltavo ressalte ressalteguem ressalteguessa ressalteguessen ressalteguesses ressaltegueu ressaltegués ressalteguéssom ressalteguéssou ressaltem ressalten ressaltes ressaltessa ressaltessen ressaltesses ressaltessi ressaltessin ressaltessis ressalteu ressalti ressaltin ressaltis ressalto ressaltos ressalts ressaltà ressaltàiem ressaltàieu ressaltàrem ressaltàreu ressaltàs ressaltàssem ressaltàsseu ressaltàssim ressaltàssiu ressaltàvem ressaltàvets ressaltàveu ressaltàvom ressaltés ressaltéssem ressaltésseu ressaltéssim ressaltéssiu ressaltí sept v.cent val v
resaltar

resseguir /re.seˈɣi/ /re.seˈɣiɾ/ /rə.səˈɣi/ bal n-occ occ ressegueix ressegueixen ressegueixes ressegueixi ressegueixin ressegueixis ressegueixo resseguesc resseguesqui resseguesquin resseguesquis resseguia resseguida resseguides resseguien resseguies resseguiguem resseguigueu resseguim resseguint resseguir resseguira resseguiran resseguirem resseguiren resseguires resseguireu resseguiria resseguirien resseguiries resseguirà resseguiràs resseguiré resseguiríem resseguiríeu resseguisc resseguisca resseguisquen resseguisques resseguissen resseguisses resseguissin resseguissis resseguit resseguits resseguiu resseguix resseguixen resseguixes resseguixo resseguí resseguíem resseguíeu resseguírem resseguíreu resseguís resseguíssem resseguísseu resseguíssim resseguíssiu sept val v
recorrer

ressemblança /re.semˈbɫan.sa/ /rə.səmˈbɫan.sə/ n fem
parecido

ressentiment /re.sen.tiˈmen/ /re.sen.tiˈment/ /rə.sən.tiˈmen/ /rə.sən.tiˈment/ n masc
resentimiento

ressenya /reˈsɛ.ɲa/ /rəˈsɛ.ɲə/ n fem
reseña

ressenyar /re.seˈɲa/ /re.seˈɲaɾ/ /rə.səˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ resseny ressenya ressenyada ressenyades ressenyaia ressenyaien ressenyaies ressenyam ressenyant ressenyar ressenyara ressenyaran ressenyarem ressenyaren ressenyares ressenyareu ressenyaria ressenyarien ressenyaries ressenyariva ressenyariven ressenyarives ressenyarà ressenyaràs ressenyaré ressenyaríem ressenyaríeu ressenyarívem ressenyaríveu ressenyassen ressenyasses ressenyassin ressenyassis ressenyat ressenyats ressenyau ressenyava ressenyaven ressenyaves ressenyavi ressenyavo ressenye ressenyeguem ressenyeguessa ressenyeguessen ressenyeguesses ressenyegueu ressenyegués ressenyeguéssom ressenyeguéssou ressenyem ressenyen ressenyes ressenyessa ressenyessen ressenyesses ressenyessi ressenyessin ressenyessis ressenyeu ressenyi ressenyin ressenyis ressenyo ressenyos ressenys ressenyà ressenyàiem ressenyàieu ressenyàrem ressenyàreu ressenyàs ressenyàssem ressenyàsseu ressenyàssim ressenyàssiu ressenyàvem ressenyàvets ressenyàveu ressenyàvom ressenyés ressenyéssem ressenyésseu ressenyéssim ressenyéssiu ressenyí sept v.cent val v
reseñar

ressogra /reˈsɔ.ɣɾa/ /reˈsɔ.ɣɾɔ/ /rəˈsɔ.ɣɾə/ n fem
suegra abuela

ressol /reˈsɔɫ/ /rəˈsɔɫ/ n masc
resol

ressonar /re.soˈna/ /re.soˈnaɾ/ /rə.suˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ resson ressona ressonada ressonades ressonaia ressonaien ressonaies ressonam ressonant ressonar ressonara ressonaran ressonarem ressonaren ressonares ressonareu ressonaria ressonarien ressonaries ressonariva ressonariven ressonarives ressonarà ressonaràs ressonaré ressonaríem ressonaríeu ressonarívem ressonaríveu ressonassen ressonasses ressonassin ressonassis ressonat ressonats ressonau ressonava ressonaven ressonaves ressonavi ressonavo ressone ressoneguem ressoneguessa ressoneguessen ressoneguesses ressonegueu ressonegués ressoneguéssom ressoneguéssou ressonem ressonen ressones ressonessa ressonessen ressonesses ressonessi ressonessin ressonessis ressoneu ressoni ressonin ressonis ressono ressonos ressons ressonà ressonàiem ressonàieu ressonàrem ressonàreu ressonàs ressonàssem ressonàsseu ressonàssim ressonàssiu ressonàvem ressonàvets ressonàveu ressonàvom ressonés ressonéssem ressonésseu ressonéssim ressonéssiu ressoní sept v.cent val v
resonar
Produir una ressonància, un so prolongat.
(figuradament) produir impacte, divulgació

ressonància /re.soˈnan.si.a/ /rə.suˈnan.si.ə/ n fem
resonancia

ressopar /re.soˈpa/ /re.soˈpaɾ/ /rə.suˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ressop ressopa ressopada ressopades ressopaia ressopaien ressopaies ressopam ressopant ressopar ressopara ressoparan ressoparem ressoparen ressopares ressopareu ressoparia ressoparien ressoparies ressopariva ressopariven ressoparives ressoparà ressoparàs ressoparé ressoparíem ressoparíeu ressoparívem ressoparíveu ressopassen ressopasses ressopassin ressopassis ressopat ressopats ressopau ressopava ressopaven ressopaves ressopavi ressopavo ressope ressopeguem ressopeguessa ressopeguessen ressopeguesses ressopegueu ressopegués ressopeguéssom ressopeguéssou ressopem ressopen ressopes ressopessa ressopessen ressopesses ressopessi ressopessin ressopessis ressopeu ressopi ressopin ressopis ressopo ressopos ressops ressopà ressopàiem ressopàieu ressopàrem ressopàreu ressopàs ressopàssem ressopàsseu ressopàssim ressopàssiu ressopàvem ressopàvets ressopàveu ressopàvom ressopés ressopéssem ressopésseu ressopéssim ressopéssiu ressopí sept v.cent val v
cenar

ressopó /re.soˈpo/ /rə.soˈpo/ /rə.suˈpo/ n masc
resopón

ressuscitar /re.su.siˈta/ /re.su.siˈtaɾ/ /rə.su.siˈta/ /rə.sus.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ressuscit ressuscita ressuscitada ressuscitades ressuscitam ressuscitant ressuscitar ressuscitara ressuscitaran ressuscitarem ressuscitaren ressuscitares ressuscitareu ressuscitaria ressuscitarien ressuscitaries ressuscitarà ressuscitaràs ressuscitaré ressuscitaríem ressuscitaríeu ressuscitassen ressuscitasses ressuscitassin ressuscitassis ressuscitat ressuscitats ressuscitau ressuscitava ressuscitaven ressuscitaves ressuscite ressuscitem ressusciten ressuscites ressuscitessen ressuscitesses ressuscitessin ressuscitessis ressusciteu ressusciti ressuscitin ressuscitis ressuscito ressuscità ressuscitàrem ressuscitàreu ressuscitàs ressuscitàssem ressuscitàsseu ressuscitàssim ressuscitàssiu ressuscitàvem ressuscitàveu ressuscités ressuscitéssem ressuscitésseu ressuscitéssim ressuscitéssiu ressuscití sept val v
resucitar

resta /ˈres.ta/ n fem
resta
Operació matemàtica consistent en calcular allò que queda del total després de perdre o treure'n una part.
resto reste
Manera de referir-se a la part que roman d'altres parts ja citades.

restada /resˈta.ða/ /rəsˈta.ðə/ n fem
devolución de servicio

restador /res.taˈðo/ /res.taˈðoɾ/ /rəs.təˈðo/ n masc
receptor

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rest resta restada restades restam restant restar restara restaran restarem restaren restares restareu restaria restarien restaries restarà restaràs restaré restaríem restaríeu restassen restasses restassin restassis restat restats restau restava restaven restaves reste restem resten restes restessen restesses restessin restessis resteu resti restin restis resto restà restàrem restàreu restàs restàssem restàsseu restàssim restàssiu restàvem restàveu restés restéssem restésseu restéssim restéssiu restí sept val v
quedar
No moure’s del lloc on hom és.
restar
Treure'n una part del total.
(aritmètica) Sostreure, esbrinar quina quantitat roman d'un total després d'haver-ne llevat una part.
Subsistir després d'haver-se gastat una quantitat, especialment de diners.
(esports de pilota) Tornar la pilota, el volant o la bola procedent d'un servei.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
restaurante restorán

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ restaur restaura restaurada restaurades restauram restaurant restaurar restaurara restauraran restaurarem restauraren restaurares restaurareu restauraria restaurarien restauraries restaurarà restauraràs restauraré restauraríem restauraríeu restaurassen restaurasses restaurassin restaurassis restaurat restaurats restaurau restaurava restauraven restauraves restaure restaurem restauren restaures restauressen restauresses restauressin restauressis restaureu restauri restaurin restauris restauro restaurà restauràrem restauràreu restauràs restauràssem restauràsseu restauràssim restauràssiu restauràvem restauràveu restaurés restauréssem restaurésseu restauréssim restauréssiu restaurí sept val v
restaurar

restituir /res.ti.tuˈi/ /res.ti.tuˈiɾ/ /rəs.ti.tuˈi/ bal n-occ occ restitueix restitueixen restitueixes restitueixi restitueixin restitueixis restitueixo restituesc restituesqui restituesquin restituesquis restituint restituir restituiran restituirem restituireu restituiria restituirien restituiries restituirà restituiràs restituiré restituiríem restituiríeu restituí restituíem restituíeu restituírem restituíreu restituís restituíssem restituísseu restituíssim restituíssiu restituïa restituïda restituïdes restituïen restituïes restituïguem restituïgueu restituïm restituïra restituïren restituïres restituïsc restituïsca restituïsquen restituïsques restituïssen restituïsses restituïssin restituïssis restituït restituïts restituïu restituïx restituïxen restituïxes restituïxo sept val v
restituir
Tornar, fer recobrar a algú una cosa que havia tingut.
Tornar una cosa a l’estat que havia tingut.

restricció en la participació n fem
restricción en la participación

resultar /re.zuɫˈta/ /re.zuɫˈtaɾ/ /rə.zuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ result resulta resultada resultades resultam resultant resultar resultara resultaran resultarem resultaren resultares resultareu resultaria resultarien resultaries resultarà resultaràs resultaré resultaríem resultaríeu resultassen resultasses resultassin resultassis resultat resultats resultau resultava resultaven resultaves resulte resultem resulten resultes resultessen resultesses resultessin resultessis resulteu resulti resultin resultis resulto resultà resultàrem resultàreu resultàs resultàssem resultàsseu resultàssim resultàssiu resultàvem resultàveu resultés resultéssem resultésseu resultéssim resultéssiu resultí sept val v
resultar

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
resultado

resultat d'aprenentatge n masc
resultado de aprendizaje

resum /reˈzum/ /rəˈzum/ n masc
resumen

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
resurrección

ret /ˈret/ /ˈrɛt/ n masc
redecilla

retacada n fem
retacada

retacar v
retacar

retallada /re.taˈʎa.ða/ /rə.təˈʎa.ðə/ n fem
recorte
Acció i efecte de retallar.
clipping
(videojocs) Procés de la renderització en què es delimiten i s'eliminen els elements gràfics d'un disseny que queden fora de l'espai visible definit i no s'han de mostrar a la pantalla.

retard de lectura n masc
retraso lector

retard de llenguatge n masc
retraso del lenguaje

retard en el servei n masc
retraso en el saque

retard mental n masc
deficiencia mental

retardar el joc v
demorar el juego

retaule /reˈtaw.ɫe/ /rəˈtaw.ɫə/ n masc
retablo

reteixir /re.tejˈʃi/ /re.tejˈʃiɾ/ /re.teˈʃi/ /rə.təˈʃi/ alg bal eiv mall n-occ occ reteixeix reteixeixen reteixeixes reteixeixi reteixeixin reteixeixis reteixeixo reteixeixs reteixesc reteixesca reteixesquen reteixesques reteixesqui reteixesquin reteixesquis reteixia reteixida reteixides reteixien reteixies reteixiguem reteixigueu reteixim reteixint reteixir reteixira reteixiran reteixirem reteixiren reteixires reteixireu reteixiria reteixirien reteixiries reteixirà reteixiràs reteixiré reteixiríem reteixiríeu reteixisc reteixisca reteixisquen reteixisques reteixissen reteixisses reteixissin reteixissis reteixit reteixits reteixiu reteixix reteixixen reteixixes reteixixo reteixí reteixíem reteixíeu reteixírem reteixíreu reteixís reteixíssem reteixísseu reteixíssim reteixíssiu retix retixa retixen retixes retixi retixin retixis sept v.cent val v
retejer

retenció /re.ten.siˈo/ /rə.tən.siˈo/ n fem
retención
Capacitat de conservar a la memòria coneixements o records.
(voleibol) Falta consistent a aturar momentàniament la pilota durant la recepció per controlar-la millor.
(fiscalitat) Cadascun dels pagaments periòdics que fa el contribuent al llarg del període en què es genera l’obligació tributària i abans de la liquidació de l’impost.
agarrada
(pilota basca) Falta consistent a mantenir la pilota a la mà o a la cesta durant un període de temps excessiu abans de llançar-la.

retenció del disc n fem
retención del portero

retenir /re.teˈni/ /re.teˈniɾ/ /rə.təˈni/ alg bal eiv occ retenc retendran retendrem retendreu retendria retendrien retendries retendrà retendràs retendré retendríem retendríeu retenen retenguda retengudes retenguem retengueren retengueres retenguessin retenguessis retengueu retengui retenguin retenguis retengut retenguts retengué retenguérem retenguéreu retengués retenguéssim retenguéssiu retenguí retenia retenien retenies retenim retenint retenir reteniu retens reteníem reteníeu retinc retindran retindrem retindreu retindria retindrien retindries retindrà retindràs retindré retindríem retindríeu retinga retinguda retingudes retinguem retinguen retinguera retingueren retingueres retingues retinguessen retinguesses retinguessin retinguessis retingueu retingui retinguin retinguis retingut retinguts retingué retinguérem retinguéreu retingués retinguéssem retinguésseu retinguéssim retinguéssiu retinguí reté retén retín v.cent val v
retener
Impedir la marxa d'algú.
(voleibol) Cometre una falta consistent a aturar momentàniament la pilota durant la recepció per controlar-la millor.
(pilota basca) Cometre una falta consistent a mantenir la pilota a la mà o a la cesta durant un període de temps excessiu abans de llançar-la.
congelar
(esports de pilota) Controlar la pilota, la bola o el disc sense intentar fer cap jugada d'atac, amb l'objectiu de mantenir un resultat favorable sense donar opcions a l'adversari.

retenyir /re.teˈɲi/ /re.teˈɲiɾ/ /rə.təˈɲi/ alg bal eiv mall n-occ occ reteixeix reteixeixen reteixeixes reteixeixi reteixeixin reteixeixis reteixeixo reteixeixs reteixesc reteixesca reteixesquen reteixesques reteixesqui reteixesquin reteixesquis reteixia reteixida reteixides reteixien reteixies reteixiguem reteixigueu reteixim reteixint reteixir reteixira reteixiran reteixirem reteixiren reteixires reteixireu reteixiria reteixirien reteixiries reteixirà reteixiràs reteixiré reteixiríem reteixiríeu reteixisc reteixisca reteixisquen reteixisques reteixissen reteixisses reteixissin reteixissis reteixit reteixits reteixiu reteixix reteixixen reteixixes reteixixo reteixí reteixíem reteixíeu reteixírem reteixíreu reteixís reteixíssem reteixísseu reteixíssim reteixíssiu retix retixa retixen retixes retixi retixin retixis sept v.cent val v
reteñir

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
retina

retirar /re.tiˈɾa/ /re.tiˈɾaɾ/ /rə.tiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ retir retira retirada retirades retiram retirant retirar retirara retiraran retirarem retiraren retirares retirareu retiraria retirarien retiraries retirarà retiraràs retiraré retiraríem retiraríeu retirassen retirasses retirassin retirassis retirat retirats retirau retirava retiraven retiraves retire retirem retiren retires retiressen retiresses retiressin retiressis retireu retiri retirin retiris retiro retirà retiràrem retiràreu retiràs retiràssem retiràsseu retiràssim retiràssiu retiràvem retiràveu retirés retiréssem retirésseu retiréssim retiréssiu retirí sept val v
retirar
Apartar, allunyar una cosa d'altres.
Assemblar-se a algú.

retocar una base v
retocar una base

retolar /re.toˈɫa/ /re.toˈɫaɾ/ /rə.toˈɫa/ /rə.tuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ retol retola retolada retolades retolam retolant retolar retolara retolaran retolarem retolaren retolares retolareu retolaria retolarien retolaries retolarà retolaràs retolaré retolaríem retolaríeu retolassen retolasses retolassin retolassis retolat retolats retolau retolava retolaven retolaves retole retolem retolen retoles retolessen retolesses retolessin retolessis retoleu retoli retolin retolis retolo retolà retolàrem retolàreu retolàs retolàssem retolàsseu retolàssim retolàssiu retolàvem retolàveu retolés retoléssem retolésseu retoléssim retoléssiu retolí sept val v
rotular

retopar /re.toˈpa/ /re.toˈpaɾ/ /rə.tuˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retop retopa retopada retopades retopaia retopaien retopaies retopam retopant retopar retopara retoparan retoparem retoparen retopares retopareu retoparia retoparien retoparies retopariva retopariven retoparives retoparà retoparàs retoparé retoparíem retoparíeu retoparívem retoparíveu retopassen retopasses retopassin retopassis retopat retopats retopau retopava retopaven retopaves retopavi retopavo retope retopeguem retopeguessa retopeguessen retopeguesses retopegueu retopegués retopeguéssom retopeguéssou retopem retopen retopes retopessa retopessen retopesses retopessi retopessin retopessis retopeu retopi retopin retopis retopo retopos retops retopà retopàiem retopàieu retopàrem retopàreu retopàs retopàssem retopàsseu retopàssim retopàssiu retopàvem retopàvets retopàveu retopàvom retopés retopéssem retopésseu retopéssim retopéssiu retopí sept v.cent val v
rebotar

retorn del xut d'allunyament n masc
devolución de despeje

retorn del xut inicial n masc
devolución de la patada inicial

retornar /re.torˈna/ /re.toɾˈna/ /re.toɾˈnaɾ/ /rə.toɾˈna/ /rə.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ retorn retorna retornada retornades retornam retornant retornar retornara retornaran retornarem retornaren retornares retornareu retornaria retornarien retornaries retornarà retornaràs retornaré retornaríem retornaríeu retornassen retornasses retornassin retornassis retornat retornats retornau retornava retornaven retornaves retorne retornem retornen retornes retornessen retornesses retornessin retornessis retorneu retorni retornin retornis retorno retornà retornàrem retornàreu retornàs retornàssem retornàsseu retornàssim retornàssiu retornàvem retornàveu retornés retornéssem retornésseu retornéssim retornéssiu retorní sept val v
devolver
Tornar una cosa a qui la tenia abans.
volver
Tornar al lloc o la situació on era abans.

retorquir /re.toɾˈki/ /re.toɾˈkiɾ/ /rə.tuɾˈki/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ retorqueix retorqueixa retorqueixen retorqueixes retorqueixi retorqueixin retorqueixis retorqueixo retorqueixs retorquesc retorquesca retorquesquen retorquesques retorquesqui retorquesquin retorquesquis retorquia retorquida retorquides retorquien retorquies retorquiguem retorquiguera retorquigueren retorquigueres retorquiguessen retorquiguesses retorquiguessin retorquiguessis retorquigueu retorquigueva retorquigueven retorquigueves retorquigué retorquiguérem retorquiguéreu retorquigués retorquiguéssem retorquiguésseu retorquiguéssim retorquiguéssiu retorquiguévem retorquiguéveu retorquim retorquint retorquir retorquira retorquiran retorquirem retorquiren retorquires retorquireu retorquiria retorquirien retorquiries retorquiriva retorquiriven retorquirives retorquirà retorquiràs retorquiré retorquiríem retorquiríeu retorquirívem retorquiríveu retorquisc retorquisca retorquisco retorquiscos retorquisquem retorquisquen retorquisques retorquisqueu retorquissa retorquissen retorquisses retorquissi retorquissin retorquissis retorquist retorquit retorquits retorquiu retorquiva retorquiven retorquives retorquix retorquixa retorquixen retorquixes retorquixi retorquixin retorquixis retorquixo retorquixos retorquí retorquíem retorquíets retorquíeu retorquírem retorquíreu retorquís retorquíscon retorquíssem retorquísseu retorquíssim retorquíssiu retorquíssom retorquíssou retorquívem retorquíveu retorquíxon sept v.cent val v
retorcer

retorsió /re.toɾ.siˈo/ /rə.tuɾ.siˈo/ n fem
retorsión

retractació /re.tɾak.ta.siˈo/ /rə.tɾək.tə.siˈo/ n fem
retractación
Acció de retractar-se.
Retirada d’un article acadèmic del catàleg de publicacions.

retransmissió /re.tɾanz.mi.siˈo/ /rə.tɾənz.mi.siˈo/ n fem
retransmisión

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
retrato

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retrat retrata retratada retratades retrataia retrataien retrataies retratam retratant retratar retratara retrataran retratarem retrataren retratares retratareu retrataria retratarien retrataries retratariva retratariven retratarives retratarà retrataràs retrataré retrataríem retrataríeu retratarívem retrataríveu retratassen retratasses retratassin retratassis retratat retratats retratau retratava retrataven retrataves retratavi retratavo retrate retrateguem retrateguessa retrateguessen retrateguesses retrategueu retrategués retrateguéssom retrateguéssou retratem retraten retrates retratessa retratessen retratesses retratessi retratessin retratessis retrateu retrati retratin retratis retrato retratos retrats retratà retratàiem retratàieu retratàrem retratàreu retratàs retratàssem retratàsseu retratàssim retratàssiu retratàvem retratàvets retratàveu retratàvom retratés retratéssem retratésseu retratéssim retratéssiu retratí sept v.cent val v
retratar

retre /ˈre.tɾe/ /ˈrɛ.tɾə/ bal occ ret reta retem reten retent retera reteren reteres retes retessen retesses retessin retessis reteu reti retia retien reties retin retis reto retran retre retrem retreu retria retrien retries retrà retràs retré retríem retríeu rets retuda retudes retut retuts reté retérem retéreu retés retéssem retésseu retéssim retéssiu retí retíem retíeu sept val v
restituir
Tornar a una persona allò que se li havia pres.
rendir
Concedir a algú allò que li és degut sense que ho demani, només per ser mereixedor.
Renunciar a les aspiracions en ser vençut per un enemic.

retreta /reˈtɾe.ta/ /rəˈtɾe.tə/ n fem
retreta
Retirada de la tropa per reposar.

retribució /re.tɾi.bu.siˈo/ /rə.tɾi.βu.siˈo/ n fem
retribución

retribuir /re.tɾi.buˈiɾ/ /re.tɾi.βuˈi/ /rə.tɾi.βuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ retribueix retribueixen retribueixes retribueixi retribueixin retribueixis retribueixo retribueixs retribuesc retribuesca retribuesquen retribuesques retribuesqui retribuesquin retribuesquis retribuint retribuir retribuiran retribuirem retribuireu retribuiria retribuirien retribuiries retribuirà retribuiràs retribuiré retribuiríem retribuiríeu retribuí retribuíem retribuíeu retribuírem retribuíreu retribuís retribuíssem retribuísseu retribuíssim retribuíssiu retribuïa retribuïda retribuïdes retribuïen retribuïes retribuïguem retribuïgueu retribuïm retribuïra retribuïren retribuïres retribuïsc retribuïsca retribuïsquen retribuïsques retribuïssen retribuïsses retribuïssin retribuïssis retribuït retribuïts retribuïu retribuïx retribuïxen retribuïxes retribuïxo sept v.cent val v
retribuir

retroacció n fem
feedback

retroactiu adj masc
retroactivo
Una cosa, que afecta a coses anteriors al seu esdeveniment.

retrocompatibilitat n fem
retrocompatibilidad

retrogradar /re.tɾo.ɣɾaˈða/ /re.tɾo.ɣɾaˈðaɾ/ /rə.tɾu.ɣɾəˈða/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retrograd retrograda retrogradada retrogradades retrogradaia retrogradaien retrogradaies retrogradam retrogradant retrogradar retrogradara retrogradaran retrogradarem retrogradaren retrogradares retrogradareu retrogradaria retrogradarien retrogradaries retrogradariva retrogradariven retrogradarives retrogradarà retrogradaràs retrogradaré retrogradaríem retrogradaríeu retrogradarívem retrogradaríveu retrogradassen retrogradasses retrogradassin retrogradassis retrogradat retrogradats retrogradau retrogradava retrogradaven retrogradaves retrogradavi retrogradavo retrograde retrogradeguem retrogradeguessa retrogradeguessen retrogradeguesses retrogradegueu retrogradegués retrogradeguéssom retrogradeguéssou retrogradem retrograden retrogrades retrogradessa retrogradessen retrogradesses retrogradessi retrogradessin retrogradessis retrogradeu retrogradi retrogradin retrogradis retrogrado retrogrados retrograds retrogradà retrogradàiem retrogradàieu retrogradàrem retrogradàreu retrogradàs retrogradàssem retrogradàsseu retrogradàssim retrogradàssiu retrogradàvem retrogradàvets retrogradàveu retrogradàvom retrogradés retrogradéssem retrogradésseu retrogradéssim retrogradéssiu retrogradí sept v.cent val v
retrogradar
Anar enrere.

retronar /re.tɾoˈna/ /re.tɾoˈnaɾ/ /rə.tɾoˈna/ /rə.tɾuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ retron retrona retronada retronades retronam retronant retronar retronara retronaran retronarem retronaren retronares retronareu retronaria retronarien retronaries retronarà retronaràs retronaré retronaríem retronaríeu retronassen retronasses retronassin retronassis retronat retronats retronau retronava retronaven retronaves retrone retronem retronen retrones retronessen retronesses retronessin retronessis retroneu retroni retronin retronis retrono retronà retronàrem retronàreu retronàs retronàssem retronàsseu retronàssim retronàssiu retronàvem retronàveu retronés retronéssem retronésseu retronéssim retronéssiu retroní sept val v
retronar

retroprojector /ˌre.tɾo.pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /ˌre.tɾo.pɾo.ʒekˈto/ /ˌrɛ.tɾo.pɾo.ʒəkˈto/ /ˌrɛ.tɾu.pɾu.ʒəkˈto/ n masc
retroproyector

retrosexual /ˌre.tɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌrɛ.tɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌrɛ.tɾu.sək.suˈaɫ/ n masc
retrosexual

retrospectiu /re.tɾos.pekˈtiw/ /rə.tɾos.pəkˈtiw/ /rə.tɾus.pəkˈtiw/ adj masc
retrospectivo

retrovirus /re.tɾoˈvi.ɾus/ /re.tɾoˈβi.ɾus/ /rə.tɾoˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈβi.ɾus/ n masc
retrovirus

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ n masc
retrovisor

retruc n masc
retruco
(billar) Acció i efecte d'una bola d'anar a xocar contra la mateixa bola que l'ha impel·lit, després d'haver-se'n separat.

retrucar /re.tɾuˈka/ /re.tɾuˈkaɾ/ /rə.tɾuˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retruc retruca retrucada retrucades retrucaia retrucaien retrucaies retrucam retrucant retrucar retrucara retrucaran retrucarem retrucaren retrucares retrucareu retrucaria retrucarien retrucaries retrucariva retrucariven retrucarives retrucarà retrucaràs retrucaré retrucaríem retrucaríeu retrucarívem retrucaríveu retrucassen retrucasses retrucassin retrucassis retrucat retrucats retrucau retrucava retrucaven retrucaves retrucavi retrucavo retruco retrucos retrucà retrucàiem retrucàieu retrucàrem retrucàreu retrucàs retrucàssem retrucàsseu retrucàssim retrucàssiu retrucàvem retrucàvets retrucàveu retrucàvom retruque retruqueguem retruqueguessa retruqueguessen retruqueguesses retruquegueu retruquegués retruqueguéssom retruqueguéssou retruquem retruquen retruques retruquessa retruquessen retruquesses retruquessi retruquessin retruquessis retruqueu retruqui retruquin retruquis retruqués retruquéssem retruquésseu retruquéssim retruquéssiu retruquí sept v.cent val v
retrucar
(billar) Anar a xocar, una bola, contra la mateixa bola que l'ha impel·lit, després d'haver-se'n separat.

retrumfar /re.tɾuɱˈfa/ /re.tɾuɱˈfaɾ/ /rə.tɾuɱˈfa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retrumf retrumfa retrumfada retrumfades retrumfaia retrumfaien retrumfaies retrumfam retrumfant retrumfar retrumfara retrumfaran retrumfarem retrumfaren retrumfares retrumfareu retrumfaria retrumfarien retrumfaries retrumfariva retrumfariven retrumfarives retrumfarà retrumfaràs retrumfaré retrumfaríem retrumfaríeu retrumfarívem retrumfaríveu retrumfassen retrumfasses retrumfassin retrumfassis retrumfat retrumfats retrumfau retrumfava retrumfaven retrumfaves retrumfavi retrumfavo retrumfe retrumfeguem retrumfeguessa retrumfeguessen retrumfeguesses retrumfegueu retrumfegués retrumfeguéssom retrumfeguéssou retrumfem retrumfen retrumfes retrumfessa retrumfessen retrumfesses retrumfessi retrumfessin retrumfessis retrumfeu retrumfi retrumfin retrumfis retrumfo retrumfos retrumfs retrumfà retrumfàiem retrumfàieu retrumfàrem retrumfàreu retrumfàs retrumfàssem retrumfàsseu retrumfàssim retrumfàssiu retrumfàvem retrumfàvets retrumfàveu retrumfàvom retrumfés retrumféssem retrumfésseu retrumféssim retrumféssiu retrumfí sept v.cent val v
retriunfar

retweetar /re.twiˈta/ /re.twiˈtaɾ/ /rə.twiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ retweeta retweetada retweetades retweetant retweetar retweetara retweetaran retweetarem retweetaren retweetares retweetareu retweetaria retweetarien retweetaries retweetarà retweetaràs retweetaré retweetaríem retweetaríeu retweetassen retweetasses retweetat retweetats retweetava retweetaven retweetaves retweete retweetem retweeten retweetes retweetessen retweetesses retweetessin retweetessis retweeteu retweeti retweetin retweetis retweeto retweetà retweetàrem retweetàreu retweetàssem retweetàsseu retweetàvem retweetàveu retweetés retweetéssem retweetésseu retweetéssim retweetéssiu retweetí val val (1) v
retuitear

retòrcer /reˈtɔr.se/ /reˈtɔɾ.se/ /reˈtɔɾ.seɾ/ /rəˈtɔr.sə/ bal eiv occ retorcem retorcen retorcent retorcera retorceran retorcerem retorceren retorceres retorcereu retorceria retorcerien retorceries retorcerà retorceràs retorceré retorceríem retorceríeu retorces retorcessen retorcesses retorcessin retorcessis retorceu retorci retorcia retorcien retorcies retorcin retorcis retorcé retorcérem retorcéreu retorcés retorcéssem retorcésseu retorcéssim retorcéssiu retorcí retorcíem retorcíeu retort retorta retortes retorts retorç retorça retorço retorçuda retorçudes retorçut retorçuts retòrcer sept val v
retorcer
Tòrcer molt, amb força.
Unir fils amb una torsió conjunta.

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
retórica

retòricament /reˌtɔ.ɾi.kaˈmen/ /reˌtɔ.ɾi.kaˈment/ /rəˌtɔ.ɾi.kəˈmen/ /rəˌtɔ.ɾi.kəˈment/ adv
retóricamente

reunir /re.uˈni/ /re.uˈniɾ/ /rə.uˈni/ bal n-occ occ reuneix reuneixen reuneixes reuneixi reuneixin reuneixis reuneixo reunesc reunesqui reunesquin reunesquis reunia reunida reunides reunien reunies reuniguem reunigueu reunim reunint reunir reunira reuniran reunirem reuniren reunires reunireu reuniria reunirien reuniries reunirà reuniràs reuniré reuniríem reuniríeu reunisc reunisca reunisquen reunisques reunissen reunisses reunissin reunissis reunit reunits reuniu reunix reunixen reunixes reunixo reuní reuníem reuníeu reunírem reuníreu reunís reuníssem reunísseu reuníssim reuníssiu sept val v
reunir
Unir diferents parts separades.
Aplegar diverses persones en un mateix lloc.

reunió /re.u.niˈo/ n fem
reunión
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

reusenc /rewˈzeŋk/ /rəwˈzɛŋ/ adj masc
reusense
Relatiu a Reus.

reusenc /rewˈzeŋk/ /rəwˈzɛŋ/ n masc
reusense
Originari de la ciutat de Reus.

reutilitzar /re.u.ti.ɫiˈd͡za/ /re.u.ti.ɫiˈza/ /re.u.ti.ɫiˈzaɾ/ /rə.u.ti.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reutilitz reutilitza reutilitzada reutilitzades reutilitzam reutilitzant reutilitzar reutilitzara reutilitzaran reutilitzarem reutilitzaren reutilitzares reutilitzareu reutilitzaria reutilitzarien reutilitzaries reutilitzarà reutilitzaràs reutilitzaré reutilitzaríem reutilitzaríeu reutilitzassen reutilitzasses reutilitzassin reutilitzassis reutilitzat reutilitzats reutilitzau reutilitzava reutilitzaven reutilitzaves reutilitze reutilitzem reutilitzen reutilitzes reutilitzessen reutilitzesses reutilitzessin reutilitzessis reutilitzeu reutilitzi reutilitzin reutilitzis reutilitzo reutilitzà reutilitzàrem reutilitzàreu reutilitzàs reutilitzàssem reutilitzàsseu reutilitzàssim reutilitzàssiu reutilitzàvem reutilitzàveu reutilitzés reutilitzéssem reutilitzésseu reutilitzéssim reutilitzéssiu reutilitzí sept val v
reutilizar

revaccinar /re.vak.siˈnaɾ/ /re.βak.siˈna/ /rə.vək.siˈna/ /rə.βək.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revaccina revaccinada revaccinades revaccinam revaccinant revaccinar revaccinara revaccinaran revaccinarem revaccinaren revaccinares revaccinareu revaccinaria revaccinarien revaccinaries revaccinarà revaccinaràs revaccinaré revaccinaríem revaccinaríeu revaccinassen revaccinasses revaccinassin revaccinassis revaccinat revaccinats revaccinau revaccinava revaccinaven revaccinaves revaccine revaccinem revaccinen revaccines revaccinessen revaccinesses revaccinessin revaccinessis revaccineu revaccini revaccinin revaccinis revaccino revaccinà revaccinàrem revaccinàreu revaccinàs revaccinàssem revaccinàsseu revaccinàssim revaccinàssiu revaccinàvem revaccinàveu revaccinés revaccinéssem revaccinésseu revaccinéssim revaccinéssiu revacciní revaccín sept val v
revacunar

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revel revela revelada revelades revelam revelant revelar revelara revelaran revelarem revelaren revelares revelareu revelaria revelarien revelaries revelarà revelaràs revelaré revelaríem revelaríeu revelassen revelasses revelassin revelassis revelat revelats revelau revelava revelaven revelaves revele revelem revelen reveles revelessen revelesses revelessin revelessis reveleu reveli revelin revelis revelo revelà revelàrem revelàreu revelàs revelàssem revelàsseu revelàssim revelàssiu revelàvem revelàveu revelés reveléssem revelésseu reveléssim reveléssiu revelí sept val v
revelar
Fer conèixer alguna cosa amagada.
Fer visible una imatge impressionada en un suport fotosensible.

revenir /re.veˈniɾ/ /re.βeˈni/ /re.βeˈniɾ/ /rə.vəˈni/ /rə.βəˈni/ v
crecer hinchar recobrar
Unflar-se un material a causa de la humitat.
Augmentar el cabal d'un torrent.
Recuperar la vitalitat.

revenjar-se /re.veɲˈd͡ʒaɾ.se/ /re.βeɲˈd͡ʒar.se/ /re.βeɲˈd͡ʒaɾ.se/ /rə.vəɲ.ʒərˈsə/ /rə.vəɲˈʒaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ revenge revengem revengen revenges revengessen revengesses revengessin revengessis revengeu revengi revengin revengis revengés revengéssem revengésseu revengéssim revengéssiu revengí revenj revenja revenjada revenjades revenjam revenjant revenjar revenjara revenjaran revenjarem revenjaren revenjares revenjareu revenjaria revenjarien revenjaries revenjarà revenjaràs revenjaré revenjaríem revenjaríeu revenjassen revenjasses revenjassin revenjassis revenjat revenjats revenjau revenjava revenjaven revenjaves revenjo revenjà revenjàrem revenjàreu revenjàs revenjàssem revenjàsseu revenjàssim revenjàssiu revenjàvem revenjàveu sept val v
desquitarse

revers /reˈvɛɾs/ /reˈβɛrs/ /reˈβɛɾs/ /rəˈvɛɾs/ /rəˈβɛrs/ n masc
reverse
(futbol americà) Jugada ofensiva consistent en un mà a mà del quarterback amb un corredor, un desplaçament posterior del corredor cap a un costat del camp amb una passada a un receptor i una correguda del receptor just en el sentit oposat, que provoca un moviment de la defensa en direcció equivocada.

revertir /re.veɾˈtiɾ/ /re.βerˈti/ /re.βeɾˈti/ /rə.vəɾˈti/ /rə.βərˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ reverteix reverteixa reverteixen reverteixes reverteixi reverteixin reverteixis reverteixo reverteixs revertesc revertesca revertesquen revertesques revertesqui revertesquin revertesquis revertia revertida revertides revertien reverties revertiguem revertiguera revertigueren revertigueres revertiguessen revertiguesses revertiguessin revertiguessis revertigueu revertigueva revertigueven revertigueves revertigué revertiguérem revertiguéreu revertigués revertiguéssem revertiguésseu revertiguéssim revertiguéssiu revertiguévem revertiguéveu revertim revertint revertir revertira revertiran revertirem revertiren revertires revertireu revertiria revertirien revertiries revertiriva revertiriven revertirives revertirà revertiràs revertiré revertiríem revertiríeu revertirívem revertiríveu revertisc revertisca revertisco revertiscos revertisquem revertisquen revertisques revertisqueu revertissa revertissen revertisses revertissi revertissin revertissis revertist revertit revertits revertiu revertiva revertiven revertives revertix revertixa revertixen revertixes revertixi revertixin revertixis revertixo revertixos revertí revertíem revertíets revertíeu revertírem revertíreu revertís revertíscon revertíssem revertísseu revertíssim revertíssiu revertíssom revertíssou revertívem revertíveu revertíxon sept v.cent val v
revertir

revestir /re.vesˈtiɾ/ /re.βesˈti/ /rə.vəsˈti/ /rə.βəsˈti/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ revesteix revesteixen revesteixes revesteixi revesteixin revesteixis revesteixo revesteixs revestesc revestesca revestesquen revestesques revestesqui revestesquin revestesquis revestia revestida revestides revestien revesties revestiguem revestigueu revestim revestint revestir revestira revestiran revestirem revestiren revestires revestireu revestiria revestirien revestiries revestirà revestiràs revestiré revestiríem revestiríeu revestisc revestisca revestisquen revestisques revestissen revestisses revestissin revestissis revestit revestits revestiu revestix revestixen revestixes revestixo revestí revestíem revestíeu revestírem revestíreu revestís revestíssem revestísseu revestíssim revestíssiu revist revista revisten revistes sept v.cent val v
revestir

reveure /reˈvew.ɾe/ /reˈβew.ɾe/ /rəˈvəw.ɾə/ /rəˈvɛw.ɾə/ /rəˈβɛw.ɾə/ bal occ reveem reveent reveeu revegem revegen reveges revegeu revegi revegin revegis reveia reveiem reveien reveient reveieren reveieres reveies reveiessen reveiesses reveiessin reveiessis reveieu reveig reveim reveis reveié reveiérem reveiéreu reveiés reveiéssem reveiésseu reveiéssim reveiéssiu reveja revera reveren reveres revessin revessis reveu reveuen reveuran reveure reveurem reveureu reveuria reveurien reveuries reveurà reveuràs reveuré reveuríem reveuríeu reveus revist revista revistes revistos reviu revèiem revèieu revéiem revéieu revérem revéreu revés revéssim revéssiu revéu val v
rever

revictimització /re.vik.ti.mi.za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.d͡za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.za.siˈo/ /rə.vik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ /rə.βik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ n fem
revictimización

revifalla /re.viˈfa.ʎa/ /re.βiˈfa.ʎa/ /rə.viˈfa.ʎə/ /rə.βiˈfa.ʎə/ n fem
avivamiento

revinclat revinclada revinclats adj masc
retorcido
Corbat o vinclat per efecte d'una sacsejada.

revisar //ɾe.βiˈˈzaɾ/ /re.viˈzaɾ/ /re.βiˈza/ /rə.viˈza/ /rə.βiˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ revisa revisada revisades revisaia revisaien revisaies revisam revisant revisar revisara revisaran revisarem revisaren revisares revisareu revisaria revisarien revisaries revisariva revisariven revisarives revisarà revisaràs revisaré revisaríem revisaríeu revisarívem revisaríveu revisassen revisasses revisassin revisassis revisat revisats revisau revisava revisaven revisaves revisavi revisavo revise reviseguem reviseguessa reviseguessen reviseguesses revisegueu revisegués reviseguéssom reviseguéssou revisem revisen revises revisessa revisessen revisesses revisessi revisessin revisessis reviseu revisi revisin revisis reviso revisos revisà revisàiem revisàieu revisàrem revisàreu revisàs revisàssem revisàsseu revisàssim revisàssiu revisàvem revisàvets revisàveu revisàvom revisés reviséssem revisésseu reviséssim reviséssiu revisí revís sept v.cent val v
revisar

reviscolar /re.vis.koˈɫaɾ/ /re.βis.koˈɫa/ /rə.vis.koˈɫa/ /rə.vis.kuˈɫa/ /rə.βis.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reviscol reviscola reviscolada reviscolades reviscolam reviscolant reviscolar reviscolara reviscolaran reviscolarem reviscolaren reviscolares reviscolareu reviscolaria reviscolarien reviscolaries reviscolarà reviscolaràs reviscolaré reviscolaríem reviscolaríeu reviscolassen reviscolasses reviscolassin reviscolassis reviscolat reviscolats reviscolau reviscolava reviscolaven reviscolaves reviscole reviscolem reviscolen reviscoles reviscolessen reviscolesses reviscolessin reviscolessis reviscoleu reviscoli reviscolin reviscolis reviscolo reviscolà reviscolàrem reviscolàreu reviscolàs reviscolàssem reviscolàsseu reviscolàssim reviscolàssiu reviscolàvem reviscolàveu reviscolés reviscoléssem reviscolésseu reviscoléssim reviscoléssiu reviscolí sept val v
reavivar

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ n fem
revisión

revista d'educació n fem
revista de educación

revista escolar n fem
revista escolar

revocar /ra.vuˈka/ /re.voˈkaɾ/ /re.βoˈka/ /rə.voˈka/ /rə.vuˈka/ /rə.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revoc revoca revocada revocades revocam revocant revocar revocara revocaran revocarem revocaren revocares revocareu revocaria revocarien revocaries revocarà revocaràs revocaré revocaríem revocaríeu revocassen revocasses revocassin revocassis revocat revocats revocau revocava revocaven revocaves revoco revocà revocàrem revocàreu revocàs revocàssem revocàsseu revocàssim revocàssiu revocàvem revocàveu revoque revoquem revoquen revoques revoquessen revoquesses revoquessin revoquessis revoqueu revoqui revoquin revoquis revoqués revoquéssem revoquésseu revoquéssim revoquéssiu revoquí sept val v
revocar

revolt /reˈvɔɫt/ /reˈβɔɫ/ /rəˈvɔɫ/ /rəˈvɔɫt/ /rəˈβɔɫ/ adj masc
revuelto

revolt /reˈvɔɫt/ /reˈβɔɫ/ /rəˈvɔɫ/ /rəˈvɔɫt/ /rəˈβɔɫ/ n masc
curva

revolta /reˈvɔɫ.ta/ /reˈβɔɫ.ta/ /reˈβɔɫ.tɔ/ /rəˈvɔɫ.tə/ /rəˈβɔɫ.tə/ n fem
revuelta
Alçament, acció de revoltar-se.

revolucionar /re.vo.lu.si.oˈnaɾ/ /re.βo.lu.si.oˈna/ /re.βo.lu.si.oˈnaɾ/ /rə.vo.ɫu.si.uˈna/ /rə.vu.ɫu.si.oˈna/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ revolucion revoluciona revolucionada revolucionades revolucionaia revolucionaien revolucionaies revolucionam revolucionant revolucionar revolucionara revolucionaran revolucionarem revolucionaren revolucionares revolucionareu revolucionaria revolucionarien revolucionaries revolucionariva revolucionariven revolucionarives revolucionarà revolucionaràs revolucionaré revolucionaríem revolucionaríeu revolucionarívem revolucionaríveu revolucionassen revolucionasses revolucionassin revolucionassis revolucionat revolucionats revolucionau revolucionava revolucionaven revolucionaves revolucionavi revolucionavo revolucione revolucioneguem revolucioneguessa revolucioneguessen revolucioneguesses revolucionegueu revolucionegués revolucioneguéssom revolucioneguéssou revolucionem revolucionen revoluciones revolucionessa revolucionessen revolucionesses revolucionessi revolucionessin revolucionessis revolucioneu revolucioni revolucionin revolucionis revoluciono revolucionos revolucions revolucionà revolucionàiem revolucionàieu revolucionàrem revolucionàreu revolucionàs revolucionàssem revolucionàsseu revolucionàssim revolucionàssiu revolucionàvem revolucionàvets revolucionàveu revolucionàvom revolucionés revolucionéssem revolucionésseu revolucionéssim revolucionéssiu revolucioní sept v.cent val v
revolucionar
Incitar a la revolució.
Fer una revolució (en qualsevol sentit de la paraula).

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
revolucionario
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
revolucionario
Individu partidari de la revolució.

revolucionàriament /re.vo.ɫu.si.oˌna.ɾi.aˈment/ /re.βo.ɫu.si.oˌna.ɾi.aˈmen/ /rə.vo.ɫu.si.oˌna.ɾi.əˈment/ /rə.vu.ɫu.si.uˌna.ɾi.əˈmen/ /rə.βu.ɫu.si.uˌna.ɾi.əˈmen/ adv
revolucionariamente

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
revolución
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

revés /reˈves/ /reˈβes/ /rəˈves/ /rəˈβes/ n masc
reverso
(basquetbol) Canvi de direcció en què l'atacant gira sobre ell mateix per a donar l'esquena al jugador que el marca.
revés
(hoquei sobre herba) Cara dreta de la pala d'un estic, de forma arrodonida.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a tocar la bola intencionadament amb el revés d'una pala.

reïficar /re.i.fiˈka/ /re.i.fiˈkaɾ/ /rə.i.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reïfic reïfica reïficada reïficades reïficaia reïficaien reïficaies reïficam reïficant reïficar reïficara reïficaran reïficarem reïficaren reïficares reïficareu reïficaria reïficarien reïficaries reïficariva reïficariven reïficarives reïficarà reïficaràs reïficaré reïficaríem reïficaríeu reïficarívem reïficaríveu reïficassen reïficasses reïficassin reïficassis reïficat reïficats reïficau reïficava reïficaven reïficaves reïficavi reïficavo reïfico reïficos reïficà reïficàiem reïficàieu reïficàrem reïficàreu reïficàs reïficàssem reïficàsseu reïficàssim reïficàssiu reïficàvem reïficàvets reïficàveu reïficàvom reïfique reïfiqueguem reïfiqueguessa reïfiqueguessen reïfiqueguesses reïfiquegueu reïfiquegués reïfiqueguéssom reïfiqueguéssou reïfiquem reïfiquen reïfiques reïfiquessa reïfiquessen reïfiquesses reïfiquessi reïfiquessin reïfiquessis reïfiqueu reïfiqui reïfiquin reïfiquis reïfiqués reïfiquéssem reïfiquésseu reïfiquéssim reïfiquéssiu reïfiquí sept v.cent val v
cosificar

rhodesià /ro.ðe.siˈa/ /ru.ðə.siˈa/ rhodesiana rhodesians adj masc
rodesiano
Originari, pertanyent o relatiu a l'antiga Rhodèsia.

rhodesià /ro.ðe.siˈa/ /ru.ðə.siˈa/ n masc
rodesiano
Natural de l'antiga Rhodèsia, actualment Zimbabwe.

rial /riˈaɫ/ n masc
rial
Unitat monetària de diversos estats: l’Aràbia Saudí, el Iemen, l’Iran, Oman i Qatar.
ría
(esports) Fossat darrere d’una barrera en curses d’obstacles.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
risa

rialler /ri.aˈʎe/ /ri.aˈʎeɾ/ /ri.əˈje/ /ri.əˈʎe/ adj masc
risueño
Que riu sovint, amb facilitat.
De bon aspecte que genera un sentiment d’alegria.

riba /ˈri.ba/ n fem
ribera

ribagorçà /ri.ba.ɣoɾˈsa/ /ri.bə.ɣoɾˈsa/ /ri.bə.ɣurˈsa/ adj masc
ribagorzano
Relatiu o pertanyent a l’Alta Ribagorça o a la Ribagorça, o bé al seu dialecte.

ribagorçà /ri.ba.ɣoɾˈsa/ /ri.bə.ɣoɾˈsa/ /ri.bə.ɣurˈsa/ n masc
ribagorzano
Persona que habita o és originària de l’Alta Ribagorça o de la Ribagorça.
Subdialecte del català parlat fonamentalment a la Llitera i la Ribagorça Oriental.

ribera /riˈbe.ɾa/ /riˈβe.ɾə/ n fem
ribera
Terreny proper al riu o al mar.

ribot /riˈβɔt/ n masc
cepillo

ribotar /ri.βoˈta/ /ri.βoˈtaɾ/ /ri.βuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ribot ribota ribotada ribotades ribotaia ribotaien ribotaies ribotam ribotant ribotar ribotara ribotaran ribotarem ribotaren ribotares ribotareu ribotaria ribotarien ribotaries ribotariva ribotariven ribotarives ribotarà ribotaràs ribotaré ribotaríem ribotaríeu ribotarívem ribotaríveu ribotassen ribotasses ribotassin ribotassis ribotat ribotats ribotau ribotava ribotaven ribotaves ribotavi ribotavo ribote riboteguem riboteguessa riboteguessen riboteguesses ribotegueu ribotegués riboteguéssom riboteguéssou ribotem riboten ribotes ribotessa ribotessen ribotesses ribotessi ribotessin ribotessis riboteu riboti ribotin ribotis riboto ribotos ribots ribotà ribotàiem ribotàieu ribotàrem ribotàreu ribotàs ribotàssem ribotàsseu ribotàssim ribotàssiu ribotàvem ribotàvets ribotàveu ribotàvom ribotés ribotéssem ribotésseu ribotéssim ribotéssiu ribotí sept v.cent val v
cepillar

ric /ˈrik/ adj masc
rico
Amb molts diners o recursos.
Molt adornat, ple.
De bon sabor.

ric-ric /riɡˈrik/ n masc
cricrí

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
ridículo
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.
Escàs, de poca estima.

riell /riˈeʎ/ n masc
riel
Peça petita de metall fos en brut.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
riachuelo arroyo

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ n fem
rifa

rifar /riˈfa/ /riˈfaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rif rifa rifada rifades rifaia rifaien rifaies rifam rifant rifar rifara rifaran rifarem rifaren rifares rifareu rifaria rifarien rifaries rifariva rifariven rifarives rifarà rifaràs rifaré rifaríem rifaríeu rifarívem rifaríveu rifassen rifasses rifassin rifassis rifat rifats rifau rifava rifaven rifaves rifavi rifavo rife rifeguem rifeguessa rifeguessen rifeguesses rifegueu rifegués rifeguéssom rifeguéssou rifem rifen rifes rifessa rifessen rifesses rifessi rifessin rifessis rifeu rifi rifin rifis rifo rifos rifs rifà rifàiem rifàieu rifàrem rifàreu rifàs rifàssem rifàsseu rifàssim rifàssiu rifàvem rifàvets rifàveu rifàvom rifés riféssem rifésseu riféssim riféssiu rifí sept v.cent val v
rifar

rifeny /riˈfeɲ/ /riˈfəɲ/ /riˈfɛɲ/ adj masc
rifeño
Relatiu o pertanyent al Rif o al seu grup ètnic.

rifeny /riˈfeɲ/ /riˈfəɲ/ /riˈfɛɲ/ n masc
rifeño
Persona que habita o és originària del Rif o que pertany al seu grup ètnic.
(invariable) Varietat de l'amazic parlada al Rif, al nord-est del Marroc.

rigidesa /ri.d͡ʒiˈðe.za/ /ri.ʒiˈðe.za/ /ri.ʒiˈðə.zə/ /ri.ʒiˈðɛ.zə/ n fem
rigidez

rigor científic n masc
rigor científico

rigorosament /ri.ɣoˌɾo.zaˈmen/ /ri.ɣoˌɾo.zaˈment/ /ri.ɣoˌɾo.zəˈment/ /ri.ɣuˌɾo.zəˈmen/ adv
rigurosamente

rigorós /ri.ɣoˈɾos/ /ri.ɣuˈɾos/ adj masc
riguroso

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
rima
Pila d'objectes.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
rinoceronte

riojà /rjoˈxa/ adj masc
riojano
Relatiu o pertanyent a La Rioja.

riojà /rjoˈxa/ n masc
riojano
Persona que habita o és originària de La Rioja.

riota /riˈɔ.ta/ /riˈɔ.tɔ/ /riˈɔ.tə/ n fem
hazmerreír

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
riqueza

ris /ˈris/ n masc
rizo
(tèxtil) Teixit de cotó amb pèl en forma de bagues.
(nàutica) Cordill de vela per a reduir la superfície exposada al vent.

risc n masc
riesgo

risc moral n masc
riesgo moral

riscle /ˈris.kɫe/ /ˈris.kɫə/ n masc
aro
Part de fusta d'un sedàs.
cercha
En els molins productors de farina, caixa que envolta la mola.

rissar /riˈsa/ /riˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ris rissa rissada rissades rissam rissant rissar rissara rissaran rissarem rissaren rissares rissareu rissaria rissarien rissaries rissarà rissaràs rissaré rissaríem rissaríeu rissassen rissasses rissassin rissassis rissat rissats rissau rissava rissaven rissaves risse rissem rissen risses rissessen rissesses rissessin rissessis risseu rissi rissin rissis risso rissà rissàrem rissàreu rissàs rissàssem rissàsseu rissàssim rissàssiu rissàvem rissàveu rissés risséssem rissésseu risséssim risséssiu rissí sept val v
antagallar

ritme /ˈrid.me/ n masc
ritmo
(esports de pilota) Rapidesa dels moviments dels jugadors i del desplaçament de la pilota, la bola, el volant o el disc en el transcurs de les jugades d'un partit durant un determinat període de temps.

ritme d'aprenentatge n masc
ritmo de aprendizaje

ritu /ˈri.tu/ n masc
rito

riu n masc
río
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
risa reír
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ bal occ reia reien reies reim reis ric riem rient rieu riga riguda rigudes riguem riguen riguera rigueren rigueres rigues riguessen riguesses riguessin riguessis rigueu rigui riguin riguis rigut riguts rigué riguérem riguéreu rigués riguéssem riguésseu riguéssim riguéssiu riguí rist rista ristes rists riu riuen riuran riure riurem riureu riuria riurien riuries riurà riuràs riuré riuríem riuríeu rius rèiem rèieu réiem réieu val v
reír risa
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
rival

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
rivalidad

rivet n masc
galón

rizoma /riˈzo.ma/ /riˈzo.mə/ n masc
rizoma

ro /ˈro/ n fem
ro

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
ropa

robada /roˈβa.ða/ /ruˈβa.ðə/ n fem
robo

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rob roba robada robades robam robant robar robara robaran robarem robaren robares robareu robaria robarien robaries robarà robaràs robaré robaríem robaríeu robassen robasses robassin robassis robat robats robau robava robaven robaves robe robem roben robes robessen robesses robessin robessis robeu robi robin robis robo robà robàrem robàreu robàs robàssem robàsseu robàssim robàssiu robàvem robàveu robés robéssem robésseu robéssim robéssiu robí sept val v
robar hurtar

robar una base v
robar una base

robatori /ro.baˈtɔ.ɾi/ /ro.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.βəˈtɔ.ɾi/ n masc
robo

rober /roˈbe/ /roˈbeɾ/ /roˈβe/ /ruˈbe/ /ruˈβe/ n fem
ropero

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robotitzar /ro.bo.tiˈd͡za/ /ro.bo.tiˈzaɾ/ /ro.βo.tiˈd͡za/ /ro.βo.tiˈza/ /ru.bu.tiˈd͡za/ /ru.βu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ robotitz robotitza robotitzada robotitzades robotitzam robotitzant robotitzar robotitzara robotitzaran robotitzarem robotitzaren robotitzares robotitzareu robotitzaria robotitzarien robotitzaries robotitzarà robotitzaràs robotitzaré robotitzaríem robotitzaríeu robotitzassen robotitzasses robotitzassin robotitzassis robotitzat robotitzats robotitzau robotitzava robotitzaven robotitzaves robotitze robotitzem robotitzen robotitzes robotitzessen robotitzesses robotitzessin robotitzessis robotitzeu robotitzi robotitzin robotitzis robotitzo robotitzà robotitzàrem robotitzàreu robotitzàs robotitzàssem robotitzàsseu robotitzàssim robotitzàssiu robotitzàvem robotitzàveu robotitzés robotitzéssem robotitzésseu robotitzéssim robotitzéssiu robotitzí sept val v
robotizar

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
robusto

robustament /roˌbus.taˈment/ /roˌbus.təˈment/ /roˌβus.taˈmen/ /ruˌbus.təˈmen/ /ruˌβus.təˈmen/ adv
robustamente

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
rubí
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ n fem
robótica

roc /ˈrɔk/ n masc
piedra
Tros de pedra.
roque
(heràldica) Representació heràldica de la torre o roc del joc d'escacs

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
roca
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

rocambolesc /ro.kam.boˈɫesk/ /ru.kəm.buˈɫɛsk/ adj masc
rocambolesco

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
rueda
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.
(hoquei sobre patins, patinatge sobre rodes) Cadascuna de les quatre peces circulars rígides i massisses en contacte amb el terra d’un patí de rodes, d’un diàmetre no inferior a 3 cm, que giren al voltant d’un eix collat a la plantilla o la bota.
roda
En algunes embarcacions, element sortint del buc, per proa o popa, en forma de continuació de la quilla, i que arriba fins a l’extrem superior de les bordes o les supera, en especial la de proa.

roda de fira n fem
noria

roda de la fortuna n fem
rueda de la fortuna

roda dentada n fem
rueda dentada

rodal /roˈðaɫ/ /ruˈðaɫ/ n masc
rodal
Espai amb forma circular.
posavasos
Peça que es col·loca sota gots, copes o ampolles per a protegir la taula.

rodalia /ro.ðaˈɫi.a/ /ro.ðəˈɫi.ə/ /ru.ðəˈɫi.ə/ n fem
alrededores

rodamón /ˌrɔ.ðaˈmon/ /ˌrɔ.ðəˈmon/ n neut
trotamundos

rodar /roˈða/ /roˈðaɾ/ /ruˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rod roda rodada rodades rodam rodant rodar rodara rodaran rodarem rodaren rodares rodareu rodaria rodarien rodaries rodarà rodaràs rodaré rodaríem rodaríeu rodassen rodasses rodassin rodassis rodat rodats rodau rodava rodaven rodaves rode rodem roden rodes rodessen rodesses rodessin rodessis rodeu rodi rodin rodis rodo rodà rodàrem rodàreu rodàs rodàssem rodàsseu rodàssim rodàssiu rodàvem rodàveu rodés rodéssem rodésseu rodéssim rodéssiu rodí sept val v
rodar
Moure's fent voltes com una roda.
Recórrer un lloc d’un costat a l’altre.

rodejar /ro.ðeˈd͡ʒa/ /ro.ðeˈd͡ʒaɾ/ /ro.ðeˈʒa/ /ro.ðəˈd͡ʒa/ /ru.ðəˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ rodege rodegem rodegen rodeges rodegessen rodegesses rodegessin rodegessis rodegeu rodegi rodegin rodegis rodegés rodegéssem rodegésseu rodegéssim rodegéssiu rodegí rodeig rodeja rodejada rodejades rodejam rodejant rodejar rodejara rodejaran rodejarem rodejaren rodejares rodejareu rodejaria rodejarien rodejaries rodejarà rodejaràs rodejaré rodejaríem rodejaríeu rodejassen rodejasses rodejassin rodejassis rodejat rodejats rodejau rodejava rodejaven rodejaves rodejo rodejà rodejàrem rodejàreu rodejàs rodejàssem rodejàsseu rodejàssim rodejàssiu rodejàvem rodejàveu sept v.cent val v
rodear

rodella /roˈðe.ʎa/ /roˈðe.ʎə/ /ruˈðe.ʎə/ n fem
rodela
Escut circular que s'emprava per protegir el cos pel davant mentre l'esquena quedava protegida amb la d'un company.

rodera /roˈðe.ɾa/ /roˈðe.ɾə/ /ruˈðe.ɾə/ n fem
rodada

rodeta /roˈðe.ta/ /roˈðə.tə/ /ruˈðɛ.tə/ n fem
ruedecilla

rodi n masc
rodio

rodolar /ro.ðoˈla/ /ro.ðoˈlaɾ/ /ru.ðuˈla/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rodol rodola rodolada rodolades rodolaia rodolaien rodolaies rodolam rodolant rodolar rodolara rodolaran rodolarem rodolaren rodolares rodolareu rodolaria rodolarien rodolaries rodolariva rodolariven rodolarives rodolarà rodolaràs rodolaré rodolaríem rodolaríeu rodolarívem rodolaríveu rodolassen rodolasses rodolassin rodolassis rodolat rodolats rodolau rodolava rodolaven rodolaves rodolavi rodolavo rodole rodoleguem rodoleguessa rodoleguessen rodoleguesses rodolegueu rodolegués rodoleguéssom rodoleguéssou rodolem rodolen rodoles rodolessa rodolessen rodolesses rodolessi rodolessin rodolessis rodoleu rodoli rodolin rodolis rodolo rodolos rodols rodolà rodolàiem rodolàieu rodolàrem rodolàreu rodolàs rodolàssem rodolàsseu rodolàssim rodolàssiu rodolàvem rodolàvets rodolàveu rodolàvom rodolés rodoléssem rodolésseu rodoléssim rodoléssiu rodolí sept v.cent val v
rodar

rodolí n masc
pareado
Conjunt dels dos versos de cada quadre d'un auca i per extensió, conjunt de dos versos aparellats.

rodona /roˈðo.na/ /roˈðo.nə/ /ruˈðo.nə/ n masc
redonda

rodoredià /ro.ðo.ɾe.ðiˈa/ /ro.ðo.ɾə.ðiˈa/ /ru.ðu.ɾə.ðiˈa/ adj masc
rodorediano

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
redondo
De forma de cercle.

roent /roˈen/ /roˈent/ /ruˈen/ adj masc
candente

roentgeni n masc
roentgenio

rogall /roˈɣaʎ/ /ruˈɣaj/ /ruˈɣaʎ/ n masc
ronquera
Inflamació de la laringe que provoca una veu aspra.

rogallós /ro.ɣaˈʎos/ /ro.ɣəˈʎos/ /ru.ɣəˈjos/ /ru.ɣəˈʎos/ adj masc
ronco

rogenc /ruˈʒɛŋ/ adj masc
rojizo

rogent /roˈd͡ʒen/ /roˈd͡ʒent/ /roˈʒen/ /roˈʒent/ /ruˈʒen/ adj
arrebolado

rogle /ˈrɔ.ɣɫe/ /ˈrɔ.ɣɫə/ /ˈrɔɡ.ɡɫe/ /ˈrɔɡ.ɡɫə/ n masc
parche
Petit espai, part d'un altre més gran.
ruedo
Espai de coses col·locades en forma de cercle.

roig /ˈrot͡ʃ/ roja adj masc
rojizo
De color vermell grogós o d'argila.
rojo
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

roina /ˈrɔj.na/ /ˈrɔj.nɔ/ /ˈrɔj.nə/ n fem
llovizna

rol /ˈrɔɫ/ n masc
rol
Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ roma adj masc
romo
Escapçat de la punta.
Poc intel·ligent; mancat d'agudesa mental.

rom /ˈrom/ n masc
ron romo
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romaic /roˈmajk/ /ruˈmajk/ n masc
romaico
grec modern

romaji /roˈma.d͡ʒi/ /roˈma.ʒi/ /ruˈma.ʒi/ n masc
romaji

romana /roˈma.nə/ /ruˈma.nə/ n fem
romana

romanalla /ro.maˈna.ʎa/ /ro.məˈna.ʎə/ /ru.məˈna.ʎə/ n fem
resto

romandre /roˈman.dɾe/ /roˈman.dɾə/ /ruˈman.dɾə/ bal occ roman romanc romandran romandre romandrem romandreu romandria romandrien romandries romandrà romandràs romandré romandríem romandríeu romanem romanen romanent romaneu romanga romanguem romanguen romanguera romangueren romangueres romangues romanguessen romanguesses romanguessin romanguessis romangueu romangui romanguin romanguis romangué romanguérem romanguéreu romangués romanguéssem romanguésseu romanguéssim romanguéssiu romanguí romania romanien romanies romans romaníem romaníeu romasa romases romasos romàs val v
quedarse

romanent /ro.maˈnen/ /ro.maˈnent/ /ro.məˈnent/ /ru.məˈnen/ n masc
remanente
Part del benefici d'una empresa, pendent d'ésser repartit entre els socis.

romanista /ro.maˈnis.ta/ /ro.maˈnis.te/ /ro.məˈnis.tə/ /ru.məˈnis.tə/ n neut
romanista
Expert en dret romà.
Estudiós de la romanística, les llengües romàniques.

romanització /ro.ma.ni.d͡za.siˈo/ /ro.ma.ni.za.siˈo/ /ru.mə.nid.zə.siˈo/ n fem
romanización

romantitzable /ro.man.tiˈd͡za.βɫe/ /ro.man.tiˈd͡zab.bɫe/ /ro.man.tiˈza.bɫe/ /ro.mən.tiˈd͡zab.bɫə/ /ru.mən.tiˈd͡za.βɫə/ /ru.mən.tiˈd͡zab.bɫə/ adj
romantizable

romantitzar /ro.man.tiˈd͡za/ /ro.man.tiˈza/ /ro.man.tiˈzaɾ/ /ro.mən.tiˈd͡za/ /ru.mən.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ romantitz romantitza romantitzada romantitzades romantitzam romantitzant romantitzar romantitzara romantitzaran romantitzarem romantitzaren romantitzares romantitzareu romantitzaria romantitzarien romantitzaries romantitzarà romantitzaràs romantitzaré romantitzaríem romantitzaríeu romantitzassen romantitzasses romantitzassin romantitzassis romantitzat romantitzats romantitzau romantitzava romantitzaven romantitzaves romantitze romantitzem romantitzen romantitzes romantitzessen romantitzesses romantitzessin romantitzessis romantitzeu romantitzi romantitzin romantitzis romantitzo romantitzà romantitzàrem romantitzàreu romantitzàs romantitzàssem romantitzàsseu romantitzàssim romantitzàssiu romantitzàvem romantitzàveu romantitzés romantitzéssem romantitzésseu romantitzéssim romantitzéssiu romantitzí sept val v
romantizar

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ adj masc
romanche
De la llengua pròpia dels Grisons.

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
romanche
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
romance
Llengua romànica, llengua derivada del llatí.
Narració medieval en llengua romànica de les aventures d’un heroi.
Narració popular dels fets d’algú famós.

romança /roˈman.sa/ /roˈman.sə/ /ruˈman.sə/ n fem
romanza
Composició lírica escrita per a ser cantada.

romanço /roˈman.so/ /ruˈman.su/ n masc
romances
(plural) dilacions, històries vanes

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
rumano
Natural de Romania.
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ romanís adj
romaní
Relatiu a la llengua dels gitanos.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
romero
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).
romaní
Llengua de la branca indoària de les llengües indoiràniques parlada pels gitanos.

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
rombo

rombe obert n masc
rombo abierto

rombe tancat n masc
rombo cerrado

romboïdal /rom.bo.iˈðaɫ/ /rum.bu.iˈðaɫ/ adj
romboidal

romer /roˈme/ /ruˈme/ adj masc
pío

romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ n masc
romero

romiatge /ro.miˈa.d͡ʒe/ /ro.miˈa.d͡ʒə/ /ru.miˈa.d͡ʒə/ n masc
romería

rompre /ˈrom.pɾe/ /ˈrom.pɾə/ bal occ romp rompa rompem rompen rompent rompera romperen romperes rompes rompessen rompesses rompessin rompessis rompeu rompi rompia rompien rompies rompin rompis rompo rompran rompre romprem rompreu rompria romprien rompries romprà rompràs rompré rompríem rompríeu romps rompuda rompudes romput romputs rompé rompérem rompéreu rompés rompéssem rompésseu rompéssim rompéssiu rompí rompíem rompíeu sept val v
romper
Dividir en parts o fragments per l’acció d’una força continuada.

rompre el glaç v
romper el hielo

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
romano
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
romano
Habitant de Roma.

romànic /roˈma.nik/ /ruˈma.nik/ adj masc
románico

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
romántico

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ ronca roncs adj masc
ronco
Que té ronquera.
Veu o so tosc i aspre.

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ n masc
ronquido
Soroll que es fa roncant.

roncadissa /roŋ.kaˈði.sa/ /roŋ.kəˈði.sə/ /ruŋ.kəˈði.sə/ n fem
ronquidos

roncador /roŋ.kaˈðo/ /roŋ.kaˈðoɾ/ /roŋ.kəˈðo/ /ruŋ.kəˈðo/ n masc
roncador

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ronc ronca roncada roncades roncam roncant roncar roncara roncaran roncarem roncaren roncares roncareu roncaria roncarien roncaries roncarà roncaràs roncaré roncaríem roncaríeu roncassen roncasses roncassin roncassis roncat roncats roncau roncava roncaven roncaves ronco roncà roncàrem roncàreu roncàs roncàssem roncàsseu roncàssim roncàssiu roncàvem roncàveu ronque ronquem ronquen ronques ronquessen ronquesses ronquessin ronquessis ronqueu ronqui ronquin ronquis ronqués ronquéssem ronquésseu ronquéssim ronquéssiu ronquí sept val v
roncar

rondalla /runˈda.jə/ n fem
cuento infantil

rondalla del gegant beneit /f-nokk?LL.Q7026 /f-nukk?LL.Q7026 /runˌda.ʎə.ðəʎ.ʒəˌɣam.bəˈnɛjt/ n fem
cuento del ogro tonto

rondallístic /ron.daˈʎis.tik/ /ron.dəˈʎis.tik/ /run.dəˈʎis.tik/ adj masc
cuentístico

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ occ rondina rondinada rondinades rondinant rondinar rondinaran rondinarem rondinaren rondinares rondinareu rondinaria rondinarien rondinaries rondinarà rondinaràs rondinaré rondinaríem rondinaríeu rondinat rondinats rondinava rondinaven rondinaves rondine rondinem rondinen rondines rondinessen rondinesses rondinessin rondinessis rondineu rondini rondinin rondinis rondino rondinà rondinàrem rondinàreu rondinàvem rondinàveu rondinés rondinéssem rondinésseu rondinéssim rondinéssiu rondiní sept v
refunfuñar
(intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

rondinejar /ron.di.neˈd͡ʒa/ /ron.di.neˈd͡ʒaɾ/ /ron.di.neˈʒa/ /ron.di.nəˈd͡ʒa/ /run.di.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rondinege rondinegem rondinegen rondineges rondinegessen rondinegesses rondinegessin rondinegessis rondinegeu rondinegi rondinegin rondinegis rondinegés rondinegéssem rondinegésseu rondinegéssim rondinegéssiu rondinegí rondineig rondineja rondinejada rondinejades rondinejam rondinejant rondinejar rondinejara rondinejaran rondinejarem rondinejaren rondinejares rondinejareu rondinejaria rondinejarien rondinejaries rondinejarà rondinejaràs rondinejaré rondinejaríem rondinejaríeu rondinejassen rondinejasses rondinejassin rondinejassis rondinejat rondinejats rondinejau rondinejava rondinejaven rondinejaves rondinejo rondinejà rondinejàrem rondinejàreu rondinejàs rondinejàssem rondinejàsseu rondinejàssim rondinejàssiu rondinejàvem rondinejàveu sept val v
murmurar

rondo n masc
rondo

ronsal /ronˈsaɫ/ /runˈsaɫ/ n masc
cabestrar cabestro diestro
Ramal, tros de corda lligat a les morralles per guiar les cavalcadures.

ronsejar /ron.seˈd͡ʒa/ /ron.seˈd͡ʒaɾ/ /ron.seˈʒa/ /ron.səˈd͡ʒa/ /run.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ronsege ronsegem ronsegen ronseges ronsegessen ronsegesses ronsegessin ronsegessis ronsegeu ronsegi ronsegin ronsegis ronsegés ronsegéssem ronsegésseu ronsegéssim ronsegéssiu ronsegí ronseig ronseja ronsejada ronsejades ronsejam ronsejant ronsejar ronsejara ronsejaran ronsejarem ronsejaren ronsejares ronsejareu ronsejaria ronsejarien ronsejaries ronsejarà ronsejaràs ronsejaré ronsejaríem ronsejaríeu ronsejassen ronsejasses ronsejassin ronsejassis ronsejat ronsejats ronsejau ronsejava ronsejaven ronsejaves ronsejo ronsejà ronsejàrem ronsejàreu ronsejàs ronsejàssem ronsejàsseu ronsejàssim ronsejàssiu ronsejàvem ronsejàveu sept val v
remolonear

ronya /ˈro.ɲa/ /ˈro.ɲə/ n fem
roña
(col·loquial) Brutícia enganxada, especialment a la pell.

ronyonada /ro.ɲoˈna.ða/ /ro.ɲoˈna.ðə/ /ru.ɲuˈna.ðə/ n fem
riñonada
En un cos, lloc on es troben els ronyons.
Teixit adipós amb què estan coberts els ronyons.

ronyonera /ro.ɲoˈne.ɾa/ /ro.ɲoˈne.ɾə/ /ru.ɲuˈne.ɾə/ n fem
riñonera
Cartera o bossa que hom porta subjectada a la cintura amb una nansa on desa diners o altres objectes.
(medicina) Recipient d’ús sanitari, sovint de metall, que té forma de ronyó.
protector de riñones
(futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador en forma de faixa que protegeix i escalfa la ronyonada.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
riñón
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

ronyós /roˈɲos/ /ruˈɲos/ adj masc
roñoso
Brut, amb ronya, brutícia.

roquet /roˈket/ /roˈkət/ /ruˈkɛt/ n masc
roquete
Sobrepellís amb mànegues ajustades o amples en punta.

rorqual /roɾˈkwaɫ/ /rurˈkwaɫ/ n masc
balenoptéridos
rorqual comú (Balaenoptera physalus)

rorqual blau n masc
ballena azul

rorqual comú n masc
rorcual común

rorqual d'Omura n masc
rorcual de Omura

rorqual d'aleta blanca n masc
rorcual enano

rorqual de Bryde n masc
rorcual tropical

rorqual del nord n masc
rorcual del norte

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ rossa rossos adj masc
rubio

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
rosa rosado
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
rosa rosado
(botànica) Flor que cria el roser.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
rocío

rosalia /ro.zaˈɫi.a/ /ro.zəˈɫi.ə/ /ru.zəˈɫi.ə/ n fem
Rosalia longicorn

rosar /roˈza/ /roˈzaɾ/ /ruˈza/ v
rociar

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
rosario
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
rosbif

rosca /ˈros.ka/ /ˈrɔs.kə/ n fem
articulación

rosec /roˈzek/ /ruˈzɛk/ n masc
roedura
Acció i efecte de rosegar.
remordimiento
Recel, remordiments.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ rosegadora rosegadors adj masc
roedor
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
roedor
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegall /ro.zeˈɣaʎ/ /ro.zəˈɣaʎ/ /ru.zəˈɣaj/ /ru.zəˈɣaʎ/ n masc
residuos
(plural) Restes de cosa usada.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ roseg rosega rosegada rosegades rosegam rosegant rosegar rosegara rosegaran rosegarem rosegaren rosegares rosegareu rosegaria rosegarien rosegaries rosegarà rosegaràs rosegaré rosegaríem rosegaríeu rosegassen rosegasses rosegassin rosegassis rosegat rosegats rosegau rosegava rosegaven rosegaves rosego rosegue roseguem roseguen rosegues roseguessen roseguesses roseguessin roseguessis rosegueu rosegui roseguin roseguis rosegués roseguéssem roseguésseu roseguéssim roseguéssiu roseguí rosegà rosegàrem rosegàreu rosegàs rosegàssem rosegàsseu rosegàssim rosegàssiu rosegàvem rosegàveu sept val v
roer
Mossegar una cosa dura emportant-se petites parts, esmicar-la a poc a poc.
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosegó n masc
enjutos regojo zoquete

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
amapola

rosquilla /rosˈki.ʎa/ /rosˈki.ʎə/ /rusˈki.ʎə/ n fem
rosquilla

rossejar /ro.seˈd͡ʒa/ /ro.seˈd͡ʒaɾ/ /ro.seˈʒa/ /ro.səˈd͡ʒa/ /ru.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rossege rossegem rossegen rosseges rossegessen rossegesses rossegessin rossegessis rossegeu rossegi rossegin rossegis rossegés rossegéssem rossegésseu rossegéssim rossegéssiu rossegí rosseig rosseja rossejada rossejades rossejam rossejant rossejar rossejara rossejaran rossejarem rossejaren rossejares rossejareu rossejaria rossejarien rossejaries rossejarà rossejaràs rossejaré rossejaríem rossejaríeu rossejassen rossejasses rossejassin rossejassis rossejat rossejats rossejau rossejava rossejaven rossejaves rossejo rossejà rossejàrem rossejàreu rossejàs rossejàssem rossejàsseu rossejàssim rossejàssiu rossejàvem rossejàveu sept val v
tirar a rubio
(intransitiu) Tirar a color més o menys ros.
dorar
(transitiu, cuina) Torrar lleugerament prenent un color més fosc.

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
ruiseñor
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).
chantarela
Bolet de color groguenc comestible (Cantharellus cibarius).
ganzúa
Ferro prim amb una punta doblegada per obrir els pestells dels panys sense usar la clau.

rossí /roˈsi/ /ruˈsi/ n masc
rocín

rost /ˈrost/ /ˈrɔst/ /ˈrɔst/ adj masc
empinado

rost /ˈrost/ /ˈrɔst/ /ˈrɔst/ n masc
cuesta
Zona amb molt de pendent.

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ bal n-occ occ rosteix rosteixen rosteixes rosteixi rosteixin rosteixis rosteixo rostesc rostesqui rostesquin rostesquis rostia rostida rostides rostien rosties rostiguem rostigueu rostim rostint rostir rostira rostiran rostirem rostiren rostires rostireu rostiria rostirien rostiries rostirà rostiràs rostiré rostiríem rostiríeu rostisc rostisca rostisquen rostisques rostissen rostisses rostissin rostissis rostit rostits rostiu rostix rostixen rostixes rostixo rostí rostíem rostíeu rostírem rostíreu rostís rostíssem rostísseu rostíssim rostíssiu sept val v
asar

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
asado

rostoll /rosˈtoʎ/ /rusˈtoj/ /rusˈtoʎ/ n masc
rastrojo

rostollar /ros.toˈʎa/ /ros.toˈʎaɾ/ /rus.tuˈja/ /rus.tuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rostoll rostolla rostollada rostollades rostollam rostollant rostollar rostollaran rostollarem rostollaren rostollares rostollareu rostollaria rostollarien rostollaries rostollarà rostollaràs rostollaré rostollaríem rostollaríeu rostollassen rostollasses rostollassin rostollassis rostollat rostollats rostollau rostollava rostollaven rostollaves rostolle rostollem rostollen rostolles rostollessen rostollesses rostollessin rostollessis rostolleu rostolli rostollin rostollis rostollo rostollà rostollàrem rostollàreu rostollàs rostollàssem rostollàsseu rostollàssim rostollàssiu rostollàvem rostollàveu rostollés rostolléssem rostollésseu rostolléssim rostolléssiu rostollí sept v
rastrojar

rostre /ˈrɔs.tɾe/ /ˈrɔs.tɾə/ n masc
rostro
Cara de persona.

rot /ˈrot/ n masc
eructo

rotació n fem
rotación
Moviment que fa un cos sobre el seu eix
(voleibol) Desplaçament simultani de tots els jugadors de l'equip que guanya un servei cap a la posició següent de cadascun, en el sentit de les agulles d'un rellotge, efectuat abans de servir.

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rot rota rotada rotades rotam rotant rotar rotara rotaran rotarem rotaren rotares rotareu rotaria rotarien rotaries rotarà rotaràs rotaré rotaríem rotaríeu rotassen rotasses rotassin rotassis rotat rotats rotau rotava rotaven rotaves rote rotem roten rotes rotessen rotesses rotessin rotessis roteu roti rotin rotis roto rotà rotàrem rotàreu rotàs rotàssem rotàsseu rotàssim rotàssiu rotàvem rotàveu rotés rotéssem rotésseu rotéssim rotéssiu rotí sept val v
eructar

rotllana /roɫˈɫa.nə/ /roʎˈʎa.na/ /ruɫˈɫa.nə/ /ruʎˈʎa.nə/ n fem
redondel

rotlle /ˈrɔ.ʎe/ /ˈrɔɫ.ɫə/ /ˈrɔʎ.ʎe/ /ˈrɔʎ.ʎə/ n masc
rosca

rotlle de campanetes n masc
rueda

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
rotonda
Construcció aïllada de planta circular, típicament envoltada d’una columnata.
glorieta
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

rotor /roˈto/ /roˈtoɾ/ /ruˈto/ n masc
rotor

rotund /roˈtun/ /roˈtunt/ /ruˈtun/ adj masc
rotundo

rough n masc
raf

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
roble encina

roureda /rowˈɾe.ða/ /rowˈɾɛ.ðə/ /rəwˈɾɛ.ðə/ n fem
robleda

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
herrumbre óxido
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
yema
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rovellar /ro.veˈʎaɾ/ /ro.vəˈʎa/ /ro.βeˈʎa/ /ru.vəˈja/ /ru.βəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rovell rovella rovellada rovellades rovellaia rovellaien rovellaies rovellam rovellant rovellar rovellara rovellaran rovellarem rovellaren rovellares rovellareu rovellaria rovellarien rovellaries rovellariva rovellariven rovellarives rovellarà rovellaràs rovellaré rovellaríem rovellaríeu rovellarívem rovellaríveu rovellassen rovellasses rovellassin rovellassis rovellat rovellats rovellau rovellava rovellaven rovellaves rovellavi rovellavo rovelle rovelleguem rovelleguessa rovelleguessen rovelleguesses rovellegueu rovellegués rovelleguéssom rovelleguéssou rovellem rovellen rovelles rovellessa rovellessen rovellesses rovellessi rovellessin rovellessis rovelleu rovelli rovellin rovellis rovello rovellos rovells rovellà rovellàiem rovellàieu rovellàrem rovellàreu rovellàs rovellàssem rovellàsseu rovellàssim rovellàssiu rovellàvem rovellàvets rovellàveu rovellàvom rovellés rovelléssem rovellésseu rovelléssim rovelléssiu rovellí sept v.cent val v
oxidar

roí /roˈi/ /ruˈi/ adj masc
ruin

rua /ˈru.a/ /ˈru.ə/ n fem
rúa
(antic) Carrer, camí, carretera, via pública.

ruandès /ru.anˈdes/ /ru.ənˈdəs/ /ru.ənˈdɛs/ adj masc
ruandés
Relatiu o pertanyent a Ruanda.

ruandès /ru.anˈdes/ /ru.ənˈdəs/ /ru.ənˈdɛs/ n masc
ruandés
Persona que habita o és originària de Ruanda.
Llengua bantu parlada majoritàriament a Ruanda

rubidi n masc
rubidio

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
rublo

ruc n masc
gobio serpentón
(peixos) (Zosterisessor ophiocephalus)

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
oruga
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rucada /ruˈka.ða/ /ruˈka.ðə/ n fem
burrada

rude /ˈru.ðe/ /ˈru.ðə/ adj
rudo

rufa /ˈru.fa/ /ˈru.fə/ n fem
ventisca

ruflet n masc
resuello

rugbi n masc
rugby

rugós /ruˈɣos/ adj masc
rugoso

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ruix ruixa ruixada ruixades ruixaia ruixaien ruixaies ruixam ruixant ruixar ruixara ruixaran ruixarem ruixaren ruixares ruixareu ruixaria ruixarien ruixaries ruixariva ruixariven ruixarives ruixarà ruixaràs ruixaré ruixaríem ruixaríeu ruixarívem ruixaríveu ruixassen ruixasses ruixassin ruixassis ruixat ruixats ruixau ruixava ruixaven ruixaves ruixavi ruixavo ruixe ruixeguem ruixeguessa ruixeguessen ruixeguesses ruixegueu ruixegués ruixeguéssom ruixeguéssou ruixem ruixen ruixes ruixessa ruixessen ruixesses ruixessi ruixessin ruixessis ruixeu ruixi ruixin ruixis ruixo ruixos ruixs ruixà ruixàiem ruixàieu ruixàrem ruixàreu ruixàs ruixàssem ruixàsseu ruixàssim ruixàssiu ruixàvem ruixàvets ruixàveu ruixàvom ruixés ruixéssem ruixésseu ruixéssim ruixéssiu ruixí sept v.cent val v
rociar

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
chaparrón

rull /ˈruʎ/ n masc
rizo
Arrissada dels cabells.

rum-rum /rumˈrum/ n masc
runrún
rumor

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
rumbo

rumbosament /rumˌbo.zaˈmen/ /rumˌbo.zaˈment/ /rumˌbo.zəˈmen/ /rumˌbo.zəˈment/ adv
rumbosamente

rumiar /ru.miˈa/ /ru.miˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rumia rumiada rumiades rumiam rumiant rumiar rumiara rumiaran rumiarem rumiaren rumiares rumiareu rumiaria rumiarien rumiaries rumiarà rumiaràs rumiaré rumiaríem rumiaríeu rumiassen rumiasses rumiassin rumiassis rumiat rumiats rumiau rumiava rumiaven rumiaves rumie rumiem rumien rumies rumiessen rumiesses rumiessin rumiessis rumieu rumii rumio rumià rumiàrem rumiàreu rumiàs rumiàssem rumiàsseu rumiàssim rumiàssiu rumiàvem rumiàveu rumiés rumiéssem rumiésseu rumiéssim rumiéssiu rumií rumiï rumiïn rumiïs sept val v
pensar

rumor n
rumor

rumrumejar /rum.ɾu.meˈd͡ʒa/ /rum.ɾu.meˈd͡ʒaɾ/ /rum.ɾu.meˈʒa/ /rum.ɾu.məˈd͡ʒa/ /rum.ɾu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rumrumege rumrumegem rumrumegen rumrumeges rumrumegessen rumrumegesses rumrumegessin rumrumegessis rumrumegeu rumrumegi rumrumegin rumrumegis rumrumegés rumrumegéssem rumrumegésseu rumrumegéssim rumrumegéssiu rumrumegí rumrumeig rumrumeja rumrumejada rumrumejades rumrumejam rumrumejant rumrumejar rumrumejaran rumrumejarem rumrumejaren rumrumejares rumrumejareu rumrumejaria rumrumejarien rumrumejaries rumrumejarà rumrumejaràs rumrumejaré rumrumejaríem rumrumejaríeu rumrumejassen rumrumejasses rumrumejassin rumrumejassis rumrumejat rumrumejats rumrumejau rumrumejava rumrumejaven rumrumejaves rumrumejo rumrumejà rumrumejàrem rumrumejàreu rumrumejàs rumrumejàssem rumrumejàsseu rumrumejàssim rumrumejàssiu rumrumejàvem rumrumejàveu sept v
runrunear

runam /ruˈnam/ n masc
escombrera

rupia /ruˈpi.a/ /ruˈpi.ə/ n fem
rupia

ruptura a la francesa n fem
bomba de humo

ruquejar /ru.keˈd͡ʒa/ /ru.keˈd͡ʒaɾ/ /ru.keˈʒa/ /ru.kəˈd͡ʒa/ /ru.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ruquege ruquegem ruquegen ruqueges ruquegessen ruquegesses ruquegessin ruquegessis ruquegeu ruquegi ruquegin ruquegis ruquegés ruquegéssem ruquegésseu ruquegéssim ruquegéssiu ruquegí ruqueig ruqueja ruquejada ruquejades ruquejam ruquejant ruquejar ruquejara ruquejaran ruquejarem ruquejaren ruquejares ruquejareu ruquejaria ruquejarien ruquejaries ruquejarà ruquejaràs ruquejaré ruquejaríem ruquejaríeu ruquejassen ruquejasses ruquejassin ruquejassis ruquejat ruquejats ruquejau ruquejava ruquejaven ruquejaves ruquejo ruquejà ruquejàrem ruquejàreu ruquejàs ruquejàssem ruquejàsseu ruquejàssim ruquejàssiu ruquejàvem ruquejàveu sept val v
hacer el burro

rural /ruˈɾaɫ/ adj
rural

ruralitat /ru.ɾa.ɫiˈtat/ /ru.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
ruralidad

ruralment /ruˌɾaɫˈmen/ /ruˌɾaɫˈment/ adv
ruralmente

rus russa russos adj masc
ruso
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
ruso
Natural de Rússia.
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

rusc /ˈrusk/ n masc
colmena

rush n masc
rush

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
ruso-ucraniano

russojaponès /ˌru.so.d͡ʒa.poˈnes/ /ˌru.so.ʒa.poˈnes/ /ˌru.so.ʒə.poˈnəs/ /ˌru.su.ʒə.puˈnɛs/ adj masc
rusojaponés

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
ruta

ruteni n masc
rutenio

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rutherfordio

rutllar /ruɫˈɫa/ /ruɫˈɫa/ /ruɫˈɫaɾ/ /ruʎˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rutll rutlla rutllada rutllades rutllaia rutllaien rutllaies rutllam rutllant rutllar rutllara rutllaran rutllarem rutllaren rutllares rutllareu rutllaria rutllarien rutllaries rutllariva rutllariven rutllarives rutllarà rutllaràs rutllaré rutllaríem rutllaríeu rutllarívem rutllaríveu rutllassen rutllasses rutllassin rutllassis rutllat rutllats rutllau rutllava rutllaven rutllaves rutllavi rutllavo rutlle rutlleguem rutlleguessa rutlleguessen rutlleguesses rutllegueu rutllegués rutlleguéssom rutlleguéssou rutllem rutllen rutlles rutllessa rutllessen rutllesses rutllessi rutllessin rutllessis rutlleu rutlli rutllin rutllis rutllo rutllos rutlls rutllà rutllàiem rutllàieu rutllàrem rutllàreu rutllàs rutllàssem rutllàsseu rutllàssim rutllàssiu rutllàvem rutllàvets rutllàveu rutllàvom rutllés rutlléssem rutllésseu rutlléssim rutlléssiu rutllí sept v.cent val v
enrollar funcionar
Estar en funcionament un mecanisme.
Voltar una cosa sobre ella mateixa.
Anar amb fluïdesa.

ruà /ruˈa/ adj masc
ruano roano

ruïna /ruˈi.na/ n fem
ruina

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
rabia
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràcord /ˈra.koɾt/ /ˈra.kurt/ n masc
racord

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
radio
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfec /ˈra.fek/ /ˈra.fək/ n masc
alero

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
ráfaga

ràfegues n fem
ráfagas

ràpid /ˈra.pit/ ràpida ràpids adj masc
rápido
Que va a molta velocitat.

ràpidament /ˌra.pi.ðaˈmen/ /ˌra.pi.ðaˈment/ /ˌra.pi.ðəˈmen/ /ˌra.pi.ðəˈment/ adv
rápidamente
D’una manera ràpida.

ràtio /ˈra.ti.o/ /ˈra.ti.u/ n fem
ratio

rècord /ˈrɛ.koɾt/ /ˈrɛ.kurt/ n masc
récord

rèdit /ˈrɛ.ðit/ n masc
rédito

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
régimen

règim de permanència n masc
régimen de permanencia

rèmol /ˈrɛ.moɫ/ /ˈrɛ.muɫ/ n masc
remol

rèmol empetxinat n masc
rodaballo

rèmora /ˈrɛ.mo.ɾa/ /ˈrɛ.mo.ɾə/ /ˈrɛ.mu.ɾə/ n fem
pegatimón remora
Gènere de peixos de la família dels equeneids amb una ventosa sobre el cap que els permet adherir-se a altres peixos, en particular les espècies Remora remora i Echeneis naucrates.
rémora
(figurat) Per extensió, obstacle o càrrega que dificulta l'avanç de quelcom.

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
reptil

rètol /ˈrɛ.toɫ/ /ˈrɛ.tuɫ/ n masc
rótulo

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
rígido

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
rímel

rínxol /ˈriɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈriɲ.ʃoɫ/ /ˈriɲ.ʃuɫ/ n masc
rizo

ròssec /ˈrɔ.sek/ /ˈrɔ.sək/ n masc
cola
En els vestits, la cua que s'arrossega.
rabos
Allò que s'agafa als vestits.
rastra
Qualsevol cosa que penja y arrossega.
lacra
Relíquia o restes que queda d'alguna malaltia.
regazo
Ròssecs: Censals difícils de cobrar; deutes vells.

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
rótula

rúbrica /ˈru.bɾi.ka/ /ˈru.βɾi.kə/ n fem
rúbrica
Conjunt de traços que fa servir una persona, generalment sempre iguals, per identificar-se en una signatura.

rúfol /ˈru.foɫ/ /ˈru.fuɫ/ adj
nublado

rústec /ˈrus.tek/ /ˈrus.tək/ rústega adj masc
áspero
Sense finor, no polit.
duro
Que funciona amb dificultat, que no es mou amb soltesa.

rústic /ˈrus.tik/ adj masc
rústico

s'ha acabat el bròquil /sa.kaˌba.teɫˈbɾɔ.kiɫ/ idiom
se acabó lo que se daba

sa /sa/ /sə/ sana sans adj masc
sano
Que té salut i no està malalt.

sa i estalvi sana i estàlvia sanes i estàlvies sans i estalvis adj masc
sano y salvo

saba /ˈsa.ba/ n fem
savia

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
sabana

sabata /saˈba.ta/ n fem
zapato

sabata de tacs n fem
spike

sabatejar /sa.ba.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βa.teˈd͡ʒa/ /sa.βa.teˈʒa/ /sə.bə.təˈd͡ʒa/ /sə.bə.təˈʒa/ /sə.βə.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sabatege sabategem sabategen sabateges sabategessen sabategesses sabategessin sabategessis sabategeu sabategi sabategin sabategis sabategés sabategéssem sabategésseu sabategéssim sabategéssiu sabategí sabateig sabateja sabatejada sabatejades sabatejam sabatejant sabatejar sabatejara sabatejaran sabatejarem sabatejaren sabatejares sabatejareu sabatejaria sabatejarien sabatejaries sabatejarà sabatejaràs sabatejaré sabatejaríem sabatejaríeu sabatejassen sabatejasses sabatejassin sabatejassis sabatejat sabatejats sabatejau sabatejava sabatejaven sabatejaves sabatejo sabatejà sabatejàrem sabatejàreu sabatejàs sabatejàssem sabatejàsseu sabatejàssim sabatejàssiu sabatejàvem sabatejàveu sept v.cent val v
zapatear

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
zapatero zapatera
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
zapatilla
Sabata lleugera per estar per casa.

sabatitzar /sa.βa.tiˈd͡za/ /sa.βa.tiˈzaɾ/ /sə.βə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sabatitz sabatitza sabatitzada sabatitzades sabatitzaia sabatitzaien sabatitzaies sabatitzam sabatitzant sabatitzar sabatitzara sabatitzaran sabatitzarem sabatitzaren sabatitzares sabatitzareu sabatitzaria sabatitzarien sabatitzaries sabatitzariva sabatitzariven sabatitzarives sabatitzarà sabatitzaràs sabatitzaré sabatitzaríem sabatitzaríeu sabatitzarívem sabatitzaríveu sabatitzassen sabatitzasses sabatitzassin sabatitzassis sabatitzat sabatitzats sabatitzau sabatitzava sabatitzaven sabatitzaves sabatitzavi sabatitzavo sabatitze sabatitzeguem sabatitzeguessa sabatitzeguessen sabatitzeguesses sabatitzegueu sabatitzegués sabatitzeguéssom sabatitzeguéssou sabatitzem sabatitzen sabatitzes sabatitzessa sabatitzessen sabatitzesses sabatitzessi sabatitzessin sabatitzessis sabatitzeu sabatitzi sabatitzin sabatitzis sabatitzo sabatitzos sabatitzs sabatitzà sabatitzàiem sabatitzàieu sabatitzàrem sabatitzàreu sabatitzàs sabatitzàssem sabatitzàsseu sabatitzàssim sabatitzàssiu sabatitzàvem sabatitzàvets sabatitzàveu sabatitzàvom sabatitzés sabatitzéssem sabatitzésseu sabatitzéssim sabatitzéssiu sabatitzí sept v.cent val v
sabatizar

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ n masc
saber
Coneixement profund.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ alg bal centr eiv n-occ occ or saba sabem saben sabent saber sabera saberan saberem saberen saberes sabereu saberiva saberiven saberives saberà saberàs saberé saberívem saberíveu sabes sabessa sabessen sabesses sabessi sabessin sabessis sabeu sabeva sabeven sabeves sabi sabia sabieguessen sabiegués sabiem sabien sabiera sabieren sabieres sabies sabiesses sabieu sabiguem sabiguent sabiguera sabigueren sabigueres sabigueu sabiguérem sabiguéreu sabin sabis sabiva sabiven sabives sabiérem sabiéreu sabo sabos sabran sabrem sabreu sabria sabrien sabries sabrà sabràs sabré sabríem sabríeu sabuda sabudes sabut sabuts sabé sabérem sabéreu sabés sabéssem sabésseu sabéssim sabéssiu sabévem sabéveu sabévom sabévou sabí sabíem sabíeu sabívem sabíveu sabívom sabívou sap sapent sapiec sapiem sapient sapiera sapieren sapieres sapieri sapieu sapiguda sapigudes sapiguem sapiguent sapiguer sapigueren sapigueres sapiguessen sapiguesses sapiguessin sapiguessis sapigueu sapigut sapiguts sapigué sapiguérem sapiguéreu sapigués sapiguéssem sapiguésseu sapiguéssiu sapiguéssom sapiguéssou sapigéssim sapiérem sapiéreu saps sebre sep sepam sepau sept sàbia sàbien sàbies sàbiga sàbigo sàbigon sàbigos sàbiguen sàbigues sàbon sàpia sàpien sàpies sàpiga sàpiguen sàpigues sàpigui sàpiguin sàpiguis sé v.cent val v
saber
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.
(intransitiu) Tenir sabor.

saber fer n masc
know-how

saber greu v
saber mal

sable /ˈsa.bɫe/ /ˈsa.βɫe/ /ˈsa.βɫə/ /ˈsab.bɫe/ /ˈsab.bɫə/ n masc
sable

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ n fem
alosa arencón
(Alosa alosa)

saboner /sa.boˈneɾ/ /sa.βoˈne/ /sə.boˈne/ /sə.buˈne/ /sə.βuˈne/ n masc
boca de oro
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Parapristipoma octolineatum)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
jabonera

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
sabor

saborosament /sa.boˌɾo.zaˈment/ /sa.βoˌɾo.zaˈmen/ /sə.boˌɾo.zəˈment/ /sə.buˌɾo.zəˈmen/ /sə.βuˌɾo.zəˈmen/ adv
sabrosamente

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sabotege sabotegem sabotegen saboteges sabotegessen sabotegesses sabotegessin sabotegessis sabotegeu sabotegi sabotegin sabotegis sabotegés sabotegéssem sabotegésseu sabotegéssim sabotegéssiu sabotegí saboteig saboteja sabotejada sabotejades sabotejam sabotejant sabotejar sabotejara sabotejaran sabotejarem sabotejaren sabotejares sabotejareu sabotejaria sabotejarien sabotejaries sabotejarà sabotejaràs sabotejaré sabotejaríem sabotejaríeu sabotejassen sabotejasses sabotejassin sabotejassis sabotejat sabotejats sabotejau sabotejava sabotejaven sabotejaves sabotejo sabotejà sabotejàrem sabotejàreu sabotejàs sabotejàssem sabotejàsseu sabotejàssim sabotejàssiu sabotejàvem sabotejàveu sept val v
sabotear

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ n masc
sable
Arma blanca normalment d'un sol tall, amb la fulla corba cap enrere i llarga, utilitzada principalment per la cavalleria.
pez cinto
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Lepidopus caudatus)

sabre cuafí n masc
pez sable

sabí /saˈβi/ /səˈβi/ sabina sabins adj masc
sabino

sabó /saˈbo/ n masc
jabón

sac /ˈsak/ n masc
saco
Receptacle de roba.
embolsada
(futbol americà) Placatge efectuat contra un quarterback en possessió de la pilota que està situat darrere la línia de scrimmage.

sac de gemecs n masc
cornamusa

sacabutx /sa.kaˈβut͡ʃ/ /sə.kəˈβut͡ʃ/ n masc
sacabuche

sacar /saˈka/ /saˈkaɾ/ /səˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sac saca sacada sacades sacaia sacaien sacaies sacam sacant sacar sacara sacaran sacarem sacaren sacares sacareu sacaria sacarien sacaries sacariva sacariven sacarives sacarà sacaràs sacaré sacaríem sacaríeu sacarívem sacaríveu sacassen sacasses sacassin sacassis sacat sacats sacau sacava sacaven sacaves sacavi sacavo saco sacos sacà sacàiem sacàieu sacàrem sacàreu sacàs sacàssem sacàsseu sacàssim sacàssiu sacàvem sacàvets sacàveu sacàvom saque saqueguem saqueguessa saqueguessen saqueguesses saquegueu saquegués saqueguéssom saqueguéssou saquem saquen saques saquessa saquessen saquesses saquessi saquessin saquessis saqueu saqui saquin saquis saqués saquéssem saquésseu saquéssim saquéssiu saquí sept v.cent val v
sacar

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
sacerdote

sacerdotal /sa.seɾ.ðoˈtaɫ/ /sə.sər.duˈtaɫ/ /sə.sər.ðuˈtaɫ/ /sə.səɾ.ðoˈtaɫ/ adj
sacerdotal

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ n fem
sacerdotisa

sacramentalment /sa.kɾa.menˌtaɫˈmen/ /sa.kɾa.menˌtaɫˈment/ /sə.kɾə.mənˌtaɫˈmen/ /sə.kɾə.mənˌtaɫˈment/ adv
sacramentalmente

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ n masc
sacro

sacrificar /sa.kɾi.fiˈka/ /sa.kɾi.fiˈkaɾ/ /sə.kɾi.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sacrific sacrifica sacrificada sacrificades sacrificaia sacrificaien sacrificaies sacrificam sacrificant sacrificar sacrificara sacrificaran sacrificarem sacrificaren sacrificares sacrificareu sacrificaria sacrificarien sacrificaries sacrificariva sacrificariven sacrificarives sacrificarà sacrificaràs sacrificaré sacrificaríem sacrificaríeu sacrificarívem sacrificaríveu sacrificassen sacrificasses sacrificassin sacrificassis sacrificat sacrificats sacrificau sacrificava sacrificaven sacrificaves sacrificavi sacrificavo sacrifico sacrificos sacrificà sacrificàiem sacrificàieu sacrificàrem sacrificàreu sacrificàs sacrificàssem sacrificàsseu sacrificàssim sacrificàssiu sacrificàvem sacrificàvets sacrificàveu sacrificàvom sacrifique sacrifiqueguem sacrifiqueguessa sacrifiqueguessen sacrifiqueguesses sacrifiquegueu sacrifiquegués sacrifiqueguéssom sacrifiqueguéssou sacrifiquem sacrifiquen sacrifiques sacrifiquessa sacrifiquessen sacrifiquesses sacrifiquessi sacrifiquessin sacrifiquessis sacrifiqueu sacrifiqui sacrifiquin sacrifiquis sacrifiqués sacrifiquéssem sacrifiquésseu sacrifiquéssim sacrifiquéssiu sacrifiquí sept v.cent val v
sacrificar

sacrificar-se v
sacrificarse
(beisbol) Fer, un batedor, una batada que implica un risc elevat de ser eliminat.

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
sacrificio

sacsejador /sak.se.d͡ʒaˈðoɾ/ /sak.se.ʒaˈðo/ /sək.sə.ʒəˈðo/ adj
sacudidor

sacsejar /sak.seˈd͡ʒa/ /sak.seˈd͡ʒaɾ/ /sak.seˈʒa/ /sək.səˈd͡ʒa/ /sək.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sacsege sacsegem sacsegen sacseges sacsegessen sacsegesses sacsegessin sacsegessis sacsegeu sacsegi sacsegin sacsegis sacsegés sacsegéssem sacsegésseu sacsegéssim sacsegéssiu sacsegí sacseig sacseja sacsejada sacsejades sacsejam sacsejant sacsejar sacsejara sacsejaran sacsejarem sacsejaren sacsejares sacsejareu sacsejaria sacsejarien sacsejaries sacsejarà sacsejaràs sacsejaré sacsejaríem sacsejaríeu sacsejassen sacsejasses sacsejassin sacsejassis sacsejat sacsejats sacsejau sacsejava sacsejaven sacsejaves sacsejo sacsejà sacsejàrem sacsejàreu sacsejàs sacsejàssem sacsejàsseu sacsejàssim sacsejàssiu sacsejàvem sacsejàveu sept val v
sacudir

sacsó /səkˈso/ n masc
alforza
Plec en la roba per a escurçar la peça.
michelín
Regruix de carn entre dos solcs format en persones grasses.

sadisme /saˈðiz.me/ /səˈðiz.mə/ n masc
sadismo

safareig /sa.faˈɾet͡ʃ/ /saˈfɾet͡ʃ/ /sə.fəˈɾət͡ʃ/ /sə.fəˈɾɛt͡ʃ/ /səˈfɾət͡ʃ/ /səˈfɾɛt͡ʃ/ n masc
lavadero

safaretger /sa.fa.ɾeˈd͡ʒe/ /sa.fa.ɾeˈd͡ʒeɾ/ /sə.fə.ɾəˈd͡ʒe/ n masc
alberquero

safari /saˈfa.ɾi/ /səˈfa.ɾi/ n masc
safari

safarina /sa.faˈɾi.na/ /sə.fəˈɾi.nə/ n fem
gorrita

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
bandeja charola

safety n masc
safety

safir /səˈfir/ n masc
zafiro

safrà /səˈfɾa/ n masc
azafrán

saga /ˈsa.ɣa/ /ˈsa.ɣə/ n fem
saga
(videojocs) Conjunt de videojocs creats l'un com a continuació de l'anterior, que comparteixen característiques bàsiques com ara els personatges principals o l'argument.

sagal /saˈɣaɫ/ /səˈɣaɫ/ n masc
zagal

sagaçment /saˌɣazˈmen/ /saˌɣazˈment/ /səˌɣazˈmen/ /səˌɣazˈment/ adv
sagazmente

sagital /sa.d͡ʒiˈtaɫ/ /sa.ʒiˈtaɫ/ /sə.ʒiˈtaɫ/ adj
sagital

sagitalment adv
sagitalmente

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n masc
saetero
(històric) Soldat tirador de sagetes.

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n neut
sagitario
Persona del signe zodiacal de Sagitari.

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
sangrante
Que perd sang, que sagna.
sangriento
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sagn sagna sagnada sagnades sagnam sagnant sagnar sagnara sagnaran sagnarem sagnaren sagnares sagnareu sagnaria sagnarien sagnaries sagnarà sagnaràs sagnaré sagnaríem sagnaríeu sagnassen sagnasses sagnassin sagnassis sagnat sagnats sagnau sagnava sagnaven sagnaves sagne sagnem sagnen sagnes sagnessen sagnesses sagnessin sagnessis sagneu sagni sagnin sagnis sagno sagnà sagnàrem sagnàreu sagnàs sagnàssem sagnàsseu sagnàssim sagnàssiu sagnàvem sagnàveu sagnés sagnéssem sagnésseu sagnéssim sagnéssiu sagní sept val v
sangrar
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
(transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagnat /saŋˈnat/ /saɡˈnat/ /səŋˈnat/ n masc
sangrado
Resultat de sagnar un text, de començar-lo més endins de la caixa.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
sacramento

sagrari /saˈɣɾa.ɾi/ /səˈɣɾa.ɾi/ n masc
sagrario
Lloc d’un temple on es guarden relíquies o objectes sagrats.
Receptacle on es guarda l’eucaristia.

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
sagrado

sagrera /saˈɣɾe.ɾa/ /səˈɣɾe.ɾə/ n fem
santuario

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
sacristán

saguer /saˈɣe/ /saˈɣeɾ/ /səˈɣe/ n masc
rest
(pilota) Jugador de pilota situat al darrere en un equip de dos o tres jugadors.
jugador de la línea trasera
(voleibol) Cadascun dels tres jugadors que ocupen la zona de defensa.
asegurador
(futbol americà) Defensor situat en l'àrea més endarrerida del camp propi, que s'encarrega principalment de placar els jugadors adversaris que han superat els altres companys d'equip i d'interceptar les passades de l'equip atacant.

saguer fort n masc
profundo fuerte

saguer lliure n masc
profundo libre

sagí /saˈd͡ʒi/ /saˈʒi/ /səˈʒi/ n masc
grasa
Greix animal.

saharià /sa.ha.ɾiˈa/ /sə.hə.ɾiˈa/ adj masc
sahariano
Relatiu o pertanyent al Sàhara.

saharià /sa.ha.ɾiˈa/ /sə.hə.ɾiˈa/ n masc
sahariano
Persona que habita o és originària del Sàhara.

sahrauí /sa.ɾaˈwi/ /sə.ɾəˈwi/ sahrauís adj neut
saharaui
Relatiu o pertanyent a Sàhara Occidental.

sahrauí /sa.ɾaˈwi/ /sə.ɾəˈwi/ n neut
saharaui
Persona que habita o és originària de Sàhara Occidental.

saig /ˈsat͡ʃ/ n masc
sayón
(històric) Oficial de justícia a les ordres de jutges i autoritats: citacions, embargaments, detencions i execució de penes.

sajolida /sa.d͡ʒoˈɫi.ða/ /sa.ʒoˈɫi.ða/ /sə.ʒoˈɫi.ðə/ /sə.ʒuˈɫi.ðə/ n fem
ajedrea
Especialment la Satureja hortensis.

sal n fem
sal
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
sala

sala d'operacions n fem
quirófano

sala de graus n fem
aula de grados

sala de joc n fem
sala de juego

salacot /sa.ɫaˈkɔt/ /sə.ɫəˈkɔt/ n masc
salacot
Barret rígid en forma de mitja el·lipse o esfera, construït amb algun material molt lleuger (cuir o cartró premsat, plàstic o bé teixit de fibra vegetal) utilitzat principalment en països calorosos, en especial en l'època del colonialisme, però també, com a part d'uniformes policials arreu del món.

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sal sala salada salades salaia salaien salaies salam salant salar salara salaran salarem salaren salares salareu salaria salarien salaries salariva salariven salarives salarà salaràs salaré salaríem salaríeu salarívem salaríveu salassen salasses salassin salassis salat salats salau salava salaven salaves salavi salavo sale saleguem saleguessa saleguessen saleguesses salegueu salegués saleguéssom saleguéssou salem salen sales salessa salessen salesses salessi salessin salessis saleu sali salin salis salo salos sals salà salàiem salàieu salàrem salàreu salàs salàssem salàsseu salàssim salàssiu salàvem salàvets salàveu salàvom salés saléssem salésseu saléssim saléssiu salí sept v.cent val v
salar
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
salario
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

salconduit /ˌsaɫ.konˈdujt/ /ˌsaɫ.kunˈdujt/ n masc
salvoconducto

saldo /ˈsaɫ.do/ /ˈsaɫ.du/ n masc
saldo
Diferència entre els ingressos o l'haver i el deure.
Article venut a baix preu, per ser de baixa qualitat o per estar fora de la moda.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
salero

saleta /saˈɫe.ta/ /səˈɫə.tə/ /səˈɫɛ.tə/ n fem
salita

salicar /sa.ɫiˈka/ /ss.ɫiˈkaɾ/ /sə.ɫiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salic salica salicada salicades salicaia salicaien salicaies salicam salicant salicar salicara salicaran salicarem salicaren salicares salicareu salicaria salicarien salicaries salicariva salicariven salicarives salicarà salicaràs salicaré salicaríem salicaríeu salicarívem salicaríveu salicassen salicasses salicassin salicassis salicat salicats salicau salicava salicaven salicaves salicavi salicavo salico salicos salicà salicàiem salicàieu salicàrem salicàreu salicàs salicàssem salicàsseu salicàssim salicàssiu salicàvem salicàvets salicàveu salicàvom salique saliqueguem saliqueguessa saliqueguessen saliqueguesses saliquegueu saliquegués saliqueguéssom saliqueguéssou saliquem saliquen saliques saliquessa saliquessen saliquesses saliquessi saliquessin saliquessis saliqueu saliqui saliquin saliquis saliqués saliquéssem saliquésseu saliquéssim saliquéssiu saliquí sept v.cent val v
gotear

salinitzar /sa.ɫi.niˈd͡za/ /sa.ɫi.niˈza/ /sa.ɫi.niˈzaɾ/ /sə.ɫi.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salinitz salinitza salinitzada salinitzades salinitzaia salinitzaien salinitzaies salinitzam salinitzant salinitzar salinitzara salinitzaran salinitzarem salinitzaren salinitzares salinitzareu salinitzaria salinitzarien salinitzaries salinitzariva salinitzariven salinitzarives salinitzarà salinitzaràs salinitzaré salinitzaríem salinitzaríeu salinitzarívem salinitzaríveu salinitzassen salinitzasses salinitzassin salinitzassis salinitzat salinitzats salinitzau salinitzava salinitzaven salinitzaves salinitzavi salinitzavo salinitze salinitzeguem salinitzeguessa salinitzeguessen salinitzeguesses salinitzegueu salinitzegués salinitzeguéssom salinitzeguéssou salinitzem salinitzen salinitzes salinitzessa salinitzessen salinitzesses salinitzessi salinitzessin salinitzessis salinitzeu salinitzi salinitzin salinitzis salinitzo salinitzos salinitzs salinitzà salinitzàiem salinitzàieu salinitzàrem salinitzàreu salinitzàs salinitzàssem salinitzàsseu salinitzàssim salinitzàssiu salinitzàvem salinitzàvets salinitzàveu salinitzàvom salinitzés salinitzéssem salinitzésseu salinitzéssim salinitzéssiu salinitzí sept v.cent val v
salinizar

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
saliva

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 nota 2 occ saliu salius saliv saliva salivada salivades salivaia salivaien salivaies salivaieu salivam salivant salivar salivara salivaran salivarem salivaren salivares salivareu salivaria salivarien salivaries salivariva salivariven salivarives salivarà salivaràs salivaré salivaríem salivaríeu salivarívem salivaríveu salivassen salivasses salivassin salivassis salivat salivats salivau salivava salivaven salivaves salivavi salivavo salive saliveguem saliveguessa saliveguessen saliveguesses salivegueu salivegués saliveguéssom saliveguéssou salivem saliven salives salivessa salivessen salivesses salivessi salivessin salivessis saliveu salivi salivin salivis salivo salivos salivà salivàiem salivàrem salivàreu salivàs salivàssem salivàsseu salivàssim salivàssiu salivàvem salivàvets salivàveu salivàvom salivés salivéssem salivésseu salivéssim salivéssiu saliví sept v.cent val v
salivar

salivera /sa.ɫiˈve.ɾa/ /sa.ɫiˈβe.ɾa/ /sə.ɫiˈve.ɾə/ /sə.ɫiˈβe.ɾə/ n fem
espumarajo
Escuma en la boca provocada per excés de salivació.

salm /ˈsaɫm/ n masc
psalm salmo

salmejar /saɫ.meˈd͡ʒa/ /saɫ.meˈd͡ʒaɾ/ /saɫ.meˈʒa/ /səɫ.məˈd͡ʒa/ /səɫ.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ salmege salmegem salmegen salmeges salmegessen salmegesses salmegessin salmegessis salmegeu salmegi salmegin salmegis salmegés salmegéssem salmegésseu salmegéssim salmegéssiu salmegí salmeig salmeja salmejada salmejades salmejam salmejant salmejar salmejara salmejaran salmejarem salmejaren salmejares salmejareu salmejaria salmejarien salmejaries salmejarà salmejaràs salmejaré salmejaríem salmejaríeu salmejassen salmejasses salmejassin salmejassis salmejat salmejats salmejau salmejava salmejaven salmejaves salmejo salmejà salmejàrem salmejàreu salmejàs salmejàssem salmejàsseu salmejàssim salmejàssiu salmejàvem salmejàveu sept val v
salmear

salmodiar /saɫ.mo.ðiˈa/ /saɫ.mo.ðiˈaɾ/ /səɫ.mo.ðiˈa/ /səɫ.mu.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salmodia salmodiada salmodiades salmodiam salmodiant salmodiar salmodiara salmodiaran salmodiarem salmodiaren salmodiares salmodiareu salmodiaria salmodiarien salmodiaries salmodiarà salmodiaràs salmodiaré salmodiaríem salmodiaríeu salmodiassen salmodiasses salmodiassin salmodiassis salmodiat salmodiats salmodiau salmodiava salmodiaven salmodiaves salmodie salmodiem salmodien salmodies salmodiessen salmodiesses salmodiessin salmodiessis salmodieu salmodii salmodio salmodià salmodiàrem salmodiàreu salmodiàs salmodiàssem salmodiàsseu salmodiàssim salmodiàssiu salmodiàvem salmodiàveu salmodiés salmodiéssem salmodiésseu salmodiéssim salmodiéssiu salmodií salmodiï salmodiïn salmodiïs sept val v
salmodiar
(per extensió) Cantar o recitar monòtonament.

salmonel·la /saɫ.moˈnɛ.ɫa/ /saɫ.moˈnɛ.ɫɛ/ /saɫ.moˈnɛɫ.ɫa/ /səɫ.moˈnɛɫ.ɫə/ /səɫ.muˈnɛ.ɫə/ /səɫ.muˈnɛɫ.ɫə/ n fem
salmonela

salmonel·losi /saɫ.mo.neɫˈɫɔ.zi/ /saɫ.mo.neˈɫɔ.zi/ /səɫ.mo.nəɫˈɫɔ.zi/ /səɫ.mu.nəɫˈɫɔ.zi/ /səɫ.mu.nəˈɫɔ.zi/ n fem
salmonelosis

salmó /səɫˈmo/ salmó adj
salmón
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
salmón
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salnitre /ˌsaɫˈni.tɾe/ /ˌsaɫˈni.tɾə/ n masc
salitre

saloma /saˈɫo.ma/ /səˈɫo.mə/ n fem
saloma

salpa /ˈsaɫ.pa/ /ˈsaɫ.pə/ n fem
salema

salpar /saɫˈpa/ /saɫˈpaɾ/ /səɫˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salp salpa salpada salpades salpam salpant salpar salpara salparan salparem salparen salpares salpareu salparia salparien salparies salparà salparàs salparé salparíem salparíeu salpassen salpasses salpassin salpassis salpat salpats salpau salpava salpaven salpaves salpe salpem salpen salpes salpessen salpesses salpessin salpessis salpeu salpi salpin salpis salpo salpà salpàrem salpàreu salpàs salpàssem salpàsseu salpàssim salpàssiu salpàvem salpàveu salpés salpéssem salpésseu salpéssim salpéssiu salpí sept val v
zarpar

salpasser /saɫ.paˈse/ /saɫ.paˈseɾ/ /səɫ.pəˈse/ n masc
hisopo

salpebrar /ˌsaɫ.peˈbɾaɾ/ /ˌsaɫ.peˈβɾa/ /ˌsaɫ.pəˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ salpebr salpebra salpebrada salpebrades salpebram salpebrant salpebrar salpebrara salpebraran salpebrarem salpebraren salpebrares salpebrareu salpebraria salpebrarien salpebraries salpebrarà salpebraràs salpebraré salpebraríem salpebraríeu salpebrassen salpebrasses salpebrassin salpebrassis salpebrat salpebrats salpebrau salpebrava salpebraven salpebraves salpebre salpebrem salpebren salpebres salpebressen salpebresses salpebressin salpebressis salpebreu salpebri salpebrin salpebris salpebro salpebrà salpebràrem salpebràreu salpebràs salpebràssem salpebràsseu salpebràssim salpebràssiu salpebràvem salpebràveu salpebrés salpebréssem salpebrésseu salpebréssim salpebréssiu salpebrí sept val v
salpimentar

salpebre /ˌsaɫˈpe.bɾe/ /ˌsaɫˈpə.bɾə/ /ˌsaɫˈpɛ.bɾə/ /ˌsaɫˈpɛ.βɾə/ n masc
salpimienta

salpicar /saɫ.piˈka/ /saɫ.piˈkaɾ/ /səɫ.piˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salpic salpica salpicada salpicades salpicaia salpicaien salpicaies salpicam salpicant salpicar salpicara salpicaran salpicarem salpicaren salpicares salpicareu salpicaria salpicarien salpicaries salpicariva salpicariven salpicarives salpicarà salpicaràs salpicaré salpicaríem salpicaríeu salpicarívem salpicaríveu salpicassen salpicasses salpicassin salpicassis salpicat salpicats salpicau salpicava salpicaven salpicaves salpicavi salpicavo salpico salpicos salpicà salpicàiem salpicàieu salpicàrem salpicàreu salpicàs salpicàssem salpicàsseu salpicàssim salpicàssiu salpicàvem salpicàvets salpicàveu salpicàvom salpique salpiqueguem salpiqueguessa salpiqueguessen salpiqueguesses salpiquegueu salpiquegués salpiqueguéssom salpiqueguéssou salpiquem salpiquen salpiques salpiquessa salpiquessen salpiquesses salpiquessi salpiquessin salpiquessis salpiqueu salpiqui salpiquin salpiquis salpiqués salpiquéssem salpiquésseu salpiquéssim salpiquéssiu salpiquí sept v.cent val v
salpicar

salpingitis /saɫ.piɲˈd͡ʒi.tis/ /səɫ.piɲˈʒi.tis/ n fem
salpingitis

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
salsa
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsera /saɫˈse.ɾa/ /səɫˈse.ɾə/ n fem
salsera
Recipient destinat a contenir i servir a taula salses.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
salchicha

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
salto
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
(billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

salt de granota n masc
salto de rana

salt entre dos n masc
salto entre dos

saltació /saɫ.ta.siˈo/ /səɫ.tə.siˈo/ n fem
saltación

saltador /saɫ.taˈðo/ /saɫ.taˈðoɾ/ /səɫ.təˈðo/ n masc
saltador

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
tentetieso
Joguina d'infant en forma de ninot que porta un pes a la base de manera que sempre s'aguanta dreta.
saltamontes
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salt salta saltada saltades saltam saltant saltar saltara saltaran saltarem saltaren saltares saltareu saltaria saltarien saltaries saltarà saltaràs saltaré saltaríem saltaríeu saltassen saltasses saltassin saltassis saltat saltats saltau saltava saltaven saltaves salte saltem salten saltes saltessen saltesses saltessin saltessis salteu salti saltin saltis salto saltà saltàrem saltàreu saltàs saltàssem saltàsseu saltàssim saltàssiu saltàvem saltàveu saltés saltéssem saltésseu saltéssim saltéssiu saltí sept val v
saltar brincar
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.
saltar
Passar per alt, ometre.
saltear
(cuina) Fregir a foc viu i remenant la vianda.

saltar-se una base v
pasar una base

saltataulells /ˌsaɫ.ta.tawˈɫeʎs/ /ˌsaɫ.ta.tawˈɫeʎʃ/ /ˌsaɫ.tə.təwˈɫeʎs/ n neut
hortera
(col·loquial) Aprenent de botiga.

saltejar /saɫ.teˈd͡ʒa/ /saɫ.teˈd͡ʒaɾ/ /saɫ.teˈʒa/ /səɫ.təˈd͡ʒa/ /səɫ.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ saltege saltegem saltegen salteges saltegessen saltegesses saltegessin saltegessis saltegeu saltegi saltegin saltegis saltegés saltegéssem saltegésseu saltegéssim saltegéssiu saltegí salteig salteja saltejada saltejades saltejam saltejant saltejar saltejara saltejaran saltejarem saltejaren saltejares saltejareu saltejaria saltejarien saltejaries saltejarà saltejaràs saltejaré saltejaríem saltejaríeu saltejassen saltejasses saltejassin saltejassis saltejat saltejats saltejau saltejava saltejaven saltejaves saltejo saltejà saltejàrem saltejàreu saltejàs saltejàssem saltejàsseu saltejàssim saltejàssiu saltejàvem saltejàveu sept val v
saltear

saltet /saɫˈtet/ /səɫˈtət/ /səɫˈtɛt/ n masc
saltillo
Salt que implica un desplaçament i una elevació mínims del gimnasta que els realitza.

saltimbanqui /saɫ.timˈbaŋ.ki/ /səɫ.timˈbaŋ.ki/ n neut
saltimbanqui

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
salterio
Recull de salms.
Instrument cordòfon antic, anàleg a la cítara, que es toca amb un plectre o amb martells.

saltiró /saɫ.tiˈɾo/ /səɫ.tiˈɾo/ n masc
saltito
Petit salt.

saludable /sa.ɫuˈða.bɫe/ /sa.ɫuˈða.βɫe/ /sa.ɫuˈðab.bɫe/ /sə.ɫuˈða.βɫə/ /sə.ɫuˈðab.bɫə/ adj
saludable

saludablement /sa.ɫuˌða.bɫeˈment/ /sa.ɫuˌða.βɫeˈmen/ /sa.ɫuˌðab.bɫeˈmen/ /sə.ɫuˌða.βɫəˈmen/ /sə.ɫuˌðab.bɫəˈmen/ /sə.ɫuˌðab.bɫəˈment/ adv
saludablemente

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salud saluda saludada saludades saludaia saludaien saludaies saludam saludant saludar saludara saludaran saludarem saludaren saludares saludareu saludaria saludarien saludaries saludariva saludariven saludarives saludarà saludaràs saludaré saludaríem saludaríeu saludarívem saludaríveu saludassen saludasses saludassin saludassis saludat saludats saludau saludava saludaven saludaves saludavi saludavo salude saludeguem saludeguessa saludeguessen saludeguesses saludegueu saludegués saludeguéssom saludeguéssou saludem saluden saludes saludessa saludessen saludesses saludessi saludessin saludessis saludeu saludi saludin saludis saludo saludos saluds saludà saludàiem saludàieu saludàrem saludàreu saludàs saludàssem saludàsseu saludàssim saludàssiu saludàvem saludàvets saludàveu saludàvom saludés saludéssem saludésseu saludéssim saludéssiu saludí sept v.cent val v
saludar

salustiana /sə.ɫus.tiˈa.nə/ n fem
salustiana

salut /saˈɫut/ Interjection
salud
Exclamació feta en esternudar.
saludo
Exclamació per a saludar-se o acomiadar-se.

salut /saˈɫut/ n fem
salud
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
saludo
Salutació, acció de saludar.

salutació /sa.ɫu.ta.siˈo/ n fem
saludo

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
salvador

salvadorenc /saɫ.va.ðoˈɾeŋk/ /saɫ.βa.ðoˈɾeŋ/ /səɫ.və.ðoˈɾəŋk/ /səɫ.və.ðuˈɾɛŋk/ /səɫ.βə.ðuˈɾɛŋ/ adj masc
salvadoreño

salvaguarda /saɫ.vaˈɣwaɾ.ða/ /saɫ.βaˈɣwar.ða/ /saɫ.βaˈɣwaɾ.ða/ /səɫ.vəˈɣwaɾ.ðə/ /səɫ.βəˈɣwar.də/ n fem
salvaguardia

salvaguardar /ˌsaɫ.va.ɣwaɾˈðaɾ/ /ˌsaɫ.və.ɣwəɾˈða/ /ˌsaɫ.βa.ɣwarˈða/ /ˌsaɫ.βa.ɣwaɾˈða/ /ˌsaɫ.βə.ɣwərˈda/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salvaguard salvaguarda salvaguardada salvaguardades salvaguardaia salvaguardaien salvaguardaies salvaguardam salvaguardant salvaguardar salvaguardara salvaguardaran salvaguardarem salvaguardaren salvaguardares salvaguardareu salvaguardaria salvaguardarien salvaguardaries salvaguardariva salvaguardariven salvaguardarives salvaguardarà salvaguardaràs salvaguardaré salvaguardaríem salvaguardaríeu salvaguardarívem salvaguardaríveu salvaguardassen salvaguardasses salvaguardassin salvaguardassis salvaguardat salvaguardats salvaguardau salvaguardava salvaguardaven salvaguardaves salvaguardavi salvaguardavo salvaguarde salvaguardeguem salvaguardeguessa salvaguardeguessen salvaguardeguesses salvaguardegueu salvaguardegués salvaguardeguéssom salvaguardeguéssou salvaguardem salvaguarden salvaguardes salvaguardessa salvaguardessen salvaguardesses salvaguardessi salvaguardessin salvaguardessis salvaguardeu salvaguardi salvaguardin salvaguardis salvaguardo salvaguardos salvaguards salvaguardà salvaguardàiem salvaguardàieu salvaguardàrem salvaguardàreu salvaguardàs salvaguardàssem salvaguardàsseu salvaguardàssim salvaguardàssiu salvaguardàvem salvaguardàvets salvaguardàveu salvaguardàvom salvaguardés salvaguardéssem salvaguardésseu salvaguardéssim salvaguardéssiu salvaguardí sept v.cent val v
salvaguardar

salvament /saɫ.vaˈment/ /saɫ.βaˈmen/ /səɫ.vəˈmen/ /səɫ.vəˈment/ /səɫ.βəˈmen/ /ˌsaɫ.vaˈment/ /ˌsaɫ.vəˈmen/ /ˌsaɫ.vəˈment/ /ˌsaɫ.βaˈmen/ /ˌsaɫ.βəˈmen/ adv
salvamente

salvament /saɫ.vaˈment/ /saɫ.βaˈmen/ /səɫ.vəˈmen/ /səɫ.vəˈment/ /səɫ.βəˈmen/ /ˌsaɫ.vaˈment/ /ˌsaɫ.vəˈmen/ /ˌsaɫ.vəˈment/ /ˌsaɫ.βaˈmen/ /ˌsaɫ.βəˈmen/ n masc
salvamento

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salv salva salvada salvades salvam salvant salvar salvara salvaran salvarem salvaren salvares salvareu salvaria salvarien salvaries salvarà salvaràs salvaré salvaríem salvaríeu salvassen salvasses salvassin salvassis salvat salvats salvau salvava salvaven salvaves salve salvem salven salves salvessen salvesses salvessin salvessis salveu salvi salvin salvis salvo salvà salvàrem salvàreu salvàs salvàssem salvàsseu salvàssim salvàssiu salvàvem salvàveu salvés salvéssem salvésseu salvéssim salvéssiu salví sept val v
salvar rescatar

salvat /saɫˈvat/ /saɫˈβat/ /səɫˈvat/ /səɫˈβat/ Interjection
quieto

salvat /saɫˈvat/ /saɫˈβat/ /səɫˈvat/ /səɫˈβat/ preposition
dejando a un lado
Deixant a part allò que no es vol considerar.

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
salvaje
No domesticat.
No cultivat, silvestre.
No civilitzat, primitiu.

salvatgement /saɫˌva.d͡ʒeˈment/ /saɫˌβa.d͡ʒeˈmen/ /səɫˌva.d͡ʒəˈmen/ /səɫˌva.d͡ʒəˈment/ /səɫˌβa.d͡ʒəˈmen/ adv
salvajemente

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
sauce

saló /saˈɫo/ /səˈɫo/ n masc
salón

samari /səˈma.ɾi/ n masc
samario

samarra /saˈma.ra/ /səˈma.rə/ n fem
zamarra

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
camiseta
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

samaruc /sa.maˈɾuk/ /sə.məˈɾuk/ n masc
samarugo
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Valencia hispanica)

samfaina /saɱˈfaj.na/ /səɱˈfaj.nə/ n fem
pisto

samogitià /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/ /sə.mu.ʒi.tiˈa/ n masc
samogitiano
Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ adj masc
samoano
Relatiu o pertanyent a Samoa o bé a la Samoa Americana.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ n masc
samoano
Persona que habita o és originària de Samoa o bé de la Samoa Americana.
Llengua austronèsia parlada principalment a Samoa.

samsó /samˈso/ /səmˈso/ n masc
sausón

sanament /ˌsa.naˈmen/ /ˌsa.naˈment/ /ˌsa.nəˈmen/ /ˌsa.nəˈment/ adv
sanamente

sanatori /sa.naˈtɔ.ɾi/ /sə.nəˈtɔ.ɾi/ n masc
sanatorio

sancionar /san.si.oˈna/ /san.si.oˈnaɾ/ /sən.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sancion sanciona sancionada sancionades sancionaia sancionaien sancionaies sancionam sancionant sancionar sancionara sancionaran sancionarem sancionaren sancionares sancionareu sancionaria sancionarien sancionaries sancionariva sancionariven sancionarives sancionarà sancionaràs sancionaré sancionaríem sancionaríeu sancionarívem sancionaríveu sancionassen sancionasses sancionassin sancionassis sancionat sancionats sancionau sancionava sancionaven sancionaves sancionavi sancionavo sancione sancioneguem sancioneguessa sancioneguessen sancioneguesses sancionegueu sancionegués sancioneguéssom sancioneguéssou sancionem sancionen sanciones sancionessa sancionessen sancionesses sancionessi sancionessin sancionessis sancioneu sancioni sancionin sancionis sanciono sancionos sancions sancionà sancionàiem sancionàieu sancionàrem sancionàreu sancionàs sancionàssem sancionàsseu sancionàssim sancionàssiu sancionàvem sancionàvets sancionàveu sancionàvom sancionés sancionéssem sancionésseu sancionéssim sancionéssiu sancioní sept v.cent val v
sancionar

sanció /san.siˈo/ /sən.siˈo/ n fem
sanción

sanció de temps mort n fem
sanción de tiempo muerto

sanció tècnica n fem
sanción técnica

sandvitx /sandˈbit͡ʃ/ /sandˈvit͡ʃ/ /sanˈbit͡ʃ/ /səɱˈvit͡ʃ/ n masc
sándwich

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
sandalia caite

sanefa /saˈne.fa/ /səˈnɛ.fə/ n fem
cenefa

sanejament /sa.ne.d͡ʒaˈmen/ /sa.ne.d͡ʒaˈment/ /sa.ne.ʒaˈmen/ /sə.nə.ʒəˈmen/ /sə.nə.ʒəˈment/ n masc
saneamiento

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
sangre

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
sollozo
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sanglot sanglota sanglotada sanglotades sanglotam sanglotant sanglotar sanglotara sanglotaran sanglotarem sanglotaren sanglotares sanglotareu sanglotaria sanglotarien sanglotaries sanglotarà sanglotaràs sanglotaré sanglotaríem sanglotaríeu sanglotassen sanglotasses sanglotassin sanglotassis sanglotat sanglotats sanglotau sanglotava sanglotaven sanglotaves sanglote sanglotem sangloten sanglotes sanglotessen sanglotesses sanglotessin sanglotessis sangloteu sangloti sanglotin sanglotis sangloto sanglotà sanglotàrem sanglotàreu sanglotàs sanglotàssem sanglotàsseu sanglotàssim sanglotàssiu sanglotàvem sanglotàveu sanglotés sanglotéssem sanglotésseu sanglotéssim sanglotéssiu sanglotí sept val v
sollozar
Fer sanglots.

sanglotejar /saŋ.ɡɫo.teˈd͡ʒa/ /saŋ.ɡɫo.teˈd͡ʒaɾ/ /saŋ.ɡɫo.teˈʒa/ /səŋ.ɡɫo.təˈd͡ʒa/ /səŋ.ɡɫu.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sanglotege sanglotegem sanglotegen sangloteges sanglotegessen sanglotegesses sanglotegessin sanglotegessis sanglotegeu sanglotegi sanglotegin sanglotegis sanglotegés sanglotegéssem sanglotegésseu sanglotegéssim sanglotegéssiu sanglotegí sangloteig sangloteja sanglotejada sanglotejades sanglotejam sanglotejant sanglotejar sanglotejara sanglotejaran sanglotejarem sanglotejaren sanglotejares sanglotejareu sanglotejaria sanglotejarien sanglotejaries sanglotejarà sanglotejaràs sanglotejaré sanglotejaríem sanglotejaríeu sanglotejassen sanglotejasses sanglotejassin sanglotejassis sanglotejat sanglotejats sanglotejau sanglotejava sanglotejaven sanglotejaves sanglotejo sanglotejà sanglotejàrem sanglotejàreu sanglotejàs sanglotejàssem sanglotejàsseu sanglotejàssim sanglotejàssiu sanglotejàvem sanglotejàveu sept v.cent val v
atragantar

sangonentment /saŋ.ɡoˌnemˈmen/ /saŋ.ɡoˌnemˈment/ /səŋ.ɡoˌnemˈment/ /səŋ.ɡuˌnemˈmen/ adv
sangrantemente

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
sanguijuela hirudíneo

sanguinari adj masc
sanguinario

sanguinària /saŋ.ɡiˈna.ɾi.a/ /səŋ.ɡiˈna.ɾi.ə/ n fem
nevadilla
(botànica) Herba medicinal de la família de les cariofil·làcies (Paronychia argentea).
sanguinaria
Pedra que té la virtut d'estancar la sang.

sanguinàriament /saŋ.ɡiˌna.ɾi.aˈmen/ /saŋ.ɡiˌna.ɾi.aˈment/ /səŋ.ɡiˌna.ɾi.əˈmen/ /səŋ.ɡiˌna.ɾi.əˈment/ adv
sanguinariamente

sanitari /sa.niˈta.ɾi/ /sə.niˈta.ɾi/ adj masc
sanitario
Referent a la sanitat.

sanitari /sa.niˈta.ɾi/ /sə.niˈta.ɾi/ n masc
sanitario
Persona d’un cos de sanitat.
Aparell d’higiene de la cambra de bany.

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
sanidad

sansa /ˈsan.sa/ /ˈsan.sə/ n fem
zanza
Instrument idiòfon pinçat de taula, constituït per una caixa sobre la qual estan fixades unes llengüetes que es pincen amb els dits polzes de totes dues mans.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ santa sants adj masc
santo
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
santo
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

sant i senya n masc
santo y seña

santabàrbara /ˌsan.taˈbaɾ.ba.ɾa/ /ˌsan.təˈβar.bə.ɾə/ n fem
santabárbara

santament /ˌsan.taˈmen/ /ˌsan.taˈment/ /ˌsan.təˈmen/ /ˌsan.təˈment/ adv
santamente

santificar /san.ti.fiˈka/ /san.ti.fiˈkaɾ/ /sən.ti.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ santific santifica santificada santificades santificaia santificaien santificaies santificam santificant santificar santificara santificaran santificarem santificaren santificares santificareu santificaria santificarien santificaries santificariva santificariven santificarives santificarà santificaràs santificaré santificaríem santificaríeu santificarívem santificaríveu santificassen santificasses santificassin santificassis santificat santificats santificau santificava santificaven santificaves santificavi santificavo santifico santificos santificà santificàiem santificàieu santificàrem santificàreu santificàs santificàssem santificàsseu santificàssim santificàssiu santificàvem santificàvets santificàveu santificàvom santifique santifiqueguem santifiqueguessa santifiqueguessen santifiqueguesses santifiquegueu santifiquegués santifiqueguéssom santifiqueguéssou santifiquem santifiquen santifiques santifiquessa santifiquessen santifiquesses santifiquessi santifiquessin santifiquessis santifiqueu santifiqui santifiquin santifiquis santifiqués santifiquéssem santifiquésseu santifiquéssim santifiquéssiu santifiquí sept v.cent val v
santificar

santuari /san.tuˈa.ɾi/ /sən.tuˈa.ɾi/ n masc
santuario

sanxian /saɲ.t͡ʃiˈan/ /səɲ.ʃiˈan/ n masc
san-hsien

sapel·li /saˈpɛ.ɫi/ /saˈpɛɫ.ɫi/ /səˈpɛ.ɫi/ /səˈpɛɫ.ɫi/ n masc
sapeli

saqueig /saˈket͡ʃ/ /səˈkət͡ʃ/ /səˈkɛt͡ʃ/ n masc
saqueo

saquejador /sa.ke.d͡ʒaˈðoɾ/ /sa.ke.ʒaˈðo/ /sə.kə.ʒəˈðo/ adj masc
saqueador
Que saqueja.

saquejador /sa.ke.d͡ʒaˈðoɾ/ /sa.ke.ʒaˈðo/ /sə.kə.ʒəˈðo/ n masc
saqueador
Persona que saqueja.

sarabanda /sa.ɾaˈban.da/ /sə.ɾəˈβan.də/ n fem
zarabanda

sarangui n masc
sarangi

sarau /saˈɾaw/ /səˈɾaw/ n masc
máscara party sarao
Ball o convit amb música entre persones de distinció, generalment celebrat cap al vespre.
marimorena máscara saraguete
Renyina, baralla.

sarcàsticament /sarˌkas.ti.kaˈmen/ /saɾˌkas.ti.kaˈmen/ /saɾˌkas.ti.kaˈment/ /sərˌkas.ti.kəˈmen/ /səɾˌkas.ti.kəˈment/ adv
sarcásticamente

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
sarcófago

sard adj masc
sardo
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
sardo
Natiu de Sardenya.
(només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardana /saɾˈða.na/ /sərˈda.nə/ n fem
sardana

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
arenque sardina

sardinell /saɾ.ðiˈneʎ/ /sər.diˈneʎ/ n masc
sardinel

sarg /ˈsark/ n masc
esparralló
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Diplodus sargus sargus)

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
lagartija

sargir /sarˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒiɾ/ /sərˈʒi/ bal n-occ occ sargeix sargeixen sargeixes sargeixi sargeixin sargeixis sargeixo sargesc sargesqui sargesquin sargesquis sargia sargida sargides sargien sargies sargiguem sargigueu sargim sargint sargir sargira sargiran sargirem sargiren sargires sargireu sargiria sargirien sargiries sargirà sargiràs sargiré sargiríem sargiríeu sargisc sargisca sargisquen sargisques sargissen sargisses sargissin sargissis sargit sargits sargiu sargix sargixen sargixes sargixo sargí sargíem sargíeu sargírem sargíreu sargís sargíssem sargísseu sargíssim sargíssiu sept val v
zurcir

sari /ˈsa.ɾi/ n masc
sari

sarment /sarˈmen/ /saɾˈmen/ /saɾˈment/ /sərˈmen/ /səɾˈment/ n
sarmiento

sarod n masc
sarod

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ adj masc
sarraceno

sarrussòfon /sa.ruˈsɔ.fon/ /sə.ruˈsɔ.fun/ n masc
sarrusófono

sarrí sarrina sarrins adj masc
zarrino
Originari, pertanyent o relatiu a Zarra (Vall de Cofrents).

sarrí n masc
zarrino
Natural de Zarra (Vall de Cofrents).

sarró /saˈro/ /səˈro/ n masc
zurrón

sarsuela /sar.suˈɛ.ɫa/ /saɾ.suˈɛ.ɫa/ /saɾ.suˈɛ.ɫɛ/ /sər.suˈɛ.ɫə/ n fem
tartera
Recipient per cuinar fet de terra cuita, ample i no gaire fons, generalment emprat per fer plats de peix amb suc.
zarzuela
Gènere per ser representat, semblant a l'òpera, que alterna fragments de cançó lírica amb altres dialogats.

sassànida adj
sasánida

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
sastre

sastressa /sasˈtɾe.sa/ /səsˈtɾə.sə/ /səsˈtɾɛ.sə/ n fem
sastra

sastrinyol /sas.tɾiˈɲɔɫ/ /səs.tɾiˈɲɔɫ/ n masc
sastrecillo

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
satisfacción

satisfacció en el treball n fem
satisfacción en el trabajo

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ alg bal satisfacem satisfacen satisfaces satisfaceu satisfaci satisfacin satisfacis satisfaig satisfan satisfaran satisfarem satisfareu satisfaria satisfarien satisfaries satisfarà satisfaràs satisfaré satisfaríem satisfaríeu satisfaç satisfaça satisfeia satisfeien satisfeies satisfeim satisfeis satisfem satisfent satisfer satisfera satisferen satisferes satisfessen satisfesses satisfessin satisfessis satisfet satisfeta satisfetes satisfets satisfeu satisfiu satisfà satisfàs satisfèiem satisfèieu satisfé satisféiem satisféieu satisférem satisféreu satisfés satisféssem satisfésseu satisféssim satisféssiu satisféu val v
satisfacer
Acomplir un anhel o una necessitat.
Fer contenta una persona amb allò que desitja.

saturnisme /sa.tuɾˈniz.me/ /sə.turˈniz.mə/ n masc
saturnismo

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
satélite

satíricament /saˌti.ɾi.kaˈmen/ /saˌti.ɾi.kaˈment/ /səˌti.ɾi.kəˈmen/ /səˌti.ɾi.kəˈment/ adv
satíricamente

saudí /sawˈði/ /səwˈði/ saudís adj
saudí
Relatiu o pertanyent a l'Aràbia Saudí.

saudí /sawˈði/ /səwˈði/ n neut
saudí
Persona que habita o és originària de l'Aràbia Saudí.

sauló /sawˈɫo/ /səwˈɫo/ n masc
sablón

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
sauna

saure /ˈsaw.ɾe/ /ˈsaw.ɾə/ n masc
saurio

savi /ˈsa.βi/ adj masc
sabio
Que acumula molts sabers, molts coneixements.
D’un animal, que té habilitats.
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
sabio
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
sabiduría

savoià /sa.voˈja/ /sa.βoˈja/ /sə.voˈja/ /sə.vuˈja/ /sə.βuˈja/ adj masc
saboyano
Relatiu o pertanyent a Savoia.

savoià /sa.voˈja/ /sa.βoˈja/ /sə.voˈja/ /sə.vuˈja/ /sə.βuˈja/ n masc
saboyano
Persona que habita o és originària de Savoia.

saxhorn /ˌsakˈsoɾn/ /ˌsakˈsɔrn/ n masc
saxhorn

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
saxofón

saxó /səkˈso/ adj masc
sajón
Relatiu o pertanyent a Saxònia.
Relatiu o pertanyent als parlars saxons.

saxó /səkˈso/ n masc
sajón
Persona que habita o és originària de Saxònia.

saó /saˈo/ /səˈo/ n fem
ocasión
Ocasió, temps en el qual ocorre un fet.
sazón
Estat de maduresa o de perfecció.

scramble n masc
scramble

script /esˈkɾipt/ /əsˈkɾipt/ n masc
script

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seaborgio

sebastes /seˈbas.tes/ /səˈβas.təs/ n masc
galllineta

sebollir /se.boˈʎiɾ/ /se.βoˈʎi/ /sə.boˈʎi/ /sə.buˈʎi/ /sə.βuˈʎi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sebolleix sebolleixa sebolleixen sebolleixes sebolleixi sebolleixin sebolleixis sebolleixo sebolleixs sebollesc sebollesca sebollesquen sebollesques sebollesqui sebollesquin sebollesquis sebollia sebollida sebollides sebollien sebollies sebolliguem sebolliguera sebolligueren sebolligueres sebolliguessen sebolliguesses sebolliguessin sebolliguessis sebolligueu sebolligueva sebolligueven sebolligueves sebolligué sebolliguérem sebolliguéreu sebolligués sebolliguéssem sebolliguésseu sebolliguéssim sebolliguéssiu sebolliguévem sebolliguéveu sebollim sebollint sebollir sebollira sebolliran sebollirem sebolliren sebollires sebollireu sebolliria sebollirien sebolliries sebolliriva sebolliriven sebollirives sebollirà sebolliràs sebolliré sebolliríem sebolliríeu sebollirívem sebolliríveu sebollisc sebollisca sebollisco sebolliscos sebollisquem sebollisquen sebollisques sebollisqueu sebollissa sebollissen sebollisses sebollissi sebollissin sebollissis sebollist sebollit sebollits sebolliu sebolliva sebolliven sebollives sebollix sebollixa sebollixen sebollixes sebollixi sebollixin sebollixis sebollixo sebollixos sebollí sebollíem sebollíets sebollíeu sebollírem sebollíreu sebollís sebollíscon sebollíssem sebollísseu sebollíssim sebollíssiu sebollíssom sebollíssou sebollívem sebollíveu sebollíxon sept v.cent val v
sepultar
Enterrar un mort, introduir-lo a la seva tomba, inhumar.
Per extensió, soterrar o sepultar una cosa o posar-la en un lloc profund.

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
seco
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
ceca

secall /seˈkaʎ/ /səˈkaj/ /səˈkaʎ/ n masc
reseco
La branca resseca i inútil de qualsevol planta, en especial la d'un arbre.

secament /ˌse.kaˈmen/ /ˌse.kaˈment/ /ˌsə.kəˈment/ /ˌsɛ.kəˈmen/ adv
secamente

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ adj
secante

secció /sek.siˈo/ n fem
sección

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
secreto
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
secreto

secretar /se.kɾeˈta/ /se.kɾeˈtaɾ/ /sə.kɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ secret secreta secretada secretades secretam secretant secretar secretara secretaran secretarem secretaren secretares secretareu secretaria secretarien secretaries secretarà secretaràs secretaré secretaríem secretaríeu secretassen secretasses secretassin secretassis secretat secretats secretau secretava secretaven secretaves secrete secretem secreten secretes secretessen secretesses secretessin secretessis secreteu secreti secretin secretis secreto secretà secretàrem secretàreu secretàs secretàssem secretàsseu secretàssim secretàssiu secretàvem secretàveu secretés secretéssem secretésseu secretéssim secretéssiu secretí sept val v
secretar

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
secretario

secretari acadèmic n masc
secretario académico

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
secta

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
sector

sectorització n fem
sectorización

secular /se.kuˈɫaɾ/ /sə.kuˈɫa/ /sə.kuˈɫar/ adj
secular
(religió) terrenal, mundà, no espiritual

secularització /se.ku.la.ri.za.siˈo/ /se.ku.ɫa.ri.d͡za.siˈo/ /sə.ku.ɫə.rid.za.siˈo/ n fem
secularización

secularitzar //se.ku.ɫa.ɾiˈd͡ˈza/ /se.ku.ɫa.riˈzaɾ/ /sə.ku.ɫə.ridˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ secularitz secularitza secularitzada secularitzades secularitzaia secularitzaien secularitzaies secularitzam secularitzant secularitzar secularitzara secularitzaran secularitzarem secularitzaren secularitzares secularitzareu secularitzaria secularitzarien secularitzaries secularitzariva secularitzariven secularitzarives secularitzarà secularitzaràs secularitzaré secularitzaríem secularitzaríeu secularitzarívem secularitzaríveu secularitzassen secularitzasses secularitzassin secularitzassis secularitzat secularitzats secularitzau secularitzava secularitzaven secularitzaves secularitzavi secularitzavo secularitze secularitzeguem secularitzeguessa secularitzeguessen secularitzeguesses secularitzegueu secularitzegués secularitzeguéssom secularitzeguéssou secularitzem secularitzen secularitzes secularitzessa secularitzessen secularitzesses secularitzessi secularitzessin secularitzessis secularitzeu secularitzi secularitzin secularitzis secularitzo secularitzos secularitzs secularitzà secularitzàiem secularitzàieu secularitzàrem secularitzàreu secularitzàs secularitzàssem secularitzàsseu secularitzàssim secularitzàssiu secularitzàvem secularitzàvets secularitzàveu secularitzàvom secularitzés secularitzéssem secularitzésseu secularitzéssim secularitzéssiu secularitzí sept v.cent val v
secularizar

secularment /se.kuˌɫarˈmen/ /se.kuˌɫaɾˈmen/ /se.kuˌɫaɾˈment/ /sə.kuˌɫarˈmen/ /sə.kuˌɫaɾˈment/ adv
secularmente

secundar /se.kunˈda/ /se.kunˈdaɾ/ /sə.kunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ secund secunda secundada secundades secundam secundant secundar secundara secundaran secundarem secundaren secundares secundareu secundaria secundarien secundaries secundarà secundaràs secundaré secundaríem secundaríeu secundassen secundasses secundassin secundassis secundat secundats secundau secundava secundaven secundaves secunde secundem secunden secundes secundessen secundesses secundessin secundessis secundeu secundi secundin secundis secundo secundà secundàrem secundàreu secundàs secundàssem secundàsseu secundàssim secundàssiu secundàvem secundàveu secundés secundéssem secundésseu secundéssim secundéssiu secundí sept val v
secundar

secundari /se.kunˈda.ɾi/ /sə.kunˈda.ɾi/ adj masc
secundario

secundària /se.kunˈda.ɾi.a/ n fem
línea secundaria
(futbol americà) Línia de jugadors de la defensa formada pels defensors laterals i els saguers.

secundàriament /se.kunˌda.ɾi.aˈmen/ /se.kunˌda.ɾi.aˈment/ /sə.kunˌda.ɾi.əˈmen/ /sə.kunˌda.ɾi.əˈment/ adv
secundariamente

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
seda

sedar /seˈða/ /seˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sed seda sedada sedades sedam sedant sedar sedara sedaran sedarem sedaren sedares sedareu sedaria sedarien sedaries sedarà sedaràs sedaré sedaríem sedaríeu sedassen sedasses sedassin sedassis sedat sedats sedau sedava sedaven sedaves sede sedem seden sedes sedessen sedesses sedessin sedessis sedeu sedi sedin sedis sedo sedà sedàrem sedàreu sedàs sedàssem sedàsseu sedàssim sedàssiu sedàvem sedàveu sedés sedéssem sedésseu sedéssim sedéssiu sedí sept val v
sedar

sedegar /se.ðeˈɣa/ /se.ðeˈɣaɾ/ /sə.ðəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sedeg sedega sedegada sedegades sedegam sedegant sedegar sedegara sedegaran sedegarem sedegaren sedegares sedegareu sedegaria sedegarien sedegaries sedegarà sedegaràs sedegaré sedegaríem sedegaríeu sedegassen sedegasses sedegassin sedegassis sedegat sedegats sedegau sedegava sedegaven sedegaves sedego sedegue sedeguem sedeguen sedegues sedeguessen sedeguesses sedeguessin sedeguessis sedegueu sedegui sedeguin sedeguis sedegués sedeguéssem sedeguésseu sedeguéssim sedeguéssiu sedeguí sedegà sedegàrem sedegàreu sedegàs sedegàssem sedegàsseu sedegàssim sedegàssiu sedegàvem sedegàveu sept v.cent val v
anhelar

sedegós /se.ðeˈɣos/ /sə.ðəˈɣos/ adj masc
sediento

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
sedentario

seder /seˈðe/ /seˈðeɾ/ /səˈðe/ adj masc
sedero
Relatiu a la seda.

seder /seˈðe/ /seˈðeɾ/ /səˈðe/ n masc
mata de la seda
(botànica) Arbust de la família de les asclepiadàcies (Gomphocarpus fruticosus).

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ n fem
sedición

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
sedimento

sedimentar /se.ði.menˈta/ /se.ði.menˈtaɾ/ /sə.ði.mənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sediment sedimenta sedimentada sedimentades sedimentaia sedimentaien sedimentaies sedimentam sedimentant sedimentar sedimentara sedimentaran sedimentarem sedimentaren sedimentares sedimentareu sedimentaria sedimentarien sedimentaries sedimentariva sedimentariven sedimentarives sedimentarà sedimentaràs sedimentaré sedimentaríem sedimentaríeu sedimentarívem sedimentaríveu sedimentassen sedimentasses sedimentassin sedimentassis sedimentat sedimentats sedimentau sedimentava sedimentaven sedimentaves sedimentavi sedimentavo sedimente sedimenteguem sedimenteguessa sedimenteguessen sedimenteguesses sedimentegueu sedimentegués sedimenteguéssom sedimenteguéssou sedimentem sedimenten sedimentes sedimentessa sedimentessen sedimentesses sedimentessi sedimentessin sedimentessis sedimenteu sedimenti sedimentin sedimentis sedimento sedimentos sediments sedimentà sedimentàiem sedimentàieu sedimentàrem sedimentàreu sedimentàs sedimentàssem sedimentàsseu sedimentàssim sedimentàssiu sedimentàvem sedimentàvets sedimentàveu sedimentàvom sedimentés sedimentéssem sedimentésseu sedimentéssim sedimentéssiu sedimentí sept v.cent val v
sedimentar

sedimentari /se.ði.menˈta.ɾi/ /sə.ði.mənˈta.ɾi/ adj masc
sedimentario

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ sedueix sedueixen sedueixes sedueixi sedueixin sedueixis sedueixo sedueixs seduesc seduesca seduesquen seduesques seduesqui seduesquin seduesquis seduint seduir seduiran seduirem seduireu seduiria seduirien seduiries seduirà seduiràs seduiré seduiríem seduiríeu seduí seduíem seduíeu seduírem seduíreu seduís seduíssem seduísseu seduíssim seduíssiu seduïa seduïda seduïdes seduïen seduïes seduïguem seduïgueu seduïm seduïra seduïren seduïres seduïsc seduïsca seduïsquen seduïsques seduïssen seduïsses seduïssin seduïssis seduït seduïts seduïu seduïx seduïxen seduïxes seduïxo sept v.cent val v
seducir
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

sedàs /seˈðas/ /səˈðas/ n masc
cedazo

segada /seˈɣa.ða/ /səˈɣa.ðə/ n fem
hachazo

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ seg sega segada segades segam segant segar segara segaran segarem segaren segares segareu segaria segarien segaries segarà segaràs segaré segaríem segaríeu segassen segasses segassin segassis segat segats segau segava segaven segaves sego segue seguem seguen segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí segà segàrem segàreu segàs segàssem segàsseu segàssim segàssiu segàvem segàveu sept val v
segar
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.
(futbol) Fer una entrada a un adversari passant-li la cama per sota els seus peus.
(hoquei sobre patins) Cometre una falta consistent a emportar-se la bola amb el costat interior de la curvatura de l'estic.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
sello
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ segell segella segellada segellades segellaia segellaien segellaies segellam segellant segellar segellara segellaran segellarem segellaren segellares segellareu segellaria segellarien segellaries segellariva segellariven segellarives segellarà segellaràs segellaré segellaríem segellaríeu segellarívem segellaríveu segellassen segellasses segellassin segellassis segellat segellats segellau segellava segellaven segellaves segellavi segellavo segelle segelleguem segelleguessa segelleguessen segelleguesses segellegueu segellegués segelleguéssom segelleguéssou segellem segellen segelles segellessa segellessen segellesses segellessi segellessin segellessis segelleu segelli segellin segellis segello segellos segells segellà segellàiem segellàieu segellàrem segellàreu segellàs segellàssem segellàsseu segellàssim segellàssiu segellàvem segellàvets segellàveu segellàvom segellés segelléssem segellésseu segelléssim segelléssiu segellí sept v.cent val v
sellar

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
siglo centuria

segon /seˈɣon/ n masc
segundo
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
segundo
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segon centre n masc
centro exterior

segon cicle d'educació secundària obligatòria n masc
segundo ciclo de educación secundaria obligatoria

segon receptor n masc
segundo receptor

segon servei n masc
segundo servicio

segon servidor n masc
segundo servidor

segona base n fem
segunda base
(beisbol) Base corresponent a l'angle situat en diagonal respecte a la base de meta, que un corredor ha de tocar en segon lloc.

segona base n neut
jugador de segunda base
(beisbol) Interior que juga a prop de la segona base, amb la missió d'agafar les pilotes batudes que passen per la seva zona.

segona línia n fem
segunda línea

segona línia defensiva n fem
segunda línea defensiva

segona línia ofensiva n fem
segunda línea ofensiva

segona part n fem
segunda parte

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
según acorde a

segregació n fem
segregación

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ segreg segrega segregada segregades segregam segregant segregar segregara segregaran segregarem segregaren segregares segregareu segregaria segregarien segregaries segregarà segregaràs segregaré segregaríem segregaríeu segregassen segregasses segregassin segregassis segregat segregats segregau segregava segregaven segregaves segrego segregue segreguem segreguen segregues segreguessen segreguesses segreguessin segreguessis segregueu segregui segreguin segreguis segregués segreguéssem segreguésseu segreguéssim segreguéssiu segreguí segregà segregàrem segregàreu segregàs segregàssem segregàsseu segregàssim segregàssiu segregàvem segregàveu sept val v
segregar

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
secuestro

segrestar /se.ɣɾesˈta/ /se.ɣɾesˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ segrest segresta segrestada segrestades segrestaia segrestaien segrestaies segrestam segrestant segrestar segrestara segrestaran segrestarem segrestaren segrestares segrestareu segrestaria segrestarien segrestaries segrestariva segrestariven segrestarives segrestarà segrestaràs segrestaré segrestaríem segrestaríeu segrestarívem segrestaríveu segrestassen segrestasses segrestassin segrestassis segrestat segrestats segrestau segrestava segrestaven segrestaves segrestavi segrestavo segreste segresteguem segresteguessa segresteguessen segresteguesses segrestegueu segrestegués segresteguéssom segresteguéssou segrestem segresten segrestes segrestessa segrestessen segrestesses segrestessi segrestessin segrestessis segresteu segresti segrestin segrestis segresto segrestos segrests segrestà segrestàiem segrestàieu segrestàrem segrestàreu segrestàs segrestàssem segrestàsseu segrestàssim segrestàssiu segrestàvem segrestàvets segrestàveu segrestàvom segrestés segrestéssem segrestésseu segrestéssim segrestéssiu segrestí sept v.cent val v
secuestrar

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ n masc
séquito

seguidilla /se.ɣiˈði.ʎa/ /sə.ɣiˈði.ʎə/ n fem
seguidilla

seguidor /se.ɣiˈðo/ /se.ɣiˈðoɾ/ /sə.ɣiˈðo/ n masc
seguidor

seguiment /se.ɣiˈmen/ /se.ɣiˈment/ /sə.ɣiˈmen/ /sə.ɣiˈment/ n masc
continuación

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ bal n-occ occ segueix segueixen segueixes segueixi segueixin segueixis segueixo seguesc seguesqui seguesquin seguesquis seguia seguida seguides seguien seguies seguiguem seguigueu seguim seguint seguir seguira seguiran seguirem seguiren seguires seguireu seguiria seguirien seguiries seguirà seguiràs seguiré seguiríem seguiríeu seguisc seguisca seguisquen seguisques seguissen seguisses seguissin seguissis seguit seguits seguiu seguix seguixen seguixes seguixo seguí seguíem seguíeu seguírem seguíreu seguís seguíssem seguísseu seguíssim seguíssiu sept val v
seguir observar
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.
seguir
En una successió, una sèrie ordenada, anar just a darrere d’un altre element, estar situat just després.
Anar per un trajecte sense abandonar-lo.
Mantenir una direcció, mètode, línia de conducta.

seguit /seˈɣit/ adj masc
seguido
Continu ininterrompudament.

seguit /seˈɣit/ n masc
serie
Conjunt d’una cosa repetida successivament.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
seguro
confiat, decidit
ferm, sense perill
cert, evident

segurament /seˌɣu.ɾaˈmen/ /seˌɣu.ɾaˈment/ /səˌɣu.ɾəˈmen/ /səˌɣu.ɾəˈment/ adv
probablemente
D’una manera segura, amb seguretat.
probablement

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
seguridad
Absència de perill, qualitat de segur.
Creença molt ferma en una qüestió.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
salvado

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
siguiente

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
asiento

seitó /sejˈto/ /səjˈto/ n masc
aladroque

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
sesenta

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ number
sesenta

seixanta-cinquè /sejˌʃan.ta.siŋˈke/ /seˌʃan.ta.siŋˈke/ /səˌʃan.tə.siŋˈkə/ /səˌʃan.tə.siŋˈkɛ/ number
sexagésimo quinto

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ number
sesenta

seixanta-dosè /sejˌʃan.ta.ðoˈze/ /seˌʃan.ta.ðoˈze/ /səˌʃan.tə.ðoˈzə/ /səˌʃan.tə.ðuˈzɛ/ number
sexagésimo segundo

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ number
sesenta

seixanta-novè /sejˌʃan.ta.noˈve/ /sejˌʃan.ta.noˈβe/ /seˌʃan.ta.noˈβe/ /səˌʃan.tə.noˈvə/ /səˌʃan.tə.nuˈvɛ/ /səˌʃan.tə.nuˈβɛ/ number
sexagésimo

seixanta-quatre /sejˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /seˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /səˌʃan.təˈkwa.tɾə/ number
sesenta

seixanta-quatrè /sejˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /seˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
sexagésimo cuarto

seixanta-set /sejˌʃan.taˈsɛt/ /seˌʃan.taˈsɛt/ /səˌʃan.təˈsɛt/ number
sesenta

seixanta-setè /sejˌʃan.ta.seˈte/ /seˌʃan.ta.seˈte/ /səˌʃan.tə.səˈtə/ /səˌʃan.tə.səˈtɛ/ number
sexagésimo

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ number
sesenta

seixanta-sisè /sejˌʃan.ta.siˈze/ /seˌʃan.ta.siˈze/ /səˌʃan.tə.siˈzə/ /səˌʃan.tə.siˈzɛ/ number
sexagésimo

seixanta-tres /sejˌʃan.taˈtɾes/ /seˌʃan.taˈtɾes/ /səˌʃan.təˈtɾes/ number
sesenta

seixanta-tresè /sejˌʃan.ta.tɾeˈze/ /seˌʃan.ta.tɾeˈze/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzə/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzɛ/ number
sexagésimo tercero

seixanta-un /sejˌʃan.taˈun/ /seˌʃan.taˈun/ /səˌʃan.təˈun/ number
sesenta

seixanta-una /sejˌʃan.taˈu.na/ /seˌʃan.taˈu.na/ /səˌʃan.təˈu.nə/ number
sesenta
Forma femenina de seixanta-un.

seixanta-unè /sejˌʃan.ta.uˈne/ /seˌʃan.ta.uˈne/ /səˌʃan.tə.uˈnə/ /səˌʃan.tə.uˈnɛ/ number
sexagésimo

seixanta-vuit /sejˌʃan.taˈvujt/ /sejˌʃan.taˈβujt/ /seˌʃan.taˈβujt/ /səˌʃan.təˈvujt/ /səˌʃan.təˈβujt/ number
sesenta

seixanta-vuitè /sejˌʃan.ta.vujˈte/ /sejˌʃan.ta.βujˈte/ /seˌʃan.ta.βwiˈte/ /səˌʃan.tə.vujˈtə/ /səˌʃan.tə.vujˈtɛ/ /səˌʃan.tə.βujˈtɛ/ number
sexagésimo

seixantejar /se.ʃan.teˈd͡ʒa/ /sej.ʃan.teˈd͡ʒaɾ/ /sej.ʃan.teˈʒa/ /sə.ʃən.təˈd͡ʒa/ /sə.ʃən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ seixantege seixantegem seixantegen seixanteges seixantegessen seixantegesses seixantegessin seixantegessis seixantegeu seixantegi seixantegin seixantegis seixantegés seixantegéssem seixantegésseu seixantegéssim seixantegéssiu seixantegí seixanteig seixanteja seixantejada seixantejades seixantejam seixantejant seixantejar seixantejara seixantejaran seixantejarem seixantejaren seixantejares seixantejareu seixantejaria seixantejarien seixantejaries seixantejarà seixantejaràs seixantejaré seixantejaríem seixantejaríeu seixantejassen seixantejasses seixantejassin seixantejassis seixantejat seixantejats seixantejau seixantejava seixantejaven seixantejaves seixantejo seixantejà seixantejàrem seixantejàreu seixantejàs seixantejàssem seixantejàsseu seixantejàssim seixantejàssiu seixantejàvem seixantejàveu sept val v
rondar

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
sexagésimo

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ seleccion selecciona seleccionada seleccionades seleccionaia seleccionaien seleccionaies seleccionam seleccionant seleccionar seleccionara seleccionaran seleccionarem seleccionaren seleccionares seleccionareu seleccionaria seleccionarien seleccionaries seleccionariva seleccionariven seleccionarives seleccionarà seleccionaràs seleccionaré seleccionaríem seleccionaríeu seleccionarívem seleccionaríveu seleccionassen seleccionasses seleccionassin seleccionassis seleccionat seleccionats seleccionau seleccionava seleccionaven seleccionaves seleccionavi seleccionavo seleccione seleccioneguem seleccioneguessa seleccioneguessen seleccioneguesses seleccionegueu seleccionegués seleccioneguéssom seleccioneguéssou seleccionem seleccionen selecciones seleccionessa seleccionessen seleccionesses seleccionessi seleccionessin seleccionessis seleccioneu seleccioni seleccionin seleccionis selecciono seleccionos seleccions seleccionà seleccionàiem seleccionàieu seleccionàrem seleccionàreu seleccionàs seleccionàssem seleccionàsseu seleccionàssim seleccionàssiu seleccionàvem seleccionàvets seleccionàveu seleccionàvom seleccionés seleccionéssem seleccionésseu seleccionéssim seleccionéssiu seleccioní sept v.cent val v
seleccionar

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
selección

selecció adversa n fem
selección adversa

selectament /seˌɫɛk.taˈmen/ /seˌɫɛk.taˈment/ /səˌɫɛk.təˈmen/ /səˌɫɛk.təˈment/ adv
selectamente

selectivitat /se.ɫek.ti.viˈtat/ /se.ɫek.ti.βiˈtat/ /sə.ɫək.ti.viˈtat/ /sə.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
selectividad

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
selenio

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
selenita
Sulfat de calç cristal·litzat.

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n neut
selenita
Nom dels personatges ficticis, habitants de la Lluna, creats per Llucià de Samosata en el seu llibre "Història vertadera".

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
silla

selló /seˈʎo/ /səˈʎo/ n masc
sillín

selva /ˈseɫ.va/ /ˈseɫ.βa/ /ˈsəɫ.və/ /ˈsɛɫ.və/ /ˈsɛɫ.βə/ n fem
selva

selvàtic /seɫˈva.tik/ /seɫˈβa.tik/ /səɫˈva.tik/ /səɫˈβa.tik/ adj masc
selvático

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
semejante
Que és gairebé igual a un altre.

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ n masc
semblante
Cara que manifesta l’estat d’ànim, l’estat de salut.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sembl sembla semblada semblades semblam semblant semblar semblara semblaran semblarem semblaren semblares semblareu semblaria semblarien semblaries semblarà semblaràs semblaré semblaríem semblaríeu semblassen semblasses semblassin semblassis semblat semblats semblau semblava semblaven semblaves semble semblem semblen sembles semblessen semblesses semblessin semblessis sembleu sembli semblin semblis semblo semblà semblàrem semblàreu semblàs semblàssem semblàsseu semblàssim semblàssiu semblàvem semblàveu semblés sembléssem semblésseu sembléssim sembléssiu semblí sept val v
parecer

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sembr sembra sembrada sembrades sembram sembrant sembrar sembrara sembraran sembrarem sembraren sembrares sembrareu sembraria sembrarien sembraries sembrarà sembraràs sembraré sembraríem sembraríeu sembrassen sembrasses sembrassin sembrassis sembrat sembrats sembrau sembrava sembraven sembraves sembre sembrem sembren sembres sembressen sembresses sembressin sembressis sembreu sembri sembrin sembris sembro sembrà sembràrem sembràreu sembràs sembràssem sembràsseu sembràssim sembràssiu sembràvem sembràveu sembrés sembréssem sembrésseu sembréssim sembréssiu sembrí sept val v
sembrar

sembrat /semˈbɾat/ /səmˈbɾat/ n masc
sembrado

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
semen

sement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
simiente

sementer /se.menˈte/ /se.menˈteɾ/ /sə.mənˈte/ n masc
sembrado
Cada part d'un terreny de conreu que se sembra d'una planta determinada (blat, ordi, civada, etc.).
siembra
Època de l'any adient per sembrar.

semestralment /se.mesˌtɾaɫˈmen/ /se.mesˌtɾaɫˈment/ /sə.məsˌtɾaɫˈmen/ /sə.məsˌtɾaɫˈment/ adv
semestralmente

semicorxera /ˌse.mi.koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /ˌsə.mi.koɾˈʃə.ɾə/ /ˌsɛ.mi.kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
semicorchea

semifalta n fem
media falta

semifinal /ˌse.mi.fiˈnaɫ/ /ˌsə.mi.fiˈnaɫ/ /ˌsɛ.mi.fiˈnaɫ/ n fem
semifinal

semifusa /ˌse.miˈfu.za/ /ˌsə.miˈfu.zə/ /ˌsɛ.miˈfu.zə/ n fem
semifusa

semigarrapatea /ˌse.mi.ɣa.ra.paˈte.a/ /ˌsə.mi.ɣə.rə.pəˈte.ə/ /ˌsɛ.mi.ɣə.rə.pəˈte.ə/ n fem
semigarrapatea

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
seminario
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.
Curs breu de formació amb sessions de treball de grup sota la tutela d'un professor especialitzat.

semiplè n masc
mediachuza

semirough n masc
semirough

semivocàlic /ˌse.mi.voˈka.ɫik/ /ˌse.mi.βoˈka.ɫik/ /ˌsə.mi.voˈka.ɫik/ /ˌsɛ.mi.vuˈka.ɫik/ /ˌsɛ.mi.βuˈka.ɫik/ adj masc
semivocálico

sempitern /sem.piˈtɛɾn/ /səm.piˈtɛrn/ sempiterna sempiterns adj masc
sempiterno

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
siempre

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
semáforo

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
semántica

senal /seˈnaɫ/ /səˈnaɫ/ n masc
cenal

senalla /seˈna.ʎa/ /səˈna.jə/ /səˈna.ʎə/ n fem
cenacho

senar /seˈna/ /seˈnaɾ/ /səˈna/ adj
impar

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senado

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
entero

senderi /senˈðɛ.ɾi/ /sənˈðɛ.ɾi/ n masc
seso

senderisme /sen.deˈɾiz.me/ n masc
senderismo
Pràctica excursionista que consisteix a recórrer senders de gran recorregut.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ adj masc
senegalés
Relatiu o pertanyent a Senegal.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ n masc
senegalés
Persona que habita o és originària de Senegal.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
jabalí

sengles /ˈseŋ.ɡɫes/ /ˈsəŋ.ɡɫəs/ /ˈsɛŋ.ɡɫəs/ adj
sendos

senilment /seˌniɫˈmen/ /seˌniɫˈment/ /səˌniɫˈmen/ /səˌniɫˈment/ adv
senilmente

sensacional /sen.sa.si.oˈnaɫ/ /sən.sə.si.uˈnaɫ/ adj
sensacional

sensació n fem
sensación

sensat /senˈsat/ /sənˈsat/ sensata adj masc
sensato

sensatament /senˌsa.taˈmen/ /senˌsa.taˈment/ /sənˌsa.təˈmen/ /sənˌsa.təˈment/ adv
sensatamente

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
sin

sense anar més lluny adv
sin ir más lejos

sense mida adv
a más no poder

sense solta ni volta adv
sin ton ni son

sensellar /ˌsen.seˈʎaɾ/ /ˌsen.səˈʎar/ /ˌsən.səˈʎaɾ/ /ˌsɛn.səˈʎar/ n neut
sin techo

sensellarisme /sen.se.ʎaˈɾiz.me/ /sən.sə.ʎəˈɾiz.mə/ n masc
sinhogarismo

sensepapers /ˌsen.se.paˈpes/ /ˌsen.se.paˈpeɾs/ /ˌsen.sə.pəˈpes/ /ˌsən.sə.pəˈpes/ /ˌsɛn.sə.pəˈpes/ n neut
indocumentado

sensesostre /ˌsen.seˈsos.tɾe/ /ˌsɛn.səˈsos.tɾə/ n neut
sin techo

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
sensible
Que està dotat de sensibilitat.

sensiblement /senˌsi.bɫeˈment/ /senˌsi.βɫeˈmen/ /senˌsib.bɫeˈmen/ /sənˌsi.βɫəˈmen/ /sənˌsib.bɫəˈmen/ /sənˌsib.bɫəˈment/ adv
sensiblemente

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
sensor

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
sentimiento
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentimental /sen.ti.menˈtaɫ/ /sən.ti.mənˈtaɫ/ adj
sentimental

sentimentalment /sen.ti.menˌtaɫˈmen/ /sen.ti.menˌtaɫˈment/ /sən.ti.mənˌtaɫˈmen/ /sən.ti.mənˌtaɫˈment/ adv
sentimentalmente

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ n masc
centinela

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ alg bal occ sent senta senten sentes senti sentia sentida sentides sentien senties sentiguem sentigueu sentim sentin sentint sentir sentira sentiran sentirem sentiren sentires sentireu sentiria sentirien sentiries sentirà sentiràs sentiré sentiríem sentiríeu sentis sentissen sentisses sentissin sentissis sentit sentits sentiu sento sents sentí sentíem sentíeu sentírem sentíreu sentís sentíssem sentísseu sentíssim sentíssiu sept val v
sentir
Percebre amb els sentits, tret del visual.
Tenir una sensació, una percepció, experimentar un sentiment, una emoció.
(castellanisme) Lamentar, saber greu.
oír
Percebre sons mitjançant l'oïda.

sentir-hi /senˈti.ɾi/ /sənˈti.ɾi/ v
oír
Tenir la capacitat de percebre sons amb l'oïda.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
sentirse
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
sentido
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
Intencionalitat d’allò que es diu.
Orientació d’una direcció.

sentit figurat n masc
sentido figurado

sentit propi n masc
sentido propio

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
sentencia

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ n masc
juicio sentido común
Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senya /ˈse.ɲa/ /ˈsə.ɲə/ /ˈsɛ.ɲə/ n fem
seña
Tret distintiu que identifica un individu o un objecte.
contraseña
(futbol americà) Combinació de paraules o números que un equip utilitza per a indicar les jugades que vol executar.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
señal signo
Marca feta a alguna cosa.
señal
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.
marca
(rugbi) Marca feta a terra, en el punt exacte del camp de joc on s'ha d'executar un xut franc o un xut de càstig.

senyal de control n masc
señal de control

senyal de l'àrbitre n masc
señal del árbitro

senyal de mà n masc
señal de mano

senyal de pilota llesta n fem
señal de bola lista para jugarse

senyal de rellotge n masc
señal de reloj

senyal del cronometrador n masc
señal del cronometrador

senyal dels 24 segons n masc
señal de los 24 segundos

senyal oficial n masc
señal oficial

senyalar /se.ɲaˈɫa/ /se.ɲaˈɫaɾ/ /sə.ɲəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ senyal senyala senyalada senyalades senyalaia senyalaien senyalaies senyalam senyalant senyalar senyalara senyalaran senyalarem senyalaren senyalares senyalareu senyalaria senyalarien senyalaries senyalariva senyalariven senyalarives senyalarà senyalaràs senyalaré senyalaríem senyalaríeu senyalarívem senyalaríveu senyalassen senyalasses senyalassin senyalassis senyalat senyalats senyalau senyalava senyalaven senyalaves senyalavi senyalavo senyale senyaleguem senyaleguessa senyaleguessen senyaleguesses senyalegueu senyalegués senyaleguéssom senyaleguéssou senyalem senyalen senyales senyalessa senyalessen senyalesses senyalessi senyalessin senyalessis senyaleu senyali senyalin senyalis senyalo senyalos senyals senyalà senyalàiem senyalàieu senyalàrem senyalàreu senyalàs senyalàssem senyalàsseu senyalàssim senyalàssiu senyalàvem senyalàvets senyalàveu senyalàvom senyalés senyaléssem senyalésseu senyaléssim senyaléssiu senyalí sept v.cent val v
señalar

senyalitzar /se.ɲa.ɫiˈd͡za/ /se.ɲa.ɫiˈza/ /se.ɲa.ɫiˈzaɾ/ /sə.ɲə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ senyalitz senyalitza senyalitzada senyalitzades senyalitzaia senyalitzaien senyalitzaies senyalitzam senyalitzant senyalitzar senyalitzara senyalitzaran senyalitzarem senyalitzaren senyalitzares senyalitzareu senyalitzaria senyalitzarien senyalitzaries senyalitzariva senyalitzariven senyalitzarives senyalitzarà senyalitzaràs senyalitzaré senyalitzaríem senyalitzaríeu senyalitzarívem senyalitzaríveu senyalitzassen senyalitzasses senyalitzassin senyalitzassis senyalitzat senyalitzats senyalitzau senyalitzava senyalitzaven senyalitzaves senyalitzavi senyalitzavo senyalitze senyalitzeguem senyalitzeguessa senyalitzeguessen senyalitzeguesses senyalitzegueu senyalitzegués senyalitzeguéssom senyalitzeguéssou senyalitzem senyalitzen senyalitzes senyalitzessa senyalitzessen senyalitzesses senyalitzessi senyalitzessin senyalitzessis senyalitzeu senyalitzi senyalitzin senyalitzis senyalitzo senyalitzos senyalitzs senyalitzà senyalitzàiem senyalitzàieu senyalitzàrem senyalitzàreu senyalitzàs senyalitzàssem senyalitzàsseu senyalitzàssim senyalitzàssiu senyalitzàvem senyalitzàvets senyalitzàveu senyalitzàvom senyalitzés senyalitzéssem senyalitzésseu senyalitzéssim senyalitzéssiu senyalitzí sept v.cent val v
señalizar

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
señor
Tractament de cortesia donat als homes, cavaller.
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.
Amo, cap.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
señora
Tractament de cortesia donat a una dona.

senyoralla /se.ɲoˈɾa.ʎa/ /sə.ɲoˈɾa.ʎə/ /sə.ɲuˈɾa.ʎə/ n fem
señorío

senyoreta /se.ɲoˈɾe.ta/ /sə.ɲoˈɾə.tə/ /sə.ɲuˈɾɛ.tə/ n fem
señorita
Tractament de cortesia donat a una dona jove o una empleada subalterna.

senyoria /se.ɲoˈɾi.a/ /sə.ɲoˈɾi.ə/ /sə.ɲuˈɾi.ə/ n fem
señoría

senyoriu /se.ɲoˈɾiw/ /sə.ɲoˈɾiw/ /sə.ɲuˈɾiw/ n masc
señorío

senzill /senˈziʎ/ /sənˈziʎ/ senzilla senzills adj masc
sencillo fácil
De caràcter mancat de dolenteria i fàcil de conviure.
popular
Persona de classe baixa.
sencillo
Mancat de tot allò que és superflu: guarniments, cerimònies, etc.

senzillament /senˌzi.ʎaˈmen/ /senˌzi.ʎaˈment/ /sənˌzi.ʎəˈmen/ /sənˌzi.ʎəˈment/ adv
simplemente

senzillíssim /sen.ziˈʎi.sim/ /sən.ziˈʎi.sim/ adj masc
sencillíssimo

senès /seˈnes/ /səˈnəs/ /səˈnɛs/ adj masc
senense
Originari, pertanyent o relatiu a Sena (els Monegres, Osca).

senès /seˈnes/ /səˈnəs/ /səˈnɛs/ n masc
senense
Natural de Sena (els Monegres, Osca).

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
separación

separadament /se.paˌɾa.ðaˈmen/ /se.paˌɾa.ðaˈment/ /sə.pəˌɾa.ðəˈmen/ /sə.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
separadamente

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ separ separa separada separades separam separant separar separara separaran separarem separaren separares separareu separaria separarien separaries separarà separaràs separaré separaríem separaríeu separassen separasses separassin separassis separat separats separau separava separaven separaves separe separem separen separes separessen separesses separessin separessis separeu separi separin separis separo separà separàrem separàreu separàs separàssem separàsseu separàssim separàssiu separàvem separàveu separés separéssem separésseu separéssim separéssiu separí sept val v
separar

separat /se.paˈɾat/ /sə.pəˈɾat/ adj masc
separado
Que no està unit, que guarda distància.

separat /se.paˈɾat/ /sə.pəˈɾat/ n masc
separado
Persona que no viu amb el cònjuge o parella.

sepeli /seˈpɛ.ɫi/ /səˈpɛ.ɫi/ n masc
sepelio

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
septentrional

septentrió /sep.ten.tɾiˈo/ /səp.tən.tɾiˈo/ n masc
septentrión

septuplicar /sep.tu.pɫiˈka/ /sep.tu.pɫiˈkaɾ/ /səp.tu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept septuplic septuplica septuplicada septuplicades septuplicam septuplicant septuplicar septuplicara septuplicaran septuplicarem septuplicaren septuplicares septuplicareu septuplicaria septuplicarien septuplicaries septuplicarà septuplicaràs septuplicaré septuplicaríem septuplicaríeu septuplicassen septuplicasses septuplicassin septuplicassis septuplicat septuplicats septuplicau septuplicava septuplicaven septuplicaves septuplico septuplicà septuplicàrem septuplicàreu septuplicàs septuplicàssem septuplicàsseu septuplicàssim septuplicàssiu septuplicàvem septuplicàveu septuplique septupliquem septupliquen septupliques septupliquessen septupliquesses septupliquessin septupliquessis septupliqueu septupliqui septupliquin septupliquis septupliqués septupliquéssem septupliquésseu septupliquéssim septupliquéssiu septupliquí val v
septuplicar

sepulcral /se.puɫˈkɾaɫ/ /sə.puɫˈkɾaɫ/ adj
sepulcral
Relacionat amb els sepulcres.

sepulcre /seˈpuɫ.kɾe/ /səˈpuɫ.kɾə/ n masc
sepulcro

sepultar /se.puɫˈta/ /se.puɫˈtaɾ/ /sə.puɫˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sepult sepulta sepultada sepultades sepultaia sepultaien sepultaies sepultam sepultant sepultar sepultara sepultaran sepultarem sepultaren sepultares sepultareu sepultaria sepultarien sepultaries sepultariva sepultariven sepultarives sepultarà sepultaràs sepultaré sepultaríem sepultaríeu sepultarívem sepultaríveu sepultassen sepultasses sepultassin sepultassis sepultat sepultats sepultau sepultava sepultaven sepultaves sepultavi sepultavo sepulte sepulteguem sepulteguessa sepulteguessen sepulteguesses sepultegueu sepultegués sepulteguéssom sepulteguéssou sepultem sepulten sepultes sepultessa sepultessen sepultesses sepultessi sepultessin sepultessis sepulteu sepulti sepultin sepultis sepulto sepultos sepults sepultà sepultàiem sepultàieu sepultàrem sepultàreu sepultàs sepultàssem sepultàsseu sepultàssim sepultàssiu sepultàvem sepultàvets sepultàveu sepultàvom sepultés sepultéssem sepultésseu sepultéssim sepultéssiu sepultí v.cent val v
sepultar

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ n fem
secuela
Conseqüència produïda arran d'un fet.
(literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüenciació de continguts n fem
secuenciación de contenidos

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
secuencia

seqüència cinemàtica n fem
secuencia cinemática

seqüència didàctica n fem
secuencia didáctica

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ bal centr era eren eres essent estada estades estat estats ets fon foren fores fos fosses fossin fossis fou fui fóra fórem fóreu fóssem fósseu fóssim fóssiu seguda segudes segut seguts sent ser seran serem sereu seria serien series serà seràs seré seríem seríeu seta setes siga sigam sigau siguda sigudes siguem siguen sigues sigueu sigui siguin siguis sigut siguts som sou sét séts sóc són val érem éreu és v
ser
ésser, existir

serafí n masc
serafín

serbi sèrbia adj masc
serbio
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
serbio
Individu de Sèrbia.
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ n masc
serbocroata

serclet /seɾˈkɫet/ /sərˈkɫɛt/ /səɾˈkɫət/ n masc
abichon

serendipitat /se.ɾen.di.piˈtat/ /sə.ɾən.di.piˈtat/ n fem
serendipia

serenitat /se.ɾe.niˈtat/ /sə.ɾə.niˈtat/ n fem
serenidad

sereny /seˈɾeɲ/ /səˈɾəɲ/ /səˈɾɛɲ/ serenya serenys adj masc
sano

serf /ˈserf/ n masc
siervo

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sargento

serietat /se.ɾi.eˈtat/ /sə.ɾi.əˈtat/ n fem
seriedad

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
serio

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ n masc
cárcel

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
sermón

seroprevalença /ˌse.ɾo.pɾe.vaˈɫen.sa/ /ˌse.ɾo.pɾe.βaˈɫen.sa/ /ˌsɛ.ɾo.pɾə.vəˈɫən.sə/ /ˌsɛ.ɾu.pɾə.vəˈɫɛn.sə/ /ˌsɛ.ɾu.pɾə.βəˈɫɛn.sə/ n fem
seroprevalencia

serp n fem
serpiente culebra
Rèptil sense extremitats (Serpentes).
culebrilla
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Ophichthus rufus).

serp de mar /ˌserb.dəˈmar/ n fem
culebra de mar
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Ophisurus serpens)

serpentí /seɾ.penˈti/ /sər.pənˈti/ adj masc
serpentino
Relatiu o pertanyent a la serpent.
serpenteante
Que serpenteja.

serpentí /seɾ.penˈti/ /sər.pənˈti/ n masc
serpentín
Tub de forma enrotllada que permet refredar o condensar un vapor mitjançant la seva circulació per l'interior d'un tub envoltat d'aigua freda o d'un refrigerant.

serpentó /seɾ.penˈto/ /sər.pənˈto/ n masc
serpentón

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
sierra
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.
Alineació de muntanyes partides dins d'una serralada.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
cordillera

serrall /seˈraʎ/ /səˈraʎ/ n masc
serrallo

serralleonès /ˌsɛ.ra.ʎe.oˈnes/ /ˌsɛ.rə.ʎə.oˈnəs/ /ˌsɛ.rə.ʎə.uˈnɛs/ adj masc
sierraleonense

serraller /se.raˈʎe/ /se.raˈʎeɾ/ /sə.rəˈʎe/ n masc
cerrajero

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept serr serra serrada serrades serraia serraien serraies serram serrant serrar serrara serraran serrarem serraren serrares serrareu serraria serrarien serraries serrariva serrariven serrarives serrarà serraràs serraré serraríem serraríeu serrarívem serraríveu serrassen serrasses serrassin serrassis serrat serrats serrau serrava serraven serraves serravi serravo serre serreguem serreguessa serreguessen serreguesses serregueu serregués serreguéssom serreguéssou serrem serren serres serressa serressen serresses serressi serressin serressis serreu serri serrin serris serro serros serrs serrà serràiem serràieu serràrem serràreu serràs serràssem serràsseu serràssim serràssiu serràvem serràvets serràveu serràvom serrés serréssem serrésseu serréssim serréssiu serrí v.cent val v
serrar apretar
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrat /seˈrat/ /səˈrat/ adj masc
serrado
Que té les vores dentades.
Que té talls de serra.
loma
Sèrie de muntanyes poc elevades.

serrà /seˈra/ /səˈra/ n masc
cabra

serrà mascle n masc
serrano imperial

serrà menut n masc
merillo

serva /ˈser.bə/ /ˈser.βa/ /ˈseɾ.va/ /ˈseɾ.və/ /ˈseɾ.βa/ /ˈsəɾ.və/ /ˈsɛr.bə/ /ˈsɛr.və/ n fem
serba

servei /serˈβej/ /seɾˈvej/ /seɾˈβej/ /sərˈbɛj/ /sərˈvɛj/ /səɾˈvəj/ n masc
saque
(esports de pilota) Acció de posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

servei a dues parets n masc
saque a dos paredes

servei a la francesa n masc
servicio a la francesa

servei amb correguda n masc
saque con carrerilla

servei amb efecte n masc
servicio con efecto

servei amb efecte lateral n masc
servicio con efecto lateral

servei aturat n masc
saque a pie quieto

servei baix n masc
saque bajo

servei bombat n masc
saque bombeado

servei clar n masc
saque a la mano

servei combinat n masc
servicio con efecto combinado

servei creuat n masc
saque cruzado

servei curt n masc
servicio bajo
(esports de raqueta) Servei executat llançant la pilota o el volant a la zona del camp contrari més pròxima a la xarxa.
servicio corto
(raquetbol) Falta de servei en què la pilota bota al davant de la línia curta o a sobre després de tocar el frontis.

servei d'honor n masc
saque de honor

servei de banda n masc
saque de banda

servei de centre /seˌvej.ðeˈsen.tɾe/ /seˌβej.ðeˈsen.tɾe/ /səˌvəj.ðəˈsen.tɾə/ /səˌvɛj.ðəˈsen.tɾə/ n masc
saque de centro

servei de córner n masc
córner

servei de falta n masc
saque de falta

servei de fons n masc
saque de fondo
(basquetbol) Servei executat per l'equip que ha rebut una cistella des d'un punt qualsevol de la línia de fons pròpia.
(polo, hoquei sobre herba) Servei executat per l'equip defensor des d'un punt en relació amb el punt de sortida de la bola per la línia de fons pròpia o bé des del punt de sortida mateix, com a conseqüència de l'acció d'un jugador adversari d'haver fet sortir la bola del camp de joc per aquella línia.

servei de ganxo n masc
saque de gancho

servei de porteria n masc
saque de meta

servei de sostre n masc
servicio de techo

servei de tennis n masc
saque tenis

servei de tennis flotant n masc
saque de gancho flotante

servei de toc n masc
saque de lateral

servei de tres parets n masc
servicio de tres paredes

servei desviat n masc
servicio desviado

servei dret n masc
saque derecho

servei educatiu n masc
servicio educativo

servei en salt n masc
saque en suspensión

servei escolar n masc
servicio escolar

servei flic n masc
servicio flick

servei flotant n masc
saque flotante

servei inicial n masc
saque de salida

servei invers n masc
servicio inverso

servei lateral n masc
saque lateral

servei llarg n masc
servicio alto
(esports de raqueta) Servei executat llançant la pilota o el volant a la zona del camp contrari més allunyada de la xarxa.
servicio largo
(raquetbol) Falta de servei en què la pilota toca el frontis i la paret posterior abans de botar a terra.

servei neutral n masc
balón a tierra
(polo, esports de pilota) Servei executat per l'àrbitre llançant la pilota, la bola o el disc entre tots dos equips de manera que tinguin les mateixes possibilitats d'aconseguir-ne el control, com a conseqüència de determinades circumstàncies de joc.
balling
(hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Servei executat entre dos jugadors adversaris, situats un a cada costat de la bola immobilitzada, que se'n disputen el control així que l'àrbitre fa sonar el xiulet, com a conseqüència d'una interrupció excepcional del partit.

servei nul n masc
servicio nulo

servei pupa n masc
servicio medio largo

servei ras n masc
saque raso

servei reglamentari n masc
servicio reglamentario

servei ràpid n masc
puesta en juego rápida
(rugbi) Servei executat per l'equip que té la possessió de la pilota sense esperar que s'hagi format l'alineament.
servicio rápido
(tennis de taula) Servei sense efecte en què la pilota aconsegueix una gran rapidesa.

servei sense efecte n masc
servicio sin efecto

servei social n masc
servicio social

servei tens n masc
servicio tenso

servei territorial n masc
delegación territorial

servei xinès n masc
servicio chino

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
sirviente

servicial /ser.βi.siˈaɫ/ /seɾ.vi.siˈaɫ/ /seɾ.βi.siˈaɫ/ /sər.bi.siˈaɫ/ /səɾ.vi.siˈaɫ/ adj
sirviente
Que està disposat a prestar servei.

servicial /ser.βi.siˈaɫ/ /seɾ.vi.siˈaɫ/ /seɾ.βi.siˈaɫ/ /sər.bi.siˈaɫ/ /səɾ.vi.siˈaɫ/ n masc
sirviente
(antic, nàutica) Servent o mosso que es llogava per servei del patró i de la nau.

servicialment /ser.βi.siˌaɫˈmen/ /seɾ.vi.siˌaɫˈment/ /seɾ.βi.siˌaɫˈmen/ /sər.bi.siˌaɫˈmen/ /sər.vi.siˌaɫˈmen/ /səɾ.vi.siˌaɫˈment/ adv
servicialmente

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
servidor
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
sacador
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

servidor potent n masc
gran servidor

servilment /serˌβiɫˈmen/ /seɾˌviɫˈment/ /seɾˌβiɫˈmen/ /sərˌbiɫˈmen/ /sərˌviɫˈmen/ /səɾˌviɫˈment/ adv
servilmente

serviola /ser.βiˈɔ.ɫa/ /seɾ.viˈɔ.ɫa/ /seɾ.βiˈɔ.ɫɔ/ /sər.biˈɔ.ɫə/ /səɾ.viˈɔ.ɫə/ n fem
serviola
(nàutica) Pescant prop de l'amura per a l’aparell de l’àncora.

serviola /ser.βiˈɔ.ɫa/ /seɾ.viˈɔ.ɫa/ /seɾ.βiˈɔ.ɫɔ/ /sər.biˈɔ.ɫə/ /səɾ.viˈɔ.ɫə/ n neut
serviola
(nàutica) Mariner que fa de guaita prop del pescant de l’àncora.

servir /serˈβi/ /seɾˈviɾ/ /seɾˈβi/ /sərˈbi/ /səɾˈvi/ bal n-occ occ sept serveix serveixen serveixes serveixi serveixin serveixis serveixo servesc servesqui servesquin servesquis servia servida servides servien servies serviguem servigueu servim servint servir servira serviran servirem serviren servires servireu serviria servirien serviries servirà serviràs serviré serviríem serviríeu servisc servisca servisquen servisques servissen servisses servissin servissis servit servits serviu servix servixen servixes servixo serví servíem servíeu servírem servíreu servís servíssem servísseu servíssim servíssiu val v
servir
Ésser apte o propi a un ús.
sacar
(esports de pilota) Posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

servomecanisme /ˌser.βo.me.kaˈniz.me/ /ˌseɾ.vo.me.kaˈniz.me/ /ˌseɾ.βo.me.kaˈniz.me/ /ˌsɛr.bu.mə.kəˈniz.mə/ /ˌsɛr.vu.mə.kəˈniz.mə/ /ˌsɛɾ.vo.mə.kəˈniz.mə/ n masc
servomecanismo

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
sereno

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
sesión
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.
Cadascuna de les projeccions d'una pel·lícula en un cinema.

sessió informativa n fem
sesión informativa

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
sed
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n masc
siete
Estrip en una roba en forma de número 7.
set
(tennis, anglicisme) Cadascuna de les divisions d'un partit.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
siete
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-centes /ˌsɛtˈsen.tes/ /ˌsɛtˈsen.təs/ number
setecientas
Forma femenina de set-cents.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
setecientos

setanta /seˈtan.ta/ number
setenta

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ number
setenta setenta y cinco

setanta-cinquè /seˌtan.ta.siŋˈke/ /səˌtan.tə.siŋˈkə/ /səˌtan.tə.siŋˈkɛ/ number
septuagésimo

setanta-dos /seˌtan.taˈðos/ /səˌtan.təˈðos/ number
setenta

setanta-dosè /seˌtan.ta.ðoˈze/ /səˌtan.tə.ðoˈzə/ /səˌtan.tə.ðuˈzɛ/ number
septuagésimo

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ number
setenta

setanta-novè /seˌtan.ta.noˈve/ /seˌtan.ta.noˈβe/ /səˌtan.tə.noˈvə/ /səˌtan.tə.nuˈvɛ/ /səˌtan.tə.nuˈβɛ/ number
septuagésimo

setanta-quatre /seˌtan.taˈkwa.tɾe/ /səˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
setenta

setanta-quatrè /seˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌtan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
septuagésimo

setanta-set /seˌtan.taˈsɛt/ /səˌtan.təˈsɛt/ number
setenta

setanta-setè /seˌtan.ta.seˈte/ /səˌtan.tə.səˈtə/ /səˌtan.tə.səˈtɛ/ number
septuagésimo

setanta-sis /seˌtan.taˈsis/ /səˌtan.təˈsis/ number
setenta

setanta-sisè /seˌtan.ta.siˈze/ /səˌtan.tə.siˈzə/ /səˌtan.tə.siˈzɛ/ number
septuagésimo

setanta-tres /seˌtan.taˈtɾes/ /səˌtan.təˈtɾes/ number
setenta

setanta-tresè /seˌtan.ta.tɾeˈze/ /səˌtan.tə.tɾəˈzə/ /səˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ number
septuagésimo

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ number
setenta

setanta-una /seˌtan.taˈu.na/ /səˌtan.təˈu.nə/ number
setenta
Forma femenina de setanta-un.

setanta-unè /seˌtan.ta.uˈne/ /səˌtan.tə.uˈnə/ /səˌtan.tə.uˈnɛ/ number
septuagésimo

setanta-vuit /seˌtan.taˈvujt/ /seˌtan.taˈβujt/ /səˌtan.təˈvujt/ /səˌtan.təˈβujt/ number
setenta

setanta-vuitè /seˌtan.ta.vujˈte/ /seˌtan.ta.βujˈte/ /seˌtan.ta.βwiˈte/ /səˌtan.tə.vujˈtə/ /səˌtan.tə.vujˈtɛ/ /səˌtan.tə.βujˈtɛ/ number
septuagésimo

setantejar /se.tan.teˈd͡ʒa/ /se.tan.teˈd͡ʒaɾ/ /se.tan.teˈʒa/ /sə.tən.təˈd͡ʒa/ /sə.tən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept setantege setantegem setantegen setanteges setantegessen setantegesses setantegessin setantegessis setantegeu setantegi setantegin setantegis setantegés setantegéssem setantegésseu setantegéssim setantegéssiu setantegí setanteig setanteja setantejada setantejades setantejam setantejant setantejar setantejara setantejaran setantejarem setantejaren setantejares setantejareu setantejaria setantejarien setantejaries setantejarà setantejaràs setantejaré setantejaríem setantejaríeu setantejassen setantejasses setantejassin setantejassis setantejat setantejats setantejau setantejava setantejaven setantejaves setantejo setantejà setantejàrem setantejàreu setantejàs setantejàssem setantejàsseu setantejàssim setantejàssiu setantejàvem setantejàveu val v
rondar

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
septuagésimo

setciències /ˌsɛt.siˈɛn.si.es/ /ˌsɛt.siˈɛn.si.əs/ n neut
sabelotodo

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
septiembre
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
sitio asedio
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

seti /ˈsɛ.ti/ n masc
asiento

setinar /se.tiˈna/ /se.tiˈnaɾ/ /sə.tiˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept setina setinada setinades setinaia setinaien setinaies setinam setinant setinar setinara setinaran setinarem setinaren setinares setinareu setinaria setinarien setinaries setinariva setinariven setinarives setinarà setinaràs setinaré setinaríem setinaríeu setinarívem setinaríveu setinassen setinasses setinassin setinassis setinat setinats setinau setinava setinaven setinaves setinavi setinavo setine setineguem setineguessa setineguessen setineguesses setinegueu setinegués setineguéssom setineguéssou setinem setinen setines setinessa setinessen setinesses setinessi setinessin setinessis setineu setini setinin setinis setino setinos setinà setinàiem setinàieu setinàrem setinàreu setinàs setinàssem setinàsseu setinàssim setinàssiu setinàvem setinàvets setinàveu setinàvom setinés setinéssem setinésseu setinéssim setinéssiu setiní setín v.cent val v
satinar

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
semana

setmana laboral n fem
semana laboral

setmanada /se.maˈna.ða/ /sem.maˈna.ða/ /səm.məˈna.ðə/ n fem
semana
(economia) Sou o pagament setmanal.

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
semanal

setmanalment /se.maˌnaɫˈmen/ /se.maˌnaɫˈment/ /sem.maˌnaɫˈmen/ /səm.məˌnaɫˈmen/ /səm.məˌnaɫˈment/ adv
semanalmente

setmesó /ˌsɛd.meˈzo/ /ˌsɛd.məˈzo/ adj masc
sietemesino
Nat al setè mes de gestació.

setrill /seˈtɾiʎ/ /səˈtɾij/ /səˈtɾiʎ/ n masc
aceitera

setze /ˈse.d͡ze/ number
dieciséis

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ number
décimo

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
séptimo

setí /seˈti/ /səˈti/ n masc
satén

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
sede
Lloc o centre de poder o autoritat.
catedral
Catedral.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
suyo
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

seure /ˈsɛw.ɾe/ bal occ sec seem seent seeu sega seguda segudes seguem seguen seguera segueren segueres segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segut seguts segué seguérem seguéreu segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí seia seiem seien seient seies seieu seim seis seu seuen seuran seure seurem seureu seuria seurien seuries seurà seuràs seuré seuríem seuríeu seus sèiem sèieu séiem séieu val v
sentarse

severament /seˌve.ɾaˈment/ /seˌβe.ɾaˈmen/ /səˌve.ɾəˈmen/ /səˌve.ɾəˈment/ /səˌβe.ɾəˈmen/ adv
severamente

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
sexo género
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
sexo sexual
Sexualitat, activitat sexual.

sexi /ˈsɛk.si/ adj
sexi

sexili /sekˈsi.ɫi/ /səkˈsi.ɫi/ n masc
sexilio

sexoafectiu /ˌsɛk.so.a.fekˈtiw/ /ˌsɛk.so.ə.fəkˈtiw/ /ˌsɛk.su.ə.fəkˈtiw/ adj masc
sexoafectivo

sexoafectivitat /ˌsɛk.so.a.fek.ti.viˈtat/ /ˌsɛk.so.a.fek.ti.βiˈtat/ /ˌsɛk.so.ə.fək.ti.viˈtat/ /ˌsɛk.su.ə.fək.ti.viˈtat/ /ˌsɛk.su.ə.fək.ti.βiˈtat/ n fem
sexoafectividad

sexofòbia /sek.soˈfɔ.bi.a/ /sək.soˈfɔ.bi.ə/ /sək.suˈfɔ.bi.ə/ /sək.suˈfɔ.βi.ə/ n fem
sexofobia

sexta /ˈseks.ta/ /ˈsɛks.tə/ n fem
sexta

sextuplicar /seks.tu.pɫiˈka/ /seks.tu.pɫiˈkaɾ/ /səks.tu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sextuplic sextuplica sextuplicada sextuplicades sextuplicam sextuplicant sextuplicar sextuplicara sextuplicaran sextuplicarem sextuplicaren sextuplicares sextuplicareu sextuplicaria sextuplicarien sextuplicaries sextuplicarà sextuplicaràs sextuplicaré sextuplicaríem sextuplicaríeu sextuplicassen sextuplicasses sextuplicassin sextuplicassis sextuplicat sextuplicats sextuplicau sextuplicava sextuplicaven sextuplicaves sextuplico sextuplicà sextuplicàrem sextuplicàreu sextuplicàs sextuplicàssem sextuplicàsseu sextuplicàssim sextuplicàssiu sextuplicàvem sextuplicàveu sextuplique sextupliquem sextupliquen sextupliques sextupliquessen sextupliquesses sextupliquessin sextupliquessis sextupliqueu sextupliqui sextupliquin sextupliquis sextupliqués sextupliquéssem sextupliquésseu sextupliquéssim sextupliquéssiu sextupliquí val v
sextuplicar

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
sexual

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
sexualidad

sexualitzar /sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /sek.su.a.ɫiˈza/ /sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sexualitza sexualitzada sexualitzades sexualitzant sexualitzar sexualitzara sexualitzaran sexualitzarem sexualitzaren sexualitzares sexualitzareu sexualitzaria sexualitzarien sexualitzaries sexualitzarà sexualitzaràs sexualitzaré sexualitzaríem sexualitzaríeu sexualitzassen sexualitzasses sexualitzat sexualitzats sexualitzava sexualitzaven sexualitzaves sexualitze sexualitzem sexualitzen sexualitzes sexualitzessen sexualitzesses sexualitzessin sexualitzessis sexualitzeu sexualitzi sexualitzin sexualitzis sexualitzo sexualitzà sexualitzàrem sexualitzàreu sexualitzàssem sexualitzàsseu sexualitzàvem sexualitzàveu sexualitzés sexualitzéssem sexualitzésseu sexualitzéssim sexualitzéssiu sexualitzí val val (1) v
sexualizar

sexualment /sek.suˌaɫˈmen/ /sek.suˌaɫˈment/ /sək.suˌaɫˈmen/ /sək.suˌaɫˈment/ adv
sexualmente

shader n masc
shader

shading /ʃaˈðiŋ/ /ʃaˈðiŋk/ /ʃəˈðiŋ/ /ʃəˈðiŋk/ n masc
sombreado

shading de Gouraud n masc
sombreado de Gouraud

shading de Phong n masc
sombreado de Phong

shading pla n masc
sombreado plano

shakespearià /ʃeks.pi.ɾiˈa/ adj masc
shakespeariano
Corresponent o pertanyent a William Shakespeare o a la seva obra.

shakuhachi n masc
shakuhachi

shamisen /ʃa.miˈsen/ n masc
samisen

shotgun n fem
formación escopeta

si conjunction
si
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

si n masc
seno
Cavitat interna del cos.
(per extensió) Part interna d'una cosa.
si
Setena nota musical de l'escala.

si de cas conjunction
si acaso

si escau conjunction
si procede

si s'escau conjunction
si se tercia

si us plau adv
por favor

sibarita /si.baˈɾi.ta/ /si.βəˈɾi.tə/ adj
sibarita

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ adj masc
siberiano
Relatiu o pertanyent a Sibèria.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ n masc
siberiano
Persona que habita o és originària de Sibèria.

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
sibila

sibil·lí /si.biɫˈɫi/ /si.βiɫˈɫi/ /si.βiˈɫi/ adj
sibilino

sic /sik/ adv
sic
(llatinisme) Així, literalment, tal com està escrit. S'utilitza en escrits i normalment entre parèntesis o claudàtors per indicar que la paraula o frase que el precedeixen és literal, encara que pugui semblar incorrecta.

sicilià siciliana sicilians adj masc
siciliano
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sicilià n masc
siciliano
Originari de Sicília.
(només singular) Llengua parlada a Sicília.

sicòmor /siˈkɔ.moɾ/ /siˈkɔ.mur/ n masc
sicomoro

sidespin n masc
side-spin

siena /siˈɛ.nə/ n masc
siena

sifó /siˈfo/ n masc
sifón
Tub encorbat amb un extrem més baix que l’altra i que permet passar un líquid tot superant un nivell més alt a ambdós extrems.
Ampolla amb aigua carbònica i amb una vàlvula per servir-se’n a pressió.
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

sigil /siˈd͡ʒiɫ/ /siˈʒiɫ/ n masc
sigilo

sigil·lar /si.d͡ʒiɫˈɫaɾ/ /si.d͡ʒiˈɫa/ /si.d͡ʒiˈɫaɾ/ /si.ʒiɫˈɫa/ /si.ʒiɫˈɫar/ /si.ʒiɫˈɫaɾ/ /si.ʒiˈɫa/ /si.ʒiˈɫar/ /si.ʒiˈɫaɾ/ adj
sigilar
Relatiu als segells.

sigil·lar /si.d͡ʒiɫˈɫaɾ/ /si.d͡ʒiˈɫa/ /si.d͡ʒiˈɫaɾ/ /si.ʒiɫˈɫa/ /si.ʒiɫˈɫar/ /si.ʒiɫˈɫaɾ/ /si.ʒiˈɫa/ /si.ʒiˈɫar/ /si.ʒiˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) sept sigil sigil·la sigil·lada sigil·lades sigil·lam sigil·lant sigil·lar sigil·laran sigil·larem sigil·laren sigil·lares sigil·lareu sigil·laria sigil·larien sigil·laries sigil·larà sigil·laràs sigil·laré sigil·laríem sigil·laríeu sigil·lassen sigil·lasses sigil·lassin sigil·lassis sigil·lat sigil·lats sigil·lau sigil·lava sigil·laven sigil·laves sigil·lem sigil·len sigil·les sigil·lessen sigil·lesses sigil·lessin sigil·lessis sigil·leu sigil·li sigil·lin sigil·lis sigil·lo sigil·là sigil·làrem sigil·làreu sigil·làs sigil·làssem sigil·làsseu sigil·làssim sigil·làssiu sigil·làvem sigil·làveu sigil·lés sigil·léssem sigil·lésseu sigil·léssim sigil·léssiu sigil·lí v
sigilar

sigla /ˈsi.ɣɫa/ /ˈsi.ɣɫə/ /ˈsiɡ.ɡɫa/ /ˈsiɡ.ɡɫə/ n fem
sigla

sigma /ˈsiɡ.ma/ /ˈsiɡ.mə/ n fem
sigma

sigmatisme /siɡ.maˈtiz.me/ /siɡ.məˈtiz.mə/ n masc
sigmatismo

sigmoide /siɡˈmɔj.ðe/ /siɡˈmɔj.ðə/ adj
sigmoideo

sigmoïdal /siɡ.mo.iˈðaɫ/ /siɡ.mu.iˈðaɫ/ adj
sigmoideo

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sign signa signada signades signam signant signar signara signaran signarem signaren signares signareu signaria signarien signaries signarà signaràs signaré signaríem signaríeu signassen signasses signassin signassis signat signats signau signava signaven signaves signe signem signen signes signessen signesses signessin signessis signeu signi signin signis signo signà signàrem signàreu signàs signàssem signàsseu signàssim signàssiu signàvem signàveu signés signéssem signésseu signéssim signéssiu signí val v
señalar
Assenyalar o mostrar amb un signe algú o alguna cosa.
firmar
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
signo

signe diacrític n masc
signo diacrítico

significant /siŋ.ni.fiˈkan/ /siŋ.ni.fiˈkant/ /siɡ.ni.fiˈkan/ /siɡ.ni.fiˈkant/ adj
significante

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept signific significa significada significades significam significant significar significara significaran significarem significaren significares significareu significaria significarien significaries significarà significaràs significaré significaríem significaríeu significassen significasses significassin significassis significat significats significau significava significaven significaves significo significà significàrem significàreu significàs significàssem significàsseu significàssim significàssiu significàvem significàveu signifique signifiquem signifiquen signifiques signifiquessen signifiquesses signifiquessin signifiquessis signifiqueu signifiqui signifiquin signifiquis signifiqués signifiquéssem signifiquésseu signifiquéssim signifiquéssiu signifiquí val v
significar
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
significado

significat inferit n masc
significado inducido

significat literal n masc
significado literal

significatiu /siŋ.ni.fi.kaˈtiw/ /siɡ.ni.fi.kaˈtiw/ adj masc
significativo

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ adj
sij
Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ n neut
sij
Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
silencio
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciosament /si.ɫen.siˌo.zaˈmen/ /si.ɫen.siˌo.zaˈment/ /si.ɫən.siˌo.zəˈmen/ /si.ɫən.siˌo.zəˈment/ adv
silenciosamente

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
silencioso
Que no parla, que guarda silenci.
Lloc on, moment en què, regna el silenci.
Que no fa gaire soroll.

silesià /si.ɫe.ziˈa/ /si.ɫə.ziˈa/ adj masc
silesiano

silici n masc
silicio

silva /ˈsiɫ.va/ /ˈsiɫ.və/ /ˈsiɫ.βa/ /ˈsiɫ.βə/ n fem
silva

silvestre /siɫˈves.tɾe/ /siɫˈves.tɾə/ /siɫˈβes.tɾe/ /siɫˈβes.tɾə/ adj
silvestre

sil·labari /si.ɫaˈβa.ɾi/ /si.ɫəˈβa.ɾi/ /siɫ.ɫaˈba.ɾi/ /siɫ.ɫəˈba.ɾi/ /siɫ.ɫəˈβa.ɾi/ n masc
silabario

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
silogismo

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
silábico
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ n fem
simbiosis

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simbolitz simbolitza simbolitzada simbolitzades simbolitzaia simbolitzaien simbolitzaies simbolitzam simbolitzant simbolitzar simbolitzara simbolitzaran simbolitzarem simbolitzaren simbolitzares simbolitzareu simbolitzaria simbolitzarien simbolitzaries simbolitzariva simbolitzariven simbolitzarives simbolitzarà simbolitzaràs simbolitzaré simbolitzaríem simbolitzaríeu simbolitzarívem simbolitzaríveu simbolitzassen simbolitzasses simbolitzassin simbolitzassis simbolitzat simbolitzats simbolitzau simbolitzava simbolitzaven simbolitzaves simbolitzavi simbolitzavo simbolitze simbolitzeguem simbolitzeguessa simbolitzeguessen simbolitzeguesses simbolitzegueu simbolitzegués simbolitzeguéssom simbolitzeguéssou simbolitzem simbolitzen simbolitzes simbolitzessa simbolitzessen simbolitzesses simbolitzessi simbolitzessin simbolitzessis simbolitzeu simbolitzi simbolitzin simbolitzis simbolitzo simbolitzos simbolitzs simbolitzà simbolitzàiem simbolitzàieu simbolitzàrem simbolitzàreu simbolitzàs simbolitzàssem simbolitzàsseu simbolitzàssim simbolitzàssiu simbolitzàvem simbolitzàvets simbolitzàveu simbolitzàvom simbolitzés simbolitzéssem simbolitzésseu simbolitzéssim simbolitzéssiu simbolitzí v.cent val v
simbolizar

simbomba /simˈbom.ba/ /simˈbom.bə/ n fem
zambomba

simbòlic /simˈbɔ.ɫik/ adj masc
simbólico
Relatiu al símbol.

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
simetría

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
sinfonía

simi /ˈsi.mi/ n masc
simio

similar adj
similar

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
cimitarra

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
simonía

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
simpatía

simple /ˈsim.pɫe/ adj
simple sencillo
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplement /ˌsim.pɫeˈmen/ /ˌsim.pɫeˈment/ /ˌsim.pɫəˈmen/ /ˌsim.pɫəˈment/ adv
simplemente

simplificació n fem
simplificación
Acte de simplificar.
Resultat d'haver simplificat.

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simplific simplifica simplificada simplificades simplificaia simplificaien simplificaies simplificam simplificant simplificar simplificara simplificaran simplificarem simplificaren simplificares simplificareu simplificaria simplificarien simplificaries simplificariva simplificariven simplificarives simplificarà simplificaràs simplificaré simplificaríem simplificaríeu simplificarívem simplificaríveu simplificassen simplificasses simplificassin simplificassis simplificat simplificats simplificau simplificava simplificaven simplificaves simplificavi simplificavo simplifico simplificos simplificà simplificàiem simplificàieu simplificàrem simplificàreu simplificàs simplificàssem simplificàsseu simplificàssim simplificàssiu simplificàvem simplificàvets simplificàveu simplificàvom simplifique simplifiqueguem simplifiqueguessa simplifiqueguessen simplifiqueguesses simplifiquegueu simplifiquegués simplifiqueguéssom simplifiqueguéssou simplifiquem simplifiquen simplifiques simplifiquessa simplifiquessen simplifiquesses simplifiquessi simplifiquessin simplifiquessis simplifiqueu simplifiqui simplifiquin simplifiquis simplifiqués simplifiquéssem simplifiquésseu simplifiquéssim simplifiquéssiu simplifiquí v.cent val v
simplificar

simposi /simˈpɔ.zi/ n masc
simposio

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ adj masc
sintomático

simpàtic /simˈpa.tik/ adj masc
simpático
Que inspira, que té simpatia.
Degut a la simpatia, a l’afecció induïda.

simpàticament /simˌpa.ti.kaˈmen/ /simˌpa.ti.kaˈment/ /simˌpa.ti.kəˈmen/ /simˌpa.ti.kəˈment/ adv
simpáticamente

simulació n fem
simulación

simuladament /si.muˌɫa.ðaˈmen/ /si.muˌɫa.ðaˈment/ /si.muˌɫa.ðəˈmen/ /si.muˌɫa.ðəˈment/ adv
simuladamente

simular /si.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simul simula simulada simulades simulaia simulaien simulaies simulam simulant simular simulara simularan simularem simularen simulares simulareu simularia simularien simularies simulariva simulariven simularives simularà simularàs simularé simularíem simularíeu simularívem simularíveu simulassen simulasses simulassin simulassis simulat simulats simulau simulava simulaven simulaves simulavi simulavo simule simuleguem simuleguessa simuleguessen simuleguesses simulegueu simulegués simuleguéssom simuleguéssou simulem simulen simules simulessa simulessen simulesses simulessi simulessin simulessis simuleu simuli simulin simulis simulo simulos simuls simulà simulàiem simulàieu simulàrem simulàreu simulàs simulàssem simulàsseu simulàssim simulàssiu simulàvem simulàvets simulàveu simulàvom simulés simuléssem simulésseu simuléssim simuléssiu simulí v.cent val v
simular

simultaniejar /si.muɫ.ta.ni.eˈd͡ʒa/ /si.muɫ.ta.ni.eˈd͡ʒaɾ/ /si.muɫ.ta.ni.eˈʒa/ /si.muɫ.tə.ni.əˈd͡ʒa/ /si.muɫ.tə.ni.əˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sept simultaniege simultaniegem simultaniegen simultanieges simultaniegessen simultaniegesses simultaniegessin simultaniegessis simultaniegeu simultaniegi simultaniegin simultaniegis simultaniegés simultaniegéssem simultaniegésseu simultaniegéssim simultaniegéssiu simultaniegí simultanieig simultanieja simultaniejada simultaniejades simultaniejam simultaniejant simultaniejar simultaniejara simultaniejaran simultaniejarem simultaniejaren simultaniejares simultaniejareu simultaniejaria simultaniejarien simultaniejaries simultaniejarà simultaniejaràs simultaniejaré simultaniejaríem simultaniejaríeu simultaniejassen simultaniejasses simultaniejassin simultaniejassis simultaniejat simultaniejats simultaniejau simultaniejava simultaniejaven simultaniejaves simultaniejo simultaniejà simultaniejàrem simultaniejàreu simultaniejàs simultaniejàssem simultaniejàsseu simultaniejàssim simultaniejàssiu simultaniejàvem simultaniejàveu v.cent val v
simultanear

simultàniament /si.muɫˌta.ni.aˈmen/ /si.muɫˌta.ni.aˈment/ /si.muɫˌta.ni.əˈmen/ /si.muɫˌta.ni.əˈment/ adv
simultáneamente

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
simétrico

sina /ˈsi.na/ /ˈsi.nə/ n fem
seno

sinapisme /si.naˈpiz.me/ /si.nəˈpiz.mə/ n masc
sinapismo

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
sincero
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincerament /sinˌse.ɾaˈmen/ /sinˌse.ɾaˈment/ /sinˌse.ɾəˈmen/ /sinˌse.ɾəˈment/ adv
sinceramente

sincerar /sin.seˈɾa/ /sin.seˈɾaɾ/ /sin.səˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sincer sincera sincerada sincerades sinceraia sinceraien sinceraies sinceram sincerant sincerar sincerara sinceraran sincerarem sinceraren sincerares sincerareu sinceraria sincerarien sinceraries sincerariva sincerariven sincerarives sincerarà sinceraràs sinceraré sinceraríem sinceraríeu sincerarívem sinceraríveu sincerassen sincerasses sincerassin sincerassis sincerat sincerats sincerau sincerava sinceraven sinceraves sinceravi sinceravo sincere sincereguem sincereguessa sincereguessen sincereguesses sinceregueu sinceregués sincereguéssom sincereguéssou sincerem sinceren sinceres sinceressa sinceressen sinceresses sinceressi sinceressin sinceressis sincereu sinceri sincerin sinceris sincero sinceros sincers sincerà sinceràiem sinceràieu sinceràrem sinceràreu sinceràs sinceràssem sinceràsseu sinceràssim sinceràssiu sinceràvem sinceràvets sinceràveu sinceràvom sincerés sinceréssem sincerésseu sinceréssim sinceréssiu sincerí v.cent val v
sincerar

sincretisme /siŋ.kɾeˈtiz.me/ /siŋ.kɾəˈtiz.mə/ n masc
sincretismo

sindicar /sin.diˈka/ /sin.diˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sindic sindica sindicada sindicades sindicaia sindicaien sindicaies sindicam sindicant sindicar sindicara sindicaran sindicarem sindicaren sindicares sindicareu sindicaria sindicarien sindicaries sindicariva sindicariven sindicarives sindicarà sindicaràs sindicaré sindicaríem sindicaríeu sindicarívem sindicaríveu sindicassen sindicasses sindicassin sindicassis sindicat sindicats sindicau sindicava sindicaven sindicaves sindicavi sindicavo sindico sindicos sindicà sindicàiem sindicàieu sindicàrem sindicàreu sindicàs sindicàssem sindicàsseu sindicàssim sindicàssiu sindicàvem sindicàvets sindicàveu sindicàvom sindique sindiqueguem sindiqueguessa sindiqueguessen sindiqueguesses sindiquegueu sindiquegués sindiqueguéssom sindiqueguéssou sindiquem sindiquen sindiques sindiquessa sindiquessen sindiquesses sindiquessi sindiquessin sindiquessis sindiqueu sindiqui sindiquin sindiquis sindiqués sindiquéssem sindiquésseu sindiquéssim sindiquéssiu sindiquí v.cent val v
sindicar

sindicat /sin.diˈkat/ n masc
sindicato

sindicat d'ensenyament n masc
sindicato de enseñanza

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
sinergía sinergia

sinestèsia /si.nesˈtɛ.zi.a/ /si.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
sinestesia

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ adj masc
cingalés
Relatiu o pertanyent a Sri Lanka o la seva llengua.

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ n masc
cingalés
Persona que habita o és originària de Sri Lanka.
(només singular) Llengua indoirànica parlada a Sri Lanka.

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
hipo singulto
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept singlot singlota singlotada singlotades singlotam singlotant singlotar singlotara singlotaran singlotarem singlotaren singlotares singlotareu singlotaria singlotarien singlotaries singlotarà singlotaràs singlotaré singlotaríem singlotaríeu singlotassen singlotasses singlotassin singlotassis singlotat singlotats singlotau singlotava singlotaven singlotaves singlote singlotem singloten singlotes singlotessen singlotesses singlotessin singlotessis singloteu singloti singlotin singlotis singloto singlotà singlotàrem singlotàreu singlotàs singlotàssem singlotàsseu singlotàssim singlotàssiu singlotàvem singlotàveu singlotés singlotéssem singlotésseu singlotéssim singlotéssiu singlotí val v
hipar

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
singular

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
singularidad
Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

singularitzar /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈd͡za/ /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈza/ /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept singularitz singularitza singularitzada singularitzades singularitzaia singularitzaien singularitzaies singularitzam singularitzant singularitzar singularitzara singularitzaran singularitzarem singularitzaren singularitzares singularitzareu singularitzaria singularitzarien singularitzaries singularitzariva singularitzariven singularitzarives singularitzarà singularitzaràs singularitzaré singularitzaríem singularitzaríeu singularitzarívem singularitzaríveu singularitzassen singularitzasses singularitzassin singularitzassis singularitzat singularitzats singularitzau singularitzava singularitzaven singularitzaves singularitzavi singularitzavo singularitze singularitzeguem singularitzeguessa singularitzeguessen singularitzeguesses singularitzegueu singularitzegués singularitzeguéssom singularitzeguéssou singularitzem singularitzen singularitzes singularitzessa singularitzessen singularitzesses singularitzessi singularitzessin singularitzessis singularitzeu singularitzi singularitzin singularitzis singularitzo singularitzos singularitzs singularitzà singularitzàiem singularitzàieu singularitzàrem singularitzàreu singularitzàs singularitzàssem singularitzàsseu singularitzàssim singularitzàssiu singularitzàvem singularitzàvets singularitzàveu singularitzàvom singularitzés singularitzéssem singularitzésseu singularitzéssim singularitzéssiu singularitzí v.cent val v
singularizar

singularment /siŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /siŋ.ɡuˌɫaɾˈmen/ /siŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ adv
singularmente

sinistrament /siˌnis.tɾaˈmen/ /siˌnis.tɾaˈment/ /siˌnis.tɾəˈmen/ /siˌnis.tɾəˈment/ adv
siniestramente

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
siniestro
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ n masc
siniestro
Accident que comporta danys, per exemple un accident automobilístic, un incendi en una casa, una avaria en un vaixell.

sinodalment /si.noˌðaɫˈmen/ /si.noˌðaɫˈment/ /si.nuˌðaɫˈmen/ adv
sinodalmente

sinofòbia /si.noˈfɔ.bi.a/ /si.noˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
sinofobia

sinople /siˈno.pɫe/ /siˈnɔ.pɫə/ n masc
sinople

sintagma preposicional n masc
sintagma preposicional

sintaxi n fem
sintaxis
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sintetitzador /sin.te.ti.d͡zaˈðo/ /sin.te.ti.zaˈðoɾ/ /sin.tə.ti.d͡zəˈðo/ n masc
sintetizador

sintetitzar /sin.te.tiˈd͡za/ /sin.te.tiˈza/ /sin.te.tiˈzaɾ/ /sin.tə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sintetitz sintetitza sintetitzada sintetitzades sintetitzaia sintetitzaien sintetitzaies sintetitzam sintetitzant sintetitzar sintetitzara sintetitzaran sintetitzarem sintetitzaren sintetitzares sintetitzareu sintetitzaria sintetitzarien sintetitzaries sintetitzariva sintetitzariven sintetitzarives sintetitzarà sintetitzaràs sintetitzaré sintetitzaríem sintetitzaríeu sintetitzarívem sintetitzaríveu sintetitzassen sintetitzasses sintetitzassin sintetitzassis sintetitzat sintetitzats sintetitzau sintetitzava sintetitzaven sintetitzaves sintetitzavi sintetitzavo sintetitze sintetitzeguem sintetitzeguessa sintetitzeguessen sintetitzeguesses sintetitzegueu sintetitzegués sintetitzeguéssom sintetitzeguéssou sintetitzem sintetitzen sintetitzes sintetitzessa sintetitzessen sintetitzesses sintetitzessi sintetitzessin sintetitzessis sintetitzeu sintetitzi sintetitzin sintetitzis sintetitzo sintetitzos sintetitzs sintetitzà sintetitzàiem sintetitzàieu sintetitzàrem sintetitzàreu sintetitzàs sintetitzàssem sintetitzàsseu sintetitzàssim sintetitzàssiu sintetitzàvem sintetitzàvets sintetitzàveu sintetitzàvom sintetitzés sintetitzéssem sintetitzésseu sintetitzéssim sintetitzéssiu sintetitzí v.cent val v
sintetizar

sintonia /sin.toˈni.a/ /sin.tuˈni.ə/ n fem
sintonía

sintonitzar /sin.to.niˈd͡za/ /sin.to.niˈd͡zaɾ/ /sin.tu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sintonitz sintonitza sintonitzada sintonitzades sintonitzam sintonitzant sintonitzar sintonitzara sintonitzaran sintonitzarem sintonitzaren sintonitzares sintonitzareu sintonitzaria sintonitzarien sintonitzaries sintonitzarà sintonitzaràs sintonitzaré sintonitzaríem sintonitzaríeu sintonitzassen sintonitzasses sintonitzassin sintonitzassis sintonitzat sintonitzats sintonitzau sintonitzava sintonitzaven sintonitzaves sintonitze sintonitzem sintonitzen sintonitzes sintonitzessen sintonitzesses sintonitzessin sintonitzessis sintonitzeu sintonitzi sintonitzin sintonitzis sintonitzo sintonitzà sintonitzàrem sintonitzàreu sintonitzàs sintonitzàssem sintonitzàsseu sintonitzàssim sintonitzàssiu sintonitzàvem sintonitzàveu sintonitzés sintonitzéssem sintonitzésseu sintonitzéssim sintonitzéssiu sintonitzí val v
sintonizar

sintàcticament /sinˌtak.ti.kaˈmen/ /sinˌtak.ti.kaˈment/ /sinˌtak.ti.kəˈmen/ /sinˌtak.ti.kəˈment/ adv
sintácticamente

sintèticament /sinˌtɛ.ti.kaˈmen/ /sinˌtɛ.ti.kaˈment/ /sinˌtɛ.ti.kəˈmen/ /sinˌtɛ.ti.kəˈment/ adv
sintéticamente

sinuosament /si.nuˌo.zaˈmen/ /si.nuˌo.zaˈment/ /si.nuˌo.zəˈmen/ /si.nuˌo.zəˈment/ adv
sinuosamente

sinus /ˈsi.nus/ n masc
seno

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
sinusitis

sinusoïdal /si.nu.zo.iˈðaɫ/ /si.nu.zu.iˈðaɫ/ adj
sinusoidal

sinònim /siˈnɔ.nim/ adj masc
sinónimo
Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
sinónimo
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinòvia /siˈnɔ.vi.a/ /siˈnɔ.vi.ə/ /siˈnɔ.βi.a/ /siˈnɔ.βi.ə/ n fem
sinovia

sinó /siˈno/ conjunction
sino

sioux /ˈsi.uks/ n neut
siux

siracusà /si.ɾa.kuˈza/ /si.ɾə.kuˈza/ adj masc
siracusano
Relatiu o pertanyent a Siracusa.

siracusà /si.ɾa.kuˈza/ /si.ɾə.kuˈza/ n masc
siracusano
Persona que habita o és originària de Siracusa.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
sirena
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirenis /siˈɾɛ.nis/ n masc
sirenios

sirga /ˈsir.ɡə/ /ˈsiɾ.ɣa/ n fem
soga

sirgar /sirˈɡa/ /sirˈɣa/ /siɾˈɣa/ /siɾˈɣaɾ/ alg bal eiv nota 1 occ sept sirg sirga sirgada sirgades sirgam sirgant sirgar sirgara sirgaran sirgarem sirgaren sirgares sirgareu sirgaria sirgarien sirgaries sirgarà sirgaràs sirgaré sirgaríem sirgaríeu sirgassen sirgasses sirgassin sirgassis sirgat sirgats sirgau sirgava sirgaven sirgaves sirgo sirgue sirguem sirguen sirgues sirguessen sirguesses sirguessin sirguessis sirgueu sirgui sirguin sirguis sirgués sirguéssem sirguésseu sirguéssim sirguéssiu sirguí sirgà sirgàrem sirgàreu sirgàs sirgàssem sirgàsseu sirgàssim sirgàssiu sirgàvem sirgàveu v.cent val v
sirgar

sirià /si.ɾiˈa/ adj masc
sirio
Relatiu a la Síria moderna o als seus habitants.

sirià /si.ɾiˈa/ n masc
sirio
Persona de la Síria moderna.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
sirtaki

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ adj masc
sirio
Relatiu a l’antiga Síria, la cultura, els habitants o la llengua.

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ n masc
siriaco
Llengua semítica de l’antiga Síria.

sis number
seis

sis-centes /siˈsen.tes/ /siˈsen.təs/ number
seiscientas
Forma femenina de sis-cents.

sis-cents /ˌsiˈsens/ number
seiscientos

sismògraf /sizˈmɔ.ɣɾaf/ /sizˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
sismómetro

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
sistema

sistema 1-3-3-3 n masc
sistema 1-3-3-3

sistema 1-4-3-2 n masc
sistema 1-4-3-2

sistema 2-3-5 n masc
formación piramidal

sistema 3-1-2 n masc
sistema 3-1-2

sistema 3-2-1 n masc
sistema 3-2-1

sistema 3-4-3 n masc
sistema 3-4-3

sistema 4-1-1 n masc
sistema 4-1-1

sistema 4-2 n masc
sistema 4-2

sistema 4-2-4 n masc
sistema 4-2-4

sistema 4-3-1-2 n masc
sistema 4-3-1-2

sistema 4-3-3 n masc
sistema 4-3-3

sistema 4-4-2 n masc
sistema 4-4-2

sistema 5-1 n masc
sistema 5-1

sistema 5-3-1-1 n masc
sistema 5-3-1-1

sistema 5-3-2 n masc
sistema 5-3-2

sistema Bliss n masc
sistema Bliss

sistema Braille n masc
braille

sistema WM n masc
sistema WM

sistema catenaccio n masc
cerrojo

sistema d'atac n masc
sistema de ataque

sistema davant-darrere n masc
formación adelante-atrás

sistema de defensa n masc
sistema de defensa

sistema de joc n masc
sistema de juego

sistema de punt per jugada n masc
sistema de punto por jugada

sistema de regles n masc
sistema de reglas

sistema defensiu 3-2-1 n masc
defensa 3-2-1

sistema defensiu 3-3 n masc
defensa 3-3

sistema defensiu 4-2 n masc
defensa 4-2

sistema defensiu 4-2 mixt n masc
defensa 4-2 mixta

sistema defensiu 5-1 n masc
defensa 5-1

sistema defensiu 5-1 mixt n masc
defensa 5-1 mixta

sistema defensiu 6-0 n masc
defensa 6-0

sistema diagonal de control n masc
sistema diagonal de control

sistema educatiu n masc
sistema educativo

sistema europeu de transferència de crèdits n masc
sistema europeo de transferencia de créditos

sistema expert n masc
sistema experto

sistema mixt n masc
formación combinada

sistema ofensiu 2-4 n masc
ataque 2-4

sistema ofensiu 3-3 n masc
ataque 3-3

sistema paral·lel n masc
formación en paralelo

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sistematitz sistematitza sistematitzada sistematitzades sistematitzam sistematitzant sistematitzar sistematitzara sistematitzaran sistematitzarem sistematitzaren sistematitzares sistematitzareu sistematitzaria sistematitzarien sistematitzaries sistematitzarà sistematitzaràs sistematitzaré sistematitzaríem sistematitzaríeu sistematitzassen sistematitzasses sistematitzassin sistematitzassis sistematitzat sistematitzats sistematitzau sistematitzava sistematitzaven sistematitzaves sistematitze sistematitzem sistematitzen sistematitzes sistematitzessen sistematitzesses sistematitzessin sistematitzessis sistematitzeu sistematitzi sistematitzin sistematitzis sistematitzo sistematitzà sistematitzàrem sistematitzàreu sistematitzàs sistematitzàssem sistematitzàsseu sistematitzàssim sistematitzàssiu sistematitzàvem sistematitzàveu sistematitzés sistematitzéssem sistematitzésseu sistematitzéssim sistematitzéssiu sistematitzí val v
sistematizar

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ adj masc
sistemático

sistemàticament /sis.teˌma.ti.kaˈmen/ /sis.teˌma.ti.kaˈment/ /sis.təˌma.ti.kəˈmen/ /sis.təˌma.ti.kəˈment/ adv
sistemáticamente

sistre /ˈsis.tɾe/ /ˈsis.tɾə/ n masc
sistro

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ adj masc
sistémico
Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sisè /siˈze/ /siˈzə/ /siˈzɛ/ number
sexto

sisó /siˈzo/ n masc
sisón
Au migradora parcial de la família dels otítids, de plomatge bru i ventre blanc i amb un collar negre i blanc en els mascles (Tetrax tetrax).

sitar /siˈtar/ n masc
sitar

siti /ˈsi.ti/ adj masc
sito
(antic) Situat en un lloc determinat.

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
silo

sitra /ˈsi.tɾa/ /ˈsi.tɾə/ n fem
acetre

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
situación
Manera d'estar quelcom situat.
lie
(golf) Conjunt de circumstàncies relatives a la posició i les condicions en què es troba una bola en repòs en el transcurs d'un partit.

situació d'ou ferrat n fem
huevo frito

situació de risc n fem
situación de riesgo

situar /si.tuˈa/ /si.tuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept situa situada situades situam situant situar situara situaran situarem situaren situares situareu situaria situarien situaries situarà situaràs situaré situaríem situaríeu situassen situasses situassin situassis situat situats situau situava situaven situaves situe situem situen situes situessen situesses situessin situessis situeu situo situu situà situàrem situàreu situàs situàssem situàsseu situàssim situàssiu situàvem situàveu situés situéssem situésseu situéssim situéssiu situí situï situïn situïs val v
situar

siurell /siwˈɾeʎ/ n masc
flautilla

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
hebilla

slope n masc
slope

snooker /ezˈnu.ker/ n masc
snooker

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
sonido
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

soberg /soˈβɛrk/ /suˈβɛrk/ adj masc
soberbio

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
soberanía

sobiranista /so.bi.ɾaˈnis.ta/ /so.bi.ɾaˈnis.te/ /so.bi.ɾəˈnis.tə/ /su.bi.ɾəˈnis.tə/ /su.βi.ɾəˈnis.tə/ adj
soberanista

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
soberano
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobrar /soˈbɾa/ /soˈbɾaɾ/ /soˈβɾa/ /suˈbɾa/ /suˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sobr sobra sobrada sobrades sobram sobrant sobrar sobrara sobraran sobrarem sobraren sobrares sobrareu sobraria sobrarien sobraries sobrarà sobraràs sobraré sobraríem sobraríeu sobrassen sobrasses sobrassin sobrassis sobrat sobrats sobrau sobrava sobraven sobraves sobre sobrem sobren sobres sobressen sobresses sobressin sobressis sobreu sobri sobrin sobris sobro sobrà sobràrem sobràreu sobràs sobràssem sobràsseu sobràssim sobràssiu sobràvem sobràveu sobrés sobréssem sobrésseu sobréssim sobréssiu sobrí val v
sobrar

sobrassada /so.bɾəˈsa.ðə/ /su.bɾəˈsa.ðə/ /su.βɾəˈsa.ðə/ n fem
sobrasada

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
sobre
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ preposition
sobre
Nexe que indica superioritat física.
Nexe que indica relació.

sobreabundantment /ˌso.bɾe.a.bunˌdamˈment/ /ˌso.bɾə.bunˌdamˈmen/ /ˌso.bɾə.bunˌdamˈment/ /ˌso.βɾe.a.βunˌdamˈmen/ /ˌso.βɾə.βunˌdamˈmen/ adv
sobreabundantemente

sobreafegir /ˌso.bɾe.a.feˈd͡ʒiɾ/ /ˌso.βɾe.a.feˈd͡ʒi/ /ˌso.βɾe.a.feˈʒi/ /ˌso.βɾə.fəˈʒi/ bal n-occ occ sept sobreafegeix sobreafegeixen sobreafegeixes sobreafegeixi sobreafegeixin sobreafegeixis sobreafegeixo sobreafegesc sobreafegesqui sobreafegesquin sobreafegesquis sobreafegia sobreafegida sobreafegides sobreafegien sobreafegies sobreafegiguem sobreafegigueu sobreafegim sobreafegint sobreafegir sobreafegira sobreafegiran sobreafegirem sobreafegiren sobreafegires sobreafegireu sobreafegiria sobreafegirien sobreafegiries sobreafegirà sobreafegiràs sobreafegiré sobreafegiríem sobreafegiríeu sobreafegisc sobreafegisca sobreafegisquen sobreafegisques sobreafegissen sobreafegisses sobreafegissin sobreafegissis sobreafegit sobreafegits sobreafegiu sobreafegix sobreafegixen sobreafegixes sobreafegixo sobreafegí sobreafegíem sobreafegíeu sobreafegírem sobreafegíreu sobreafegís sobreafegíssem sobreafegísseu sobreafegíssim sobreafegíssiu sobreafig sobreafigen sobreafiges sobreafigi sobreafigin sobreafigis sobreafija val v
sobreañadir

sobrecarregar /ˌso.bɾe.ka.reˈɣaɾ/ /ˌso.βɾe.ka.reˈɣa/ /ˌso.βɾə.kə.rəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sobrecarreg sobrecarrega sobrecarregada sobrecarregades sobrecarregam sobrecarregant sobrecarregar sobrecarregara sobrecarregaran sobrecarregarem sobrecarregaren sobrecarregares sobrecarregareu sobrecarregaria sobrecarregarien sobrecarregaries sobrecarregarà sobrecarregaràs sobrecarregaré sobrecarregaríem sobrecarregaríeu sobrecarregassen sobrecarregasses sobrecarregassin sobrecarregassis sobrecarregat sobrecarregats sobrecarregau sobrecarregava sobrecarregaven sobrecarregaves sobrecarrego sobrecarregue sobrecarreguem sobrecarreguen sobrecarregues sobrecarreguessen sobrecarreguesses sobrecarreguessin sobrecarreguessis sobrecarregueu sobrecarregui sobrecarreguin sobrecarreguis sobrecarregués sobrecarreguéssem sobrecarreguésseu sobrecarreguéssim sobrecarreguéssiu sobrecarreguí sobrecarregà sobrecarregàrem sobrecarregàreu sobrecarregàs sobrecarregàssem sobrecarregàsseu sobrecarregàssim sobrecarregàssiu sobrecarregàvem sobrecarregàveu v.cent val v
sobrecargar

sobrecongelar /ˌso.bɾe.koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /ˌso.bɾə.koɲ.ʒəˈɫa/ /ˌso.bɾə.kuɲ.ʒəˈɫa/ /ˌso.βɾe.koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /ˌso.βɾə.kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sobrecongel sobrecongela sobrecongelada sobrecongelades sobrecongelaia sobrecongelaien sobrecongelaies sobrecongelam sobrecongelant sobrecongelar sobrecongelara sobrecongelaran sobrecongelarem sobrecongelaren sobrecongelares sobrecongelareu sobrecongelaria sobrecongelarien sobrecongelaries sobrecongelariva sobrecongelariven sobrecongelarives sobrecongelarà sobrecongelaràs sobrecongelaré sobrecongelaríem sobrecongelaríeu sobrecongelarívem sobrecongelaríveu sobrecongelassen sobrecongelasses sobrecongelassin sobrecongelassis sobrecongelat sobrecongelats sobrecongelau sobrecongelava sobrecongelaven sobrecongelaves sobrecongelavi sobrecongelavo sobrecongele sobrecongeleguem sobrecongeleguessa sobrecongeleguessen sobrecongeleguesses sobrecongelegueu sobrecongelegués sobrecongeleguéssom sobrecongeleguéssou sobrecongelem sobrecongelen sobrecongeles sobrecongelessa sobrecongelessen sobrecongelesses sobrecongelessi sobrecongelessin sobrecongelessis sobrecongeleu sobrecongeli sobrecongelin sobrecongelis sobrecongelo sobrecongelos sobrecongels sobrecongelà sobrecongelàiem sobrecongelàieu sobrecongelàrem sobrecongelàreu sobrecongelàs sobrecongelàssem sobrecongelàsseu sobrecongelàssim sobrecongelàssiu sobrecongelàvem sobrecongelàvets sobrecongelàveu sobrecongelàvom sobrecongelés sobrecongeléssem sobrecongelésseu sobrecongeléssim sobrecongeléssiu sobrecongelí v.cent val v
ultracongelar

sobrecàrrega n fem
sobrecarga

sobreeixir /ˌso.βɾejˈʃi/ /ˌso.βɾejˈʃiɾ/ /ˌso.βɾəˈʃi/ alg bal n-occ occ sept sobreeixia sobreeixida sobreeixides sobreeixien sobreeixies sobreeixiguem sobreeixigueu sobreeixim sobreeixint sobreeixir sobreeixiran sobreeixirem sobreeixiren sobreeixires sobreeixireu sobreeixiria sobreeixirien sobreeixiries sobreeixirà sobreeixiràs sobreeixiré sobreeixiríem sobreeixiríeu sobreeixissin sobreeixissis sobreeixit sobreeixits sobreeixiu sobreeixí sobreeixíem sobreeixíeu sobreeixírem sobreeixíreu sobreeixís sobreeixíssim sobreeixíssiu sobreïsc sobreïsca sobreïsquem sobreïsquen sobreïsquera sobreïsqueren sobreïsqueres sobreïsques sobreïsquessen sobreïsquesses sobreïsqueu sobreïsqué sobreïsquérem sobreïsquéreu sobreïsqués sobreïsquéssem sobreïsquésseu sobreïsquí sobreïx sobreïxen sobreïxes sobreïxi sobreïxin sobreïxis sobreïxo val v
sobresalir

sobreentendre /ˌso.βɾenˈten.dɾe/ /ˌso.βɾənˈtɛn.dɾə/ eiv occ sobreentenc sobreentendran sobreentendre sobreentendrem sobreentendreu sobreentendria sobreentendrien sobreentendries sobreentendrà sobreentendràs sobreentendré sobreentendríem sobreentendríeu sobreentenem sobreentenen sobreentenent sobreenteneu sobreentenga sobreentenguem sobreentenguen sobreentenguera sobreentengueren sobreentengueres sobreentengues sobreentenguessen sobreentenguesses sobreentenguessin sobreentenguessis sobreentengueu sobreentengui sobreentenguin sobreentenguis sobreentengué sobreentenguérem sobreentenguéreu sobreentengués sobreentenguéssem sobreentenguésseu sobreentenguéssim sobreentenguéssiu sobreentenguí sobreentenia sobreentenien sobreentenies sobreentens sobreenteníem sobreenteníeu sobreentesa sobreenteses sobreentesos sobreentès sobreentén sobreentés v.cent val v
sobrentender

sobreescriure /ˌso.βɾesˈkɾiw.ɾe/ /ˌso.βɾəsˈkɾiw.ɾə/ bal occ sobreescric sobreescriga sobreescriguem sobreescriguen sobreescriguera sobreescrigueren sobreescrigueres sobreescrigues sobreescriguessen sobreescriguesses sobreescriguessin sobreescriguessis sobreescrigueu sobreescrigui sobreescriguin sobreescriguis sobreescrigué sobreescriguérem sobreescriguéreu sobreescrigués sobreescriguéssem sobreescriguésseu sobreescriguéssim sobreescriguéssiu sobreescriguí sobreescrit sobreescrita sobreescrites sobreescrits sobreescriu sobreescriuen sobreescriuran sobreescriure sobreescriurem sobreescriureu sobreescriuria sobreescriurien sobreescriuries sobreescriurà sobreescriuràs sobreescriuré sobreescriuríem sobreescriuríeu sobreescrius sobreescrivia sobreescrivien sobreescrivies sobreescrivim sobreescrivint sobreescriviren sobreescrivires sobreescrivissin sobreescrivissis sobreescriviu sobreescriví sobreescrivíem sobreescrivíeu sobreescrivírem sobreescrivíreu sobreescrivís sobreescrivíssim sobreescrivíssiu val v
sobrescribir
(informàtica) Eliminar el contingut enregistrant noves dades.

sobreesdrúixol /ˌso.bɾe.ezˈðɾuj.ʃoɫ/ /ˌso.bɾəzˈðɾu.ʃoɫ/ /ˌso.bɾəzˈðɾu.ʃuɫ/ /ˌso.βɾe.ezˈðɾu.ʃoɫ/ /ˌso.βɾe.ezˈðɾuj.ʃoɫ/ /ˌso.βɾəzˈdɾu.ʃuɫ/ adj masc
sobreesdrújulo

sobreexcedir /ˌso.bɾe.ek.seˈðiɾ/ /ˌso.βɾe.ek.seˈði/ /ˌso.βɾək.səˈði/ bal n-occ occ sept sobreexcedeix sobreexcedeixen sobreexcedeixes sobreexcedeixi sobreexcedeixin sobreexcedeixis sobreexcedeixo sobreexcedesc sobreexcedesqui sobreexcedesquin sobreexcedesquis sobreexcedia sobreexcedida sobreexcedides sobreexcedien sobreexcedies sobreexcediguem sobreexcedigueu sobreexcedim sobreexcedint sobreexcedir sobreexcedira sobreexcediran sobreexcedirem sobreexcediren sobreexcedires sobreexcedireu sobreexcediria sobreexcedirien sobreexcediries sobreexcedirà sobreexcediràs sobreexcediré sobreexcediríem sobreexcediríeu sobreexcedisc sobreexcedisca sobreexcedisquen sobreexcedisques sobreexcedissen sobreexcedisses sobreexcedissin sobreexcedissis sobreexcedit sobreexcedits sobreexcediu sobreexcedix sobreexcedixen sobreexcedixes sobreexcedixo sobreexcedí sobreexcedíem sobreexcedíeu sobreexcedírem sobreexcedíreu sobreexcedís sobreexcedíssem sobreexcedísseu sobreexcedíssim sobreexcedíssiu val v
sobreexceder

sobreimprimir /ˌsɔ.βɾe.im.pɾiˈmi/ /ˌsɔ.βɾe.im.pɾiˈmiɾ/ /ˌsɔ.βɾə.im.pɾiˈmi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ sept sobreimpresa sobreimpreses sobreimpresos sobreimprimeix sobreimprimeixen sobreimprimeixes sobreimprimeixi sobreimprimeixin sobreimprimeixis sobreimprimeixo sobreimprimeixs sobreimprimesc sobreimprimesca sobreimprimesquen sobreimprimesques sobreimprimesqui sobreimprimesquin sobreimprimesquis sobreimprimia sobreimprimien sobreimprimies sobreimprimiguem sobreimprimigueu sobreimprimim sobreimprimint sobreimprimir sobreimprimira sobreimprimiran sobreimprimirem sobreimprimiren sobreimprimires sobreimprimireu sobreimprimiria sobreimprimirien sobreimprimiries sobreimprimirà sobreimprimiràs sobreimprimiré sobreimprimiríem sobreimprimiríeu sobreimprimisc sobreimprimisca sobreimprimisquen sobreimprimisques sobreimprimissen sobreimprimisses sobreimprimissin sobreimprimissis sobreimprimiu sobreimprimix sobreimprimixen sobreimprimixes sobreimprimixo sobreimprimí sobreimprimíem sobreimprimíeu sobreimprimírem sobreimprimíreu sobreimprimís sobreimprimíssem sobreimprimísseu sobreimprimíssim sobreimprimíssiu sobreimprès v.cent val v
sobreimprimir

sobremostreig n masc
sobremuestreo

sobrenatural /ˌso.bɾe.na.tuˈɾaɫ/ /ˌso.βɾə.nə.tuˈɾaɫ/ adj
sobrenatural

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ n masc
sobrenombre

sobreposar /ˌso.bɾe.poˈzaɾ/ /ˌso.bɾə.poˈza/ /ˌso.bɾə.puˈza/ /ˌso.βɾe.poˈza/ /ˌso.βɾə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sobreposa sobreposada sobreposades sobreposam sobreposant sobreposar sobreposara sobreposaran sobreposarem sobreposaren sobreposares sobreposareu sobreposaria sobreposarien sobreposaries sobreposarà sobreposaràs sobreposaré sobreposaríem sobreposaríeu sobreposassen sobreposasses sobreposassin sobreposassis sobreposat sobreposats sobreposau sobreposava sobreposaven sobreposaves sobrepose sobreposem sobreposen sobreposes sobreposessen sobreposesses sobreposessin sobreposessis sobreposeu sobreposi sobreposin sobreposis sobreposo sobreposà sobreposàrem sobreposàreu sobreposàs sobreposàssem sobreposàsseu sobreposàssim sobreposàssiu sobreposàvem sobreposàveu sobreposés sobreposéssem sobreposésseu sobreposéssim sobreposéssiu sobreposí sobrepòs val v
sobreponer
Afegir en el mateix lloc, l'un damunt de l'altre.
Considerar més digne, superior.
sobreponerse
(pronominal) Superar adversitats, un patiment emocional.

sobreprotecció n fem
sobreprotección

sobreprovisió /ˌso.bɾe.pɾo.vi.ziˈo/ /ˌso.bɾə.pɾo.vi.ziˈo/ /ˌso.bɾə.pɾu.vi.ziˈo/ /ˌso.βɾe.pɾo.βi.ziˈo/ /ˌso.βɾə.pɾu.βi.ziˈo/ n fem
sobreprovisión

sobrepujar /ˌso.bɾe.puˈd͡ʒaɾ/ /ˌso.βɾe.puˈd͡ʒa/ /ˌso.βɾe.puˈʒa/ /ˌso.βɾə.puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sobrepuge sobrepugem sobrepugen sobrepuges sobrepugessen sobrepugesses sobrepugessin sobrepugessis sobrepugeu sobrepugi sobrepugin sobrepugis sobrepugés sobrepugéssem sobrepugésseu sobrepugéssim sobrepugéssiu sobrepugí sobrepuig sobrepuja sobrepujada sobrepujades sobrepujam sobrepujant sobrepujar sobrepujara sobrepujaran sobrepujarem sobrepujaren sobrepujares sobrepujareu sobrepujaria sobrepujarien sobrepujaries sobrepujarà sobrepujaràs sobrepujaré sobrepujaríem sobrepujaríeu sobrepujassen sobrepujasses sobrepujassin sobrepujassis sobrepujat sobrepujats sobrepujau sobrepujava sobrepujaven sobrepujaves sobrepujo sobrepujà sobrepujàrem sobrepujàreu sobrepujàs sobrepujàssem sobrepujàsseu sobrepujàssim sobrepujàssiu sobrepujàvem sobrepujàveu val v
sobrepasar

sobrer /soˈbɾe/ /soˈbɾeɾ/ /soˈβɾe/ /suˈbɾe/ /suˈβɾe/ adj masc
sobrante
Que sobra, sobrant.
de sobra
Més que suficient, que excedeix la mesura ordinària.

sobresaltar /ˌso.bɾe.saɫˈtaɾ/ /ˌso.βɾe.saɫˈta/ /ˌso.βɾə.səɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sobresalt sobresalta sobresaltada sobresaltades sobresaltam sobresaltant sobresaltar sobresaltara sobresaltaran sobresaltarem sobresaltaren sobresaltares sobresaltareu sobresaltaria sobresaltarien sobresaltaries sobresaltarà sobresaltaràs sobresaltaré sobresaltaríem sobresaltaríeu sobresaltassen sobresaltasses sobresaltassin sobresaltassis sobresaltat sobresaltats sobresaltau sobresaltava sobresaltaven sobresaltaves sobresalte sobresaltem sobresalten sobresaltes sobresaltessen sobresaltesses sobresaltessin sobresaltessis sobresalteu sobresalti sobresaltin sobresaltis sobresalto sobresaltà sobresaltàrem sobresaltàreu sobresaltàs sobresaltàssem sobresaltàsseu sobresaltàssim sobresaltàssiu sobresaltàvem sobresaltàveu sobresaltés sobresaltéssem sobresaltésseu sobresaltéssim sobresaltéssiu sobresaltí val v
sobresaltar

sobresaturar /ˌso.βɾe.sa.tuˈɾa/ /ˌso.βɾe.sa.tuˈɾaɾ/ /ˌso.βɾə.sə.tuˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sobresatur sobresatura sobresaturada sobresaturades sobresaturaia sobresaturaien sobresaturaies sobresaturam sobresaturant sobresaturar sobresaturara sobresaturaran sobresaturarem sobresaturaren sobresaturares sobresaturareu sobresaturaria sobresaturarien sobresaturaries sobresaturariva sobresaturariven sobresaturarives sobresaturarà sobresaturaràs sobresaturaré sobresaturaríem sobresaturaríeu sobresaturarívem sobresaturaríveu sobresaturassen sobresaturasses sobresaturassin sobresaturassis sobresaturat sobresaturats sobresaturau sobresaturava sobresaturaven sobresaturaves sobresaturavi sobresaturavo sobresature sobresatureguem sobresatureguessa sobresatureguessen sobresatureguesses sobresaturegueu sobresaturegués sobresatureguéssom sobresatureguéssou sobresaturem sobresaturen sobresatures sobresaturessa sobresaturessen sobresaturesses sobresaturessi sobresaturessin sobresaturessis sobresatureu sobresaturi sobresaturin sobresaturis sobresaturo sobresaturos sobresaturs sobresaturà sobresaturàiem sobresaturàieu sobresaturàrem sobresaturàreu sobresaturàs sobresaturàssem sobresaturàsseu sobresaturàssim sobresaturàssiu sobresaturàvem sobresaturàvets sobresaturàveu sobresaturàvom sobresaturés sobresaturéssem sobresaturésseu sobresaturéssim sobresaturéssiu sobresaturí v.cent val v
sobresaturar

sobresembrar /ˌso.βɾe.semˈbɾa/ /ˌso.βɾe.semˈbɾaɾ/ /ˌso.βɾə.səmˈbɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sobresembr sobresembra sobresembrada sobresembrades sobresembraia sobresembraien sobresembraies sobresembram sobresembrant sobresembrar sobresembrara sobresembraran sobresembrarem sobresembraren sobresembrares sobresembrareu sobresembraria sobresembrarien sobresembraries sobresembrariva sobresembrariven sobresembrarives sobresembrarà sobresembraràs sobresembraré sobresembraríem sobresembraríeu sobresembrarívem sobresembraríveu sobresembrassen sobresembrasses sobresembrassin sobresembrassis sobresembrat sobresembrats sobresembrau sobresembrava sobresembraven sobresembraves sobresembravi sobresembravo sobresembre sobresembreguem sobresembreguessa sobresembreguessen sobresembreguesses sobresembregueu sobresembregués sobresembreguéssom sobresembreguéssou sobresembrem sobresembren sobresembres sobresembressa sobresembressen sobresembresses sobresembressi sobresembressin sobresembressis sobresembreu sobresembri sobresembrin sobresembris sobresembro sobresembros sobresembrs sobresembrà sobresembràiem sobresembràieu sobresembràrem sobresembràreu sobresembràs sobresembràssem sobresembràsseu sobresembràssim sobresembràssiu sobresembràvem sobresembràvets sobresembràveu sobresembràvom sobresembrés sobresembréssem sobresembrésseu sobresembréssim sobresembréssiu sobresembrí v.cent val v
sobresembrar

sobreseure /ˌso.bɾeˈsɛw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈsɛw.ɾə/ bal occ sobresec sobreseem sobreseent sobreseeu sobresega sobreseguda sobresegudes sobreseguem sobreseguen sobreseguera sobresegueren sobresegueres sobresegues sobreseguessen sobreseguesses sobreseguessin sobreseguessis sobresegueu sobresegui sobreseguin sobreseguis sobresegut sobreseguts sobresegué sobreseguérem sobreseguéreu sobresegués sobreseguéssem sobreseguésseu sobreseguéssim sobreseguéssiu sobreseguí sobreseia sobreseiem sobreseien sobreseient sobreseies sobreseieu sobreseim sobreseis sobreseu sobreseuen sobreseuran sobreseure sobreseurem sobreseureu sobreseuria sobreseurien sobreseuries sobreseurà sobreseuràs sobreseuré sobreseuríem sobreseuríeu sobreseus sobresèiem sobresèieu sobreséiem sobreséieu val v
sobreseer

sobresortir /ˌso.bɾe.soɾˈtiɾ/ /ˌso.bɾə.soɾˈti/ /ˌso.bɾə.surˈti/ /ˌso.βɾe.sorˈti/ /ˌso.βɾe.soɾˈti/ /ˌso.βɾə.surˈti/ alg bal eiv occ sept sobresortia sobresortida sobresortides sobresortien sobresorties sobresortiguem sobresortigueu sobresortim sobresortint sobresortir sobresortira sobresortiran sobresortirem sobresortiren sobresortires sobresortireu sobresortiria sobresortirien sobresortiries sobresortirà sobresortiràs sobresortiré sobresortiríem sobresortiríeu sobresortissen sobresortisses sobresortissin sobresortissis sobresortit sobresortits sobresortiu sobresortí sobresortíem sobresortíeu sobresortírem sobresortíreu sobresortís sobresortíssem sobresortísseu sobresortíssim sobresortíssiu sobresurt sobresurta sobresurten sobresurtes sobresurti sobresurtin sobresurtis sobresurto sobresurts v.cent val v
sobresalir

sobretaula /ˌso.bɾeˈtaw.ɫa/ /ˌso.βɾəˈtaw.ɫə/ n fem
sobremesa
Estona que es resta a taula després d'un àpat i que se sol dedicar a xerrar amb tranquil·litat.

sobreteixir /ˌso.bɾe.tejˈʃiɾ/ /ˌso.βɾe.tejˈʃi/ /ˌso.βɾe.teˈʃi/ /ˌsɔ.βɾə.təˈʃi/ alg bal eiv mall n-occ occ sept sobreteixeix sobreteixeixen sobreteixeixes sobreteixeixi sobreteixeixin sobreteixeixis sobreteixeixo sobreteixeixs sobreteixesc sobreteixesca sobreteixesquen sobreteixesques sobreteixesqui sobreteixesquin sobreteixesquis sobreteixia sobreteixida sobreteixides sobreteixien sobreteixies sobreteixiguem sobreteixigueu sobreteixim sobreteixint sobreteixir sobreteixira sobreteixiran sobreteixirem sobreteixiren sobreteixires sobreteixireu sobreteixiria sobreteixirien sobreteixiries sobreteixirà sobreteixiràs sobreteixiré sobreteixiríem sobreteixiríeu sobreteixisc sobreteixisca sobreteixisquen sobreteixisques sobreteixissen sobreteixisses sobreteixissin sobreteixissis sobreteixit sobreteixits sobreteixiu sobreteixix sobreteixixen sobreteixixes sobreteixixo sobreteixí sobreteixíem sobreteixíeu sobreteixírem sobreteixíreu sobreteixís sobreteixíssem sobreteixísseu sobreteixíssim sobreteixíssiu sobretix sobretixa sobretixen sobretixes sobretixi sobretixin sobretixis v.cent val v
sobretejer

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ adv
sobre todo

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ n masc
sobretodo

sobrevalorar /ˌso.βɾe.va.loˈɾaɾ/ /ˌso.βɾe.βa.loˈɾa/ /ˌso.βɾe.βa.loˈɾaɾ/ /ˌso.βɾə.və.loˈɾa/ /ˌso.βɾə.və.luˈɾa/ /ˌso.βɾə.βə.luˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sobrevalor sobrevalora sobrevalorada sobrevalorades sobrevaloraia sobrevaloraien sobrevaloraies sobrevaloram sobrevalorant sobrevalorar sobrevalorara sobrevaloraran sobrevalorarem sobrevaloraren sobrevalorares sobrevalorareu sobrevaloraria sobrevalorarien sobrevaloraries sobrevalorariva sobrevalorariven sobrevalorarives sobrevalorarà sobrevaloraràs sobrevaloraré sobrevaloraríem sobrevaloraríeu sobrevalorarívem sobrevaloraríveu sobrevalorassen sobrevalorasses sobrevalorassin sobrevalorassis sobrevalorat sobrevalorats sobrevalorau sobrevalorava sobrevaloraven sobrevaloraves sobrevaloravi sobrevaloravo sobrevalore sobrevaloreguem sobrevaloreguessa sobrevaloreguessen sobrevaloreguesses sobrevaloregueu sobrevaloregués sobrevaloreguéssom sobrevaloreguéssou sobrevalorem sobrevaloren sobrevalores sobrevaloressa sobrevaloressen sobrevaloresses sobrevaloressi sobrevaloressin sobrevaloressis sobrevaloreu sobrevalori sobrevalorin sobrevaloris sobrevaloro sobrevaloros sobrevalors sobrevalorà sobrevaloràiem sobrevaloràieu sobrevaloràrem sobrevaloràreu sobrevaloràs sobrevaloràssem sobrevaloràsseu sobrevaloràssim sobrevaloràssiu sobrevaloràvem sobrevaloràvets sobrevaloràveu sobrevaloràvom sobrevalorés sobrevaloréssem sobrevalorésseu sobrevaloréssim sobrevaloréssiu sobrevalorí v.cent val v
sobrevalorar

sobrevenir /ˌso.βɾe.veˈniɾ/ /ˌso.βɾe.βeˈni/ /ˌso.βɾe.βeˈniɾ/ /ˌso.βɾə.vəˈni/ /ˌso.βɾə.βəˈni/ alg arc bal cent eiv n-occ occ or sept sobrevenc sobrevendran sobrevendrem sobrevendrets sobrevendreu sobrevendria sobrevendrien sobrevendries sobrevendrà sobrevendràs sobrevendré sobrevendríem sobrevendríets sobrevendríeu sobrevenen sobrevenes sobreveneu sobrevenga sobrevengaran sobrevengarem sobrevengareu sobrevengariva sobrevengariven sobrevengarives sobrevengarivu sobrevengarà sobrevengaràs sobrevengaré sobrevengra sobrevengren sobrevengres sobrevenguda sobrevengudes sobrevenguec sobrevenguem sobrevenguen sobrevenguent sobrevenguera sobrevengueren sobrevengueres sobrevengueri sobrevengueru sobrevengues sobrevenguessen sobrevenguesses sobrevenguessi sobrevenguessin sobrevenguessis sobrevenguessu sobrevenguets sobrevengueu sobrevengui sobrevenguin sobrevenguis sobrevenguist sobrevengut sobrevenguts sobrevengué sobrevenguérem sobrevenguérets sobrevenguéreu sobrevengués sobrevenguéssem sobrevenguésseu sobrevenguéssim sobrevenguéssiu sobrevenguí sobreveni sobrevenia sobrevenien sobrevenies sobrevenim sobrevenint sobrevenir sobrevenits sobreveniu sobreveniva sobreveniven sobrevenives sobrevenivu sobreveniï sobreveniü sobrevenran sobrevenrem sobrevenreu sobrevenria sobrevenrien sobrevenries sobrevenriü sobrevenrà sobrevenràs sobrevenré sobrevens sobreveníem sobreveníets sobreveníeu sobrevenívem sobreveníveu sobrevenívom sobrevenívou sobreves sobrevin sobrevinc sobrevindran sobrevindre sobrevindrem sobrevindrets sobrevindreu sobrevindri sobrevindria sobrevindrien sobrevindries sobrevindrà sobrevindràs sobrevindré sobrevindríem sobrevindríets sobrevindríeu sobrevinen sobrevinga sobrevingam sobrevingau sobrevingo sobrevingos sobrevinguda sobrevingudes sobrevinguem sobrevinguen sobrevinguent sobrevinguera sobrevingueren sobrevingueres sobrevingues sobrevinguessa sobrevinguessen sobrevinguesses sobrevinguessin sobrevinguessis sobrevinguessu sobrevinguets sobrevingueu sobrevingui sobrevinguin sobrevinguis sobrevingut sobrevinguts sobrevingué sobrevinguérem sobrevinguérets sobrevinguéreu sobrevingués sobrevinguéssem sobrevinguésseu sobrevinguéssim sobrevinguéssiu sobrevinguéssom sobrevinguéssou sobrevinguí sobrevinia sobrevinien sobrevinies sobrevinran sobrevinre sobrevinrem sobrevinreu sobrevinria sobrevinrien sobrevinries sobrevinrà sobrevinràs sobrevinré sobrevinríem sobrevinríeu sobreviníem sobreviníets sobreviníeu sobrevé sobrevén sobrevéngrem sobrevéngrets sobrevéngreu sobreví sobrevíngon sobrevís v.cent val v
sobrevenir

sobrevent /ˌsɔ.bɾeˈvent/ /ˌsɔ.bɾəˈven/ /ˌsɔ.bɾəˈvent/ /ˌsɔ.βɾeˈβen/ /ˌsɔ.βɾəˈβen/ n masc
barlovento

sobrevesta /ˌso.bɾeˈves.ta/ /ˌso.bɾəˈves.tə/ /ˌso.βɾeˈβes.ta/ /ˌso.βɾəˈβes.tə/ n fem
sobreveste

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ bal eiv occ sobrevisc sobrevisca sobreviscuda sobreviscudes sobreviscut sobreviscuts sobrevisquem sobrevisquen sobrevisquera sobrevisqueren sobrevisqueres sobrevisques sobrevisquessen sobrevisquesses sobrevisquessin sobrevisquessis sobrevisqueu sobrevisqui sobrevisquin sobrevisquis sobrevisqué sobrevisquérem sobrevisquéreu sobrevisqués sobrevisquéssem sobrevisquésseu sobrevisquéssim sobrevisquéssiu sobrevisquí sobreviu sobreviuen sobreviuran sobreviure sobreviurem sobreviureu sobreviuria sobreviurien sobreviuries sobreviurà sobreviuràs sobreviuré sobreviuríem sobreviuríeu sobrevius sobrevivia sobrevivien sobrevivies sobrevivim sobrevivint sobreviviu sobrevivíem sobrevivíeu v.cent val v
sobrevivir sopravvivere

sobrevolar /ˌso.bɾe.voˈɫaɾ/ /ˌso.bɾə.voˈɫa/ /ˌso.bɾə.vuˈɫa/ /ˌso.βɾe.βoˈɫa/ /ˌso.βɾə.βuˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sobrevol sobrevola sobrevolada sobrevolades sobrevolaia sobrevolaien sobrevolaies sobrevolam sobrevolant sobrevolar sobrevolara sobrevolaran sobrevolarem sobrevolaren sobrevolares sobrevolareu sobrevolaria sobrevolarien sobrevolaries sobrevolariva sobrevolariven sobrevolarives sobrevolarà sobrevolaràs sobrevolaré sobrevolaríem sobrevolaríeu sobrevolarívem sobrevolaríveu sobrevolassen sobrevolasses sobrevolassin sobrevolassis sobrevolat sobrevolats sobrevolau sobrevolava sobrevolaven sobrevolaves sobrevolavi sobrevolavo sobrevole sobrevoleguem sobrevoleguessa sobrevoleguessen sobrevoleguesses sobrevolegueu sobrevolegués sobrevoleguéssom sobrevoleguéssou sobrevolem sobrevolen sobrevoles sobrevolessa sobrevolessen sobrevolesses sobrevolessi sobrevolessin sobrevolessis sobrevoleu sobrevoli sobrevolin sobrevolis sobrevolo sobrevolos sobrevols sobrevolà sobrevolàiem sobrevolàieu sobrevolàrem sobrevolàreu sobrevolàs sobrevolàssem sobrevolàsseu sobrevolàssim sobrevolàssiu sobrevolàvem sobrevolàvets sobrevolàveu sobrevolàvom sobrevolés sobrevoléssem sobrevolésseu sobrevoléssim sobrevoléssiu sobrevolí v.cent val v
sobrevolar

sobri /ˈsɔ.βɾi/ sòbria adj masc
sobrio

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ adj masc
súbito

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
cepa tocón

socarrat /so.kaˈrat/ /so.kəˈrat/ /su.kəˈrat/ n masc
socarrat
(ceràmica) Rajola de fang, normalment decorada amb dibuixos, emprada per a cobrir l’espai entre les bigues del sostre.

soci n masc
socio
Membre d'una empresa i accionista, en igualtat de drets que la resta de fundadors.
Membre d'una institució o grup social.

sociablement /so.siˌa.bɫeˈment/ /so.siˌa.βɫeˈmen/ /so.siˌab.bɫeˈmen/ /so.siˌab.bɫəˈment/ /su.siˌa.βɫəˈmen/ /su.siˌab.bɫəˈmen/ adv
sociablemente

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
social
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
socialdemocracia

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ adj
socialdemócrata
Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ n neut
socialdemócrata
Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
socialismo

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
socialista
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
socialista
Partidari del socialisme.

socialització n fem
socialización

socialment /so.siˌaɫˈmen/ /so.siˌaɫˈment/ /su.siˌaɫˈmen/ adv
socialmente

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
sociedad
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.
Agrupació d'entitats, les quals fins i tot poden ser estats.

societat de la informació n fem
sociedad de la información

societat del coneixement n fem
sociedad del conocimiento

sociocentrisme n masc
sociocentrismo

sociodrama n masc
sociodrama

socioeconòmic /ˌso.si.o.e.koˈnɔ.mik/ /ˌso.si.o.ə.koˈnɔ.mik/ /ˌso.si.u.ə.kuˈnɔ.mik/ adj masc
socioeconómico

sociograma n masc
sociograma

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
sociolecto

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
sociolingüística

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
sociología

sociologia de l'educació n fem
sociología de la educación

sociometria /so.si.o.meˈtɾi.a/ /so.si.o.məˈtɾi.ə/ /su.si.u.məˈtɾi.ə/ n fem
sociometría

sociopolític /so.si.o.poˈɫi.tik/ /su.si.u.puˈɫi.tik/ adj masc
sociopolítico

socors /soˈkos/ /soˈkoɾs/ /suˈkors/ /suˈkos/ n masc
socorro

socórrer /soˈko.re/ /soˈko.reɾ/ /soˈko.rə/ /suˈko.rə/ bal eiv occ sept socorr socorre socorreguda socorregudes socorreguem socorreguera socorregueren socorregueres socorreguessen socorreguesses socorreguessin socorreguessis socorregueu socorregut socorreguts socorregué socorreguérem socorreguéreu socorregués socorreguéssem socorreguésseu socorreguéssim socorreguéssiu socorreguí socorrem socorren socorrent socorreran socorrerem socorrereu socorreria socorrerien socorreries socorrerà socorreràs socorreré socorreríem socorreríeu socorres socorreu socorri socorria socorrien socorries socorrin socorris socorro socorrs socorríem socorríeu socórrec socórrega socórreguen socórregues socórrer v.cent val v
socorrer

sodi n masc
sodio
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofert /soˈfɛɾt/ /suˈfɛrt/ /suˈfɛɾt/ adj masc
sufrido

sofisticar /so.fis.tiˈka/ /so.fis.tiˈkaɾ/ /su.fis.tiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sofistic sofistica sofisticada sofisticades sofisticaia sofisticaien sofisticaies sofisticam sofisticant sofisticar sofisticara sofisticaran sofisticarem sofisticaren sofisticares sofisticareu sofisticaria sofisticarien sofisticaries sofisticariva sofisticariven sofisticarives sofisticarà sofisticaràs sofisticaré sofisticaríem sofisticaríeu sofisticarívem sofisticaríveu sofisticassen sofisticasses sofisticassin sofisticassis sofisticat sofisticats sofisticau sofisticava sofisticaven sofisticaves sofisticavi sofisticavo sofistico sofisticos sofisticà sofisticàiem sofisticàieu sofisticàrem sofisticàreu sofisticàs sofisticàssem sofisticàsseu sofisticàssim sofisticàssiu sofisticàvem sofisticàvets sofisticàveu sofisticàvom sofistique sofistiqueguem sofistiqueguessa sofistiqueguessen sofistiqueguesses sofistiquegueu sofistiquegués sofistiqueguéssom sofistiqueguéssou sofistiquem sofistiquen sofistiques sofistiquessa sofistiquessen sofistiquesses sofistiquessi sofistiquessin sofistiquessis sofistiqueu sofistiqui sofistiquin sofistiquis sofistiqués sofistiquéssem sofistiquésseu sofistiquéssim sofistiquéssiu sofistiquí v.cent val v
sofisticar

sofraja /soˈfɾa.d͡ʒa/ /soˈfɾa.ʒa/ /soˈfɾa.ʒə/ /suˈfɾa.ʒə/ n fem
corva
Part interior del plec de la cama oposada al genoll.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
azufre

sofregir /so.fɾeˈd͡ʒiɾ/ /so.fɾeˈʒi/ /su.fɾəˈʒi/ alg bal eiv mall n-occ occ sept sofregeix sofregeixen sofregeixes sofregeixi sofregeixin sofregeixis sofregeixo sofregeixs sofregesc sofregesca sofregesquen sofregesques sofregesqui sofregesquin sofregesquis sofregia sofregida sofregides sofregien sofregies sofregiguem sofregigueu sofregim sofregint sofregir sofregira sofregiran sofregirem sofregiren sofregires sofregireu sofregiria sofregirien sofregiries sofregirà sofregiràs sofregiré sofregiríem sofregiríeu sofregisc sofregisca sofregisquen sofregisques sofregissen sofregisses sofregissin sofregissis sofregit sofregits sofregiu sofregix sofregixen sofregixes sofregixo sofregí sofregíem sofregíeu sofregírem sofregíreu sofregís sofregíssem sofregísseu sofregíssim sofregíssiu sofrig sofrigen sofriges sofrigi sofrigin sofrigis sofrija sofrit sofrita sofrites sofrits v.cent val v
sofreír

sofrible /soˈfɾi.bɫe/ /soˈfɾi.βɫe/ /soˈfɾib.bɫe/ /soˈfɾib.bɫə/ /suˈfɾi.βɫə/ /suˈfɾib.bɫə/ adj
sufrible

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
softball

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
sofá
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

soga /ˈso.ɣa/ /ˈso.ɣə/ /ˈsɔ.ɣa/ /ˈsɔ.ɣɔ/ /ˈsɔ.ɣə/ n fem
soga

sogorbí /so.ɣoɾˈbi/ /su.ɣurˈbi/ adj masc
segorbino
Originari, pertanyent o relatiu a Sogorb.

sogorbí /so.ɣoɾˈbi/ /su.ɣurˈbi/ n masc
segorbino
Natural de Sogorb (l’Alt Palància).

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
suegra

sograstre /soˈɣɾas.tɾe/ /soˈɣɾas.tɾə/ /suˈɣɾas.tɾə/ n masc
suegrastro

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
suegro

sojornar /so.d͡ʒoɾˈna/ /so.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /so.ʒorˈna/ /so.ʒoɾˈna/ /su.ʒurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sojorn sojorna sojornada sojornades sojornam sojornant sojornar sojornara sojornaran sojornarem sojornaren sojornares sojornareu sojornaria sojornarien sojornaries sojornarà sojornaràs sojornaré sojornaríem sojornaríeu sojornassen sojornasses sojornassin sojornassis sojornat sojornats sojornau sojornava sojornaven sojornaves sojorne sojornem sojornen sojornes sojornessen sojornesses sojornessin sojornessis sojorneu sojorni sojornin sojornis sojorno sojornà sojornàrem sojornàreu sojornàs sojornàssem sojornàsseu sojornàssim sojornàssiu sojornàvem sojornàveu sojornés sojornéssem sojornésseu sojornéssim sojornéssiu sojorní val v
estar

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ adj masc
solo
Sense companyia.
Solitari, aïllat
Únic, individual.

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
sol
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.
Moneda peruana.
Bona persona, afable, amable, afectuós.
(música) Cinquena nota musical.

sol com un mussol sola com un mussol soles com un mussol sols com un mussol adj masc
solo como un hongo

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
suela
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.
(billar) Peça de cuir o un altre material tou enganxada a la punta d'un tac, que impacta directament contra la bola en executar un cop.

solament /ˌsɔ.ɫaˈmen/ /ˌsɔ.ɫaˈment/ /ˌsɔ.ɫəˈmen/ /ˌsɔ.ɫəˈment/ adv
sólo

solapament /so.ɫa.paˈmen/ /so.ɫa.paˈment/ /so.ɫə.pəˈment/ /su.ɫə.pəˈmen/ n masc
solapamiento

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ adj
solar

solaç /soˈɫas/ /suˈɫas/ n masc
solaz

solaçar /so.ɫaˈsa/ /so.ɫaˈsaɾ/ /so.ɫəˈsa/ /su.ɫəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept solace solacem solacen solaces solacessen solacesses solacessin solacessis solaceu solaci solacin solacis solacés solacéssem solacésseu solacéssim solacéssiu solací solaç solaça solaçada solaçades solaçam solaçant solaçar solaçara solaçaran solaçarem solaçaren solaçares solaçareu solaçaria solaçarien solaçaries solaçarà solaçaràs solaçaré solaçaríem solaçaríeu solaçassen solaçasses solaçassin solaçassis solaçat solaçats solaçau solaçava solaçaven solaçaves solaço solaçà solaçàrem solaçàreu solaçàs solaçàssem solaçàsseu solaçàssim solaçàssiu solaçàvem solaçàveu val v
solazar

solc /ˈsoɫk/ n masc
surco

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sold solda soldada soldades soldaia soldaien soldaies soldam soldant soldar soldara soldaran soldarem soldaren soldares soldareu soldaria soldarien soldaries soldariva soldariven soldarives soldarà soldaràs soldaré soldaríem soldaríeu soldarívem soldaríveu soldassen soldasses soldassin soldassis soldat soldats soldau soldava soldaven soldaves soldavi soldavo solde soldeguem soldeguessa soldeguessen soldeguesses soldegueu soldegués soldeguéssom soldeguéssou soldem solden soldes soldessa soldessen soldesses soldessi soldessin soldessis soldeu soldi soldin soldis soldo soldos solds soldà soldàiem soldàieu soldàrem soldàreu soldàs soldàssem soldàsseu soldàssim soldàssiu soldàvem soldàvets soldàveu soldàvom soldés soldéssem soldésseu soldéssim soldéssiu soldí v.cent val v
soldr soldar

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
soldado
Persona que forma part d'un exèrcit.
Grau més baix dins de la jerarquia de l'exèrcit de terra.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sultán

solell /soˈɫeʎ/ /soˈɫəʎ/ /suˈɫɛj/ /suˈɫɛʎ/ n masc
solana

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ adj
solemne

solemnement /soˌɫem.neˈmen/ /soˌɫem.neˈment/ /soˌɫɛm.nəˈment/ /suˌɫɛm.nəˈmen/ adv
solemnemente

soler /soˈɫe/ /soˈɫeɾ/ /soˈɫeɾ/ /soˈɫə/ /suˈɫe/ /suˈɫɛ/ v
soler

solera /soˈɫe.ɾa/ /soˈɫe.ɾə/ /suˈɫe.ɾə/ n fem
solera
Sostre pla.

solfejar /soɫ.feˈd͡ʒa/ /soɫ.feˈd͡ʒaɾ/ /soɫ.feˈʒa/ /soɫ.fəˈd͡ʒa/ /suɫ.fəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept solfege solfegem solfegen solfeges solfegessen solfegesses solfegessin solfegessis solfegeu solfegi solfegin solfegis solfegés solfegéssem solfegésseu solfegéssim solfegéssiu solfegí solfeig solfeja solfejada solfejades solfejam solfejant solfejar solfejara solfejaran solfejarem solfejaren solfejares solfejareu solfejaria solfejarien solfejaries solfejarà solfejaràs solfejaré solfejaríem solfejaríeu solfejassen solfejasses solfejassin solfejassis solfejat solfejats solfejau solfejava solfejaven solfejaves solfejo solfejà solfejàrem solfejàreu solfejàs solfejàssem solfejàsseu solfejàssim solfejàssiu solfejàvem solfejàveu val v
solfear

solidari /so.ɫiˈða.ɾi/ /su.ɫiˈða.ɾi/ adj masc
solidario

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
solidaridad

solidesa /so.ɫiˈðe.za/ /so.ɫiˈðə.zə/ /su.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
solidez

solimany /so.liˈmaɲ/ /su.liˈmaɲ/ n masc
solimán

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
solitario

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ n masc
solitario
Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solitud /so.ɫiˈtut/ /su.ɫiˈtut/ n fem
soledad

solitàriament /so.ɫiˌta.ɾi.aˈmen/ /so.ɫiˌta.ɾi.aˈment/ /so.ɫiˌta.ɾi.əˈment/ /su.ɫiˌta.ɾi.əˈmen/ adv
solitariamente

solraig /soɫˈrat͡ʃ/ /suɫˈrat͡ʃ/ n masc
cazón
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Isurus oxyrinchus)

solraig clapejat n masc
pez toro
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Carcharias taurus)

solsir-se /soɫˈsiɾ.se/ /soɫˈsiɾ.sə/ /suɫ.sirˈsə/ /suɫˈsir.sə/ bal n-occ occ sept solseix solseixen solseixes solseixi solseixin solseixis solseixo solsesc solsesqui solsesquin solsesquis solsia solsida solsides solsien solsies solsiguem solsigueu solsim solsint solsir solsira solsiran solsirem solsiren solsires solsireu solsiria solsirien solsiries solsirà solsiràs solsiré solsiríem solsiríeu solsisc solsisca solsisquen solsisques solsissen solsisses solsissin solsissis solsit solsits solsiu solsix solsixen solsixes solsixo solsí solsíem solsíeu solsírem solsíreu solsís solsíssem solsísseu solsíssim solsíssiu val v
asurar
Torrar-se un menjar fins quedar gens sucós.

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
solsticio

solta /ˈsɔɫ.ta/ /ˈsɔɫ.tɔ/ /ˈsɔɫ.tə/ n fem
sentido

soltar /soɫˈta/ /soɫˈtaɾ/ /suɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sept solta soltada soltades soltant soltar soltara soltaran soltarem soltaren soltares soltareu soltaria soltarien soltaries soltarà soltaràs soltaré soltaríem soltaríeu soltassen soltasses soltat soltats soltava soltaven soltaves solte soltem solten soltes soltessen soltesses soltessin soltessis solteu solti soltin soltis solto soltà soltàrem soltàreu soltàssem soltàsseu soltàvem soltàveu soltés soltéssem soltésseu soltéssim soltéssiu soltí val val (1) v
soltar
Deixar anar, deixar d’estar agafat o retingut.

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
suelto
Solt, que ha estat separat del conjunt.
soltero
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ n masc
soltero
(central, nord-occidental) Persona sense parella, no casada.

solubilitat /so.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.βi.ɫiˈtat/ n fem
solubilidad

solucionari n masc
solucionario

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
solución
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
En problemes amb incògnites (matemàtiques, física, química, etc.) cadascun dels conjunts de valors que compleixen les condicions indicades.
Resultat de l'acció anterior.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

solut /soˈlut/ /suˈlut/ n masc
soluto

sol·licitar /so.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈtaɾ/ /su.ɫi.siˈta/ /suɫ.ɫi.siˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sol·licit sol·licita sol·licitada sol·licitades sol·licitaia sol·licitaien sol·licitaies sol·licitam sol·licitant sol·licitar sol·licitara sol·licitaran sol·licitarem sol·licitaren sol·licitares sol·licitareu sol·licitaria sol·licitarien sol·licitaries sol·licitariva sol·licitariven sol·licitarives sol·licitarà sol·licitaràs sol·licitaré sol·licitaríem sol·licitaríeu sol·licitarívem sol·licitaríveu sol·licitassen sol·licitasses sol·licitassin sol·licitassis sol·licitat sol·licitats sol·licitau sol·licitava sol·licitaven sol·licitaves sol·licitavi sol·licitavo sol·licite sol·liciteguem sol·liciteguessa sol·liciteguessen sol·liciteguesses sol·licitegueu sol·licitegués sol·liciteguéssom sol·liciteguéssou sol·licitem sol·liciten sol·licites sol·licitessa sol·licitessen sol·licitesses sol·licitessi sol·licitessin sol·licitessis sol·liciteu sol·liciti sol·licitin sol·licitis sol·licito sol·licitos sol·licits sol·licità sol·licitàiem sol·licitàieu sol·licitàrem sol·licitàreu sol·licitàs sol·licitàssem sol·licitàsseu sol·licitàssim sol·licitàssiu sol·licitàvem sol·licitàvets sol·licitàveu sol·licitàvom sol·licités sol·licitéssem sol·licitésseu sol·licitéssim sol·licitéssiu sol·licití v.cent val v
solicitar

sol·lícit /soɫˈɫi.sit/ /soˈɫi.sit/ /suɫˈɫi.sit/ /suˈɫi.sit/ sol·lícita adj masc
solícito

solà /soˈɫa/ /suˈɫa/ adj masc
solano

solà /soˈɫa/ /suˈɫa/ n masc
solana

solípede /soˈɫi.pe.ðe/ /soˈɫi.pə.ðə/ /suˈɫi.pə.ðə/ adj
solípedo
Dit dels mamífers que tenen un únic dit ungulat a cada pota.

som-hi /ˈso.mi/ Interjection
vamos
Encoratjament a començar quelcom.

somada /soˈma.ða/ /soˈma.ðə/ /suˈma.ðə/ n fem
carga

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ adj
somalí
Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ n neut
somalí
Persona que habita o és originària de Somàlia.
(només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

somat /soˈmat/ /suˈmat/ adj masc
sumado

somera /soˈme.ɾa/ /soˈme.ɾə/ /suˈme.ɾə/ n fem
asna
Femella de l'ase.

somerí /so.meˈɾi/ /so.məˈɾi/ /su.məˈɾi/ adj masc
mohíno

sometent /so.meˈten/ /so.meˈtent/ /so.məˈtent/ /su.məˈten/ n masc
rebato
Toc de campanes amb què s'assenyala alarma i amb què es mobilitzava un poble per defensar-se.
rebato somatén
(històric) Milícia organitzada en vegueries i mobilitzada a toc de campana per a tasques de seguretat.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept somia somiada somiades somiam somiant somiar somiara somiaran somiarem somiaren somiares somiareu somiaria somiarien somiaries somiarà somiaràs somiaré somiaríem somiaríeu somiassen somiasses somiassin somiassis somiat somiats somiau somiava somiaven somiaves somie somiem somien somies somiessen somiesses somiessin somiessis somieu somii somio somià somiàrem somiàreu somiàs somiàssem somiàsseu somiàssim somiàssiu somiàvem somiàveu somiés somiéssem somiésseu somiéssim somiéssiu somií somiï somiïn somiïs val v
soñar
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.
Desitjar fortament.

somiatruites /soˌmi.aˈtɾuj.tes/ /soˌmi.aˈtɾwi.tes/ /soˌmi.əˈtɾuj.təs/ /suˌmi.əˈtɾuj.təs/ n neut
soñador

somic /soˈmik/ /suˈmik/ n masc
lloriqueo

somier /so.miˈe/ /so.miˈeɾ/ /su.miˈe/ n masc
somier

somiqueig /so.miˈket͡ʃ/ /so.miˈkət͡ʃ/ /su.miˈkɛt͡ʃ/ n masc
lloriqueo

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ n masc
sonambulismo

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
sueño ensueño

somort /soˈmɔɾt/ /suˈmɔrt/ adj masc
mortecino

somoure /soˈmɔw.ɾe/ /soˈmɔw.ɾə/ /suˈmɔw.ɾə/ bal eiv occ somoc somoga somoguda somogudes somoguem somoguen somoguera somogueren somogueres somogues somoguessen somoguesses somoguessin somoguessis somogueu somogui somoguin somoguis somogut somoguts somogué somoguérem somoguéreu somogués somoguéssem somoguésseu somoguéssim somoguéssiu somoguí somou somouen somouran somoure somourem somoureu somouria somourien somouries somourà somouràs somouré somouríem somouríeu somous somovem somovent somoveu somovia somovien somovies somovíem somovíeu v.cent val v
soliviar
Ajudar a alçar alguna cosa per sota.
solevantar
Sublevar.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
sonrisa sonreír
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ bal occ somreia somreien somreies somreim somreis somric somriem somrient somrieu somriga somriguda somrigudes somriguem somriguen somriguera somrigueren somrigueres somrigues somriguessen somriguesses somriguessin somriguessis somrigueu somrigui somriguin somriguis somrigut somriguts somrigué somriguérem somriguéreu somrigués somriguéssem somriguésseu somriguéssim somriguéssiu somriguí somrist somrista somristes somrists somriu somriuen somriuran somriure somriurem somriureu somriuria somriurien somriuries somriurà somriuràs somriuré somriuríem somriuríeu somrius somrèiem somrèieu somréiem somréieu val v
sonreír
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n fem
sueño
Ganes de dormir.

son /son/ /sun/ n masc
sueño
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonalls /soˈnaʎs/ /soˈnaʎʃ/ /suˈnaʎs/ n masc
sonajas

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept son sona sonada sonades sonam sonant sonar sonara sonaran sonarem sonaren sonares sonareu sonaria sonarien sonaries sonarà sonaràs sonaré sonaríem sonaríeu sonassen sonasses sonassin sonassis sonat sonats sonau sonava sonaven sonaves sone sonem sonen sones sonessen sonesses sonessin sonessis soneu soni sonin sonis sono sonà sonàrem sonàreu sonàs sonàssem sonàsseu sonàssim sonàssiu sonàvem sonàveu sonés sonéssem sonésseu sonéssim sonéssiu soní val v
sonar
Emetre so.
Causar una impressió, un efecte vagament conegut.

sonda /ˈson.da/ /ˈson.də/ n fem
sonda

sondable /sonˈda.bɫe/ /sonˈda.βɫe/ /sonˈdab.bɫe/ /sonˈdab.bɫə/ /sunˈda.βɫə/ /sunˈdab.bɫə/ adj
sondable

sondanès /son.daˈnes/ /sun.dəˈnɛs/ n masc
sundanés
Llengua malaiopolinèsia de la part occidental de l'illa de Java.

sondar /sonˈda/ /sonˈdaɾ/ /sunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sond sonda sondada sondades sondam sondant sondar sondara sondaran sondarem sondaren sondares sondareu sondaria sondarien sondaries sondarà sondaràs sondaré sondaríem sondaríeu sondassen sondasses sondassin sondassis sondat sondats sondau sondava sondaven sondaves sonde sondem sonden sondes sondessen sondesses sondessin sondessis sondeu sondi sondin sondis sondo sondà sondàrem sondàreu sondàs sondàssem sondàsseu sondàssim sondàssiu sondàvem sondàveu sondés sondéssem sondésseu sondéssim sondéssiu sondí val v
sondar
Explorar, mesurar, examinar amb una sonda.
sondear
Mirar d’esbrinar les intencions, l’opinió.

sondeig /sonˈdet͡ʃ/ /sonˈdət͡ʃ/ /sunˈdɛt͡ʃ/ n masc
sondeo

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
soneto

sonor /soˈnoɾ/ /suˈnor/ adj masc
sonoro

sonorització /so.no.ɾi.d͡za.siˈo/ /so.no.ɾi.d͡zə.siˈo/ /so.no.ɾi.za.siˈo/ /su.nu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
sonorización
Amplificació de sons per la seva difusió amb una bona audició.
(fonètica) Procés pel qual un so sord esdevé sonor.

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
soso

sonso blau n masc
sonso

sonso ros n masc
saltón

sopa /ˈso.pa/ n fem
sopa

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
cena
Àpat principal del vespre o de la nit.

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sop sopa sopada sopades sopam sopant sopar sopara soparan soparem soparen sopares sopareu soparia soparien soparies soparà soparàs soparé soparíem soparíeu sopassen sopasses sopassin sopassis sopat sopats sopau sopava sopaven sopaves sope sopem sopen sopes sopessen sopesses sopessin sopessis sopeu sopi sopin sopis sopo sopà sopàrem sopàreu sopàs sopàssem sopàsseu sopàssim sopàssiu sopàvem sopàveu sopés sopéssem sopésseu sopéssim sopéssiu sopí val v
cenar
(intransitiu) Realitzar l'àpat principal del vespre o de la nit.

sopitesa /so.piˈte.za/ /so.piˈtə.zə/ /su.piˈtɛ.zə/ n fem
sopor

sopor /soˈpoɾ/ /suˈpor/ n
sopor

soprano /soˈpɾa.no/ /suˈpɾa.nu/ n masc
soprano

sor /ˈsɔr/ n fem
sor

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
sorbete

sord /ˈsort/ adj masc
sordo

sord com una tàpia sorda com una tàpia sordes com una tàpia sords com una tàpia adj masc
más sordo que una tapia

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
sordera

sordmudesa /ˌsord.muˈðɛ.zə/ /ˌsoɾd.muˈðe.za/ /ˌsoɾd.muˈðə.zə/ n fem
sordomudez

sordmut /ˌsordˈmut/ adj masc
sordomudo

sorell /soˈɾeʎ/ /suˈɾeʎ/ n masc
chicharro
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachurus trachurus)

sorell blancal n masc
jurel mediterráneo

sorell blau n masc
jurel real

sorell fumat n masc
chicharro

sorella /soˈɾe.ʎa/ /soˈɾe.ʎə/ /suˈɾe.ʎə/ n fem
jurel azul
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Caranx crysos)

sorna /ˈsor.nə/ /ˈsoɾ.na/ n fem
sorna
Ironia de to burlesc.
flema
Manera d'actuar amb lentitud i mala gana, fent el ronso.

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
ruido callandico
So no articulat i confús més o menys fort.
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollosament /so.ɾoˌʎo.zaˈmen/ /so.ɾoˌʎo.zaˈment/ /so.ɾoˌʎo.zəˈment/ /su.ɾuˌʎo.zəˈmen/ adv
ruidosamente

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ sorollosa sorollosos adj masc
ruidoso

sororitat /so.ɾo.ɾiˈtat/ /su.ɾu.ɾiˈtat/ n fem
sororidad

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ bal eiv occ sorprenc sorprendran sorprendre sorprendrem sorprendreu sorprendria sorprendrien sorprendries sorprendrà sorprendràs sorprendré sorprendríem sorprendríeu sorprenem sorprenen sorprenent sorpreneu sorprenga sorprenguem sorprenguen sorprenguera sorprengueren sorprengueres sorprengues sorprenguessen sorprenguesses sorprenguessin sorprenguessis sorprengueu sorprengui sorprenguin sorprenguis sorprengué sorprenguérem sorprenguéreu sorprengués sorprenguéssem sorprenguésseu sorprenguéssim sorprenguéssiu sorprenguí sorprenia sorprenien sorprenies sorprenim sorpreniu sorprens sorpreníem sorpreníeu sorpresa sorpreses sorpresos sorprèn sorprès sorprén sorprés v.cent val v
sorprender

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ adj
sorprendente

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
sorpresa

sorra /ˈso.ra/ n fem
arena

sorrar /soˈra/ /soˈraɾ/ /suˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sorr sorra sorrada sorrades sorram sorrant sorrar sorrara sorraran sorrarem sorraren sorrares sorrareu sorraria sorrarien sorraries sorrarà sorraràs sorraré sorraríem sorraríeu sorrassen sorrasses sorrassin sorrassis sorrat sorrats sorrau sorrava sorraven sorraves sorre sorrem sorren sorres sorressen sorresses sorressin sorressis sorreu sorri sorrin sorris sorro sorrà sorràrem sorràreu sorràs sorràssem sorràsseu sorràssim sorràssiu sorràvem sorràveu sorrés sorréssem sorrésseu sorréssim sorréssiu sorrí val v
enarenar
Cobrir un camí de sorra.

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ adj masc
arenoso

sorrut /soˈrut/ /suˈrut/ adj masc
ceñudo

sorrós /soˈros/ /suˈros/ sorrosa sorrosos adj masc
arenoso
Que té una quantitat important de sorra.

sort n fem
suerte

sorteig /soɾˈtet͡ʃ/ /soɾˈtət͡ʃ/ /surˈtɛt͡ʃ/ n masc
sorteo

sortejar /sor.teˈʒa/ /soɾ.teˈd͡ʒa/ /soɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /soɾ.təˈd͡ʒa/ /sur.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sortege sortegem sortegen sorteges sortegessen sortegesses sortegessin sortegessis sortegeu sortegi sortegin sortegis sortegés sortegéssem sortegésseu sortegéssim sortegéssiu sortegí sorteig sorteja sortejada sortejades sortejam sortejant sortejar sortejara sortejaran sortejarem sortejaren sortejares sortejareu sortejaria sortejarien sortejaries sortejarà sortejaràs sortejaré sortejaríem sortejaríeu sortejassen sortejasses sortejassin sortejassis sortejat sortejats sortejau sortejava sortejaven sortejaves sortejo sortejà sortejàrem sortejàreu sortejàs sortejàssem sortejàsseu sortejàssim sortejàssiu sortejàvem sortejàveu val v
sortear

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
salida
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.
(esports de pilota) Acció i efecte d'un porter de desplaçar-se en direcció a un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb opcions de marcar, amb la intenció de prendre-l'hi o dificultar-li el xut cap a la porteria.

sortida de zona n fem
salida de zona

sortida falsa n fem
salida falsa

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ [[sortir-se]], [[sortir-se'n]] alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
salir
Passar a fora.
(esports de pilota) Desplaçar-se, un porter, en direcció a un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb opcions de marcar, amb la intenció de prendre-l'hi o dificultar-li el xut cap a la porteria.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ v
salir del armario

sortir-se'n /soɾˈtiɾ.sen/ /surˈtir.sən/ alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
aprieto

sortosament /sorˌto.zaˈmen/ /soɾˌto.zaˈmen/ /soɾˌto.zaˈment/ /soɾˌto.zəˈment/ /surˌto.zəˈmen/ adv
afortunadamente

sortós /soɾˈtos/ /suɾˈtos/ adj masc
suertudo

sosa /ˈso.za/ /ˈso.zə/ n fem
sosa
Cendra de barrella.

sospesar /sos.peˈza/ /sos.peˈzaɾ/ /sus.pəˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospesa sospesada sospesades sospesaia sospesaien sospesaies sospesam sospesant sospesar sospesara sospesaran sospesarem sospesaren sospesares sospesareu sospesaria sospesarien sospesaries sospesariva sospesariven sospesarives sospesarà sospesaràs sospesaré sospesaríem sospesaríeu sospesarívem sospesaríveu sospesassen sospesasses sospesassin sospesassis sospesat sospesats sospesau sospesava sospesaven sospesaves sospesavi sospesavo sospese sospeseguem sospeseguessa sospeseguessen sospeseguesses sospesegueu sospesegués sospeseguéssom sospeseguéssou sospesem sospesen sospeses sospesessa sospesessen sospesesses sospesessi sospesessin sospesessis sospeseu sospesi sospesin sospesis sospeso sospesos sospesà sospesàiem sospesàieu sospesàrem sospesàreu sospesàs sospesàssem sospesàsseu sospesàssim sospesàssiu sospesàvem sospesàvets sospesàveu sospesàvom sospesés sospeséssem sospesésseu sospeséssim sospeséssiu sospesí sospés v.cent val v
sopesar
Apreciar el pes d'alguna cosa posant-la sobre la mà.
Tenir en compte pros i contres amb relació a una qüestió.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospir sospira sospirada sospirades sospiraia sospiraien sospiraies sospiram sospirant sospirar sospirara sospiraran sospirarem sospiraren sospirares sospirareu sospiraria sospirarien sospiraries sospirariva sospirariven sospirarives sospirarà sospiraràs sospiraré sospiraríem sospiraríeu sospirarívem sospiraríveu sospirassen sospirasses sospirassin sospirassis sospirat sospirats sospirau sospirava sospiraven sospiraves sospiravi sospiravo sospire sospireguem sospireguessa sospireguessen sospireguesses sospiregueu sospiregués sospireguéssom sospireguéssou sospirem sospiren sospires sospiressa sospiressen sospiresses sospiressi sospiressin sospiressis sospireu sospiri sospirin sospiris sospiro sospiros sospirs sospirà sospiràiem sospiràieu sospiràrem sospiràreu sospiràs sospiràssem sospiràsseu sospiràssim sospiràssiu sospiràvem sospiràvets sospiràveu sospiràvom sospirés sospiréssem sospirésseu sospiréssim sospiréssiu sospirí v.cent val v
suspirar

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
sospecha

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospit sospita sospitada sospitades sospitaia sospitaien sospitaies sospitam sospitant sospitar sospitara sospitaran sospitarem sospitaren sospitares sospitareu sospitaria sospitarien sospitaries sospitariva sospitariven sospitarives sospitarà sospitaràs sospitaré sospitaríem sospitaríeu sospitarívem sospitaríveu sospitassen sospitasses sospitassin sospitassis sospitat sospitats sospitau sospitava sospitaven sospitaves sospitavi sospitavo sospite sospiteguem sospiteguessa sospiteguessen sospiteguesses sospitegueu sospitegués sospiteguéssom sospiteguéssou sospitem sospiten sospites sospitessa sospitessen sospitesses sospitessi sospitessin sospitessis sospiteu sospiti sospitin sospitis sospito sospitos sospits sospità sospitàiem sospitàieu sospitàrem sospitàreu sospitàs sospitàssem sospitàsseu sospitàssim sospitàssiu sospitàvem sospitàvets sospitàveu sospitàvom sospités sospitéssem sospitésseu sospitéssim sospitéssiu sospití v.cent val v
sospechar
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitosament /sos.piˌto.zaˈmen/ /sos.piˌto.zaˈment/ /sos.piˌto.zəˈment/ /sus.piˌto.zəˈmen/ adv
sospechosamente

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
sospechoso

sostenibilitat /sos.te.ni.bi.ɫiˈtat/ /sos.tə.ni.bi.ɫiˈtat/ /sus.tə.ni.bi.ɫiˈtat/ n fem
sostenibilidad

sostenibilitat educativa n fem
sostenibilidad educativa

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ adj
sostenible
(ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
sostén ajustador

sostenir /sos.teˈni/ /sos.teˈniɾ/ /sos.təˈni/ /sus.təˈni/ alg bal eiv occ sostenc sostendran sostendrem sostendreu sostendria sostendrien sostendries sostendrà sostendràs sostendré sostendríem sostendríeu sostenen sostenguda sostengudes sostenguem sostengueren sostengueres sostenguessin sostenguessis sostengueu sostengui sostenguin sostenguis sostengut sostenguts sostengué sostenguérem sostenguéreu sostengués sostenguéssim sostenguéssiu sostenguí sostenia sostenien sostenies sostenim sostenint sostenir sosteniu sostens sosteníem sosteníeu sostinc sostindran sostindrem sostindreu sostindria sostindrien sostindries sostindrà sostindràs sostindré sostindríem sostindríeu sostinga sostinguda sostingudes sostinguem sostinguen sostinguera sostingueren sostingueres sostingues sostinguessen sostinguesses sostinguessin sostinguessis sostingueu sostingui sostinguin sostinguis sostingut sostinguts sostingué sostinguérem sostinguéreu sostingués sostinguéssem sostinguésseu sostinguéssim sostinguéssiu sostinguí sosté sostén sostín v.cent val v
sostener
Suportar el pes d'alguna cosa que està agafada o bé que es troba al damunt d'una altra.
Mantenir una idea, aportant arguments que la defensin.

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
sostenido

sostracció /sos.tɾak.siˈo/ /sos.tɾək.siˈo/ /sus.tɾək.siˈo/ n fem
sustracción

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
techo cielorraso
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sostreure /sosˈtɾɛw.ɾe/ /sosˈtɾɛw.ɾə/ /susˈtɾɛw.ɾə/ bal eiv n-occ occ or sostrac sostraem sostraent sostraeu sostraga sostraguem sostraguen sostraguera sostragueren sostragueres sostragues sostraguessen sostraguesses sostraguessin sostraguessis sostragueu sostragui sostraguin sostraguis sostragué sostraguérem sostraguéreu sostragués sostraguéssem sostraguésseu sostraguéssim sostraguéssiu sostraguí sostraiem sostraient sostraieu sostrau sostrauen sostrauran sostraure sostraurem sostraureu sostrauria sostraurien sostrauries sostraurà sostrauràs sostrauré sostrauríem sostrauríeu sostraus sostrec sostrega sostreguen sostregues sostregui sostreguin sostreguis sostreia sostreien sostreies sostreim sostreis sostret sostreta sostretes sostrets sostreu sostreuen sostreure sostreus sostrèiem sostrèieu v.cent val v
sustraer

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
sota

sotamà /ˌso.taˈma/ /ˌso.təˈma/ n masc
sotamano

sotana /soˈta.na/ /soˈta.nə/ /suˈta.nə/ n fem
sotana

sotavent /ˌsɔ.taˈvent/ /ˌsɔ.taˈβen/ /ˌsɔ.təˈven/ /ˌsɔ.təˈvent/ /ˌsɔ.təˈβen/ n masc
sotavento

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
sótano

soterrar /so.teˈra/ /so.teˈˈɾaɾ// /su.təˈra/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept soterr soterra soterrada soterrades soterraia soterraien soterraies soterram soterrant soterrar soterrara soterraran soterrarem soterraren soterrares soterrareu soterraria soterrarien soterraries soterrariva soterrariven soterrarives soterrarà soterraràs soterraré soterraríem soterraríeu soterrarívem soterraríveu soterrassen soterrasses soterrassin soterrassis soterrat soterrats soterrau soterrava soterraven soterraves soterravi soterravo soterre soterreguem soterreguessa soterreguessen soterreguesses soterregueu soterregués soterreguéssom soterreguéssou soterrem soterren soterres soterressa soterressen soterresses soterressi soterressin soterressis soterreu soterri soterrin soterris soterro soterros soterrs soterrà soterràiem soterràieu soterràrem soterràreu soterràs soterràssem soterràsseu soterràssim soterràssiu soterràvem soterràvets soterràveu soterràvom soterrés soterréssem soterrésseu soterréssim soterréssiu soterrí v.cent val v
enterrar

sotjar /soˈd͡ʒa/ /soˈd͡ʒaɾ/ /suˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv n-occ nota1 occ sept sotge sotgeguem sotgeguessa sotgeguessen sotgeguesses sotgegueu sotgegués sotgeguéssom sotgeguéssou sotgem sotgen sotges sotgessa sotgessen sotgesses sotgessi sotgessin sotgessis sotgeu sotgi sotgin sotgis sotgés sotgéssem sotgésseu sotgéssim sotgéssiu sotgí sotj sotja sotjada sotjades sotjaia sotjaien sotjaies sotjaieu sotjam sotjant sotjar sotjara sotjaran sotjarem sotjaren sotjares sotjareu sotjaria sotjarien sotjaries sotjariva sotjariven sotjarives sotjarà sotjaràs sotjaré sotjaríem sotjaríeu sotjarívem sotjaríveu sotjassen sotjasses sotjassin sotjassis sotjat sotjats sotjau sotjava sotjaven sotjaves sotjavi sotjavo sotjo sotjos sotjà sotjàiem sotjàrem sotjàreu sotjàs sotjàssem sotjàsseu sotjàssim sotjàssiu sotjàvem sotjàveu sotjàvom v.cent val v
sondear

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ bal occ sept sotmesa sotmeses sotmesos sotmet sotmeta sotmetem sotmeten sotmetent sotmetera sotmeteren sotmeteres sotmetes sotmetessen sotmetesses sotmetessin sotmetessis sotmeteu sotmeti sotmetia sotmetien sotmeties sotmetin sotmetis sotmeto sotmetran sotmetre sotmetrem sotmetreu sotmetria sotmetrien sotmetries sotmetrà sotmetràs sotmetré sotmetríem sotmetríeu sotmets sotmeté sotmetérem sotmetéreu sotmetés sotmetéssem sotmetésseu sotmetéssim sotmetéssiu sotmetí sotmetíem sotmetíeu sotmès sotmés val v
someter
Posar sota l’autoritat d’algú, especialment per força.
Lliurar a la decisió d’altri.

sotraguejar /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒa/ /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /so.tɾa.ɣeˈʒa/ /so.tɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /su.tɾə.ɣəˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sotraguege sotraguegem sotraguegen sotragueges sotraguegessen sotraguegesses sotraguegessin sotraguegessis sotraguegeu sotraguegi sotraguegin sotraguegis sotraguegés sotraguegéssem sotraguegésseu sotraguegéssim sotraguegéssiu sotraguegí sotragueig sotragueja sotraguejada sotraguejades sotraguejam sotraguejant sotraguejar sotraguejara sotraguejaran sotraguejarem sotraguejaren sotraguejares sotraguejareu sotraguejaria sotraguejarien sotraguejaries sotraguejarà sotraguejaràs sotraguejaré sotraguejaríem sotraguejaríeu sotraguejassen sotraguejasses sotraguejassin sotraguejassis sotraguejat sotraguejats sotraguejau sotraguejava sotraguejaven sotraguejaves sotraguejo sotraguejà sotraguejàrem sotraguejàreu sotraguejàs sotraguejàssem sotraguejàsseu sotraguejàssim sotraguejàssiu sotraguejàvem sotraguejàveu v.cent val v
traquetear

sotsarrendar /ˌsod͡z.a.renˈda/ /ˌsod͡z.a.renˈdaɾ/ /ˌsod͡z.ə.rənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sotsarrend sotsarrenda sotsarrendada sotsarrendades sotsarrendam sotsarrendant sotsarrendar sotsarrendara sotsarrendaran sotsarrendarem sotsarrendaren sotsarrendares sotsarrendareu sotsarrendaria sotsarrendarien sotsarrendaries sotsarrendarà sotsarrendaràs sotsarrendaré sotsarrendaríem sotsarrendaríeu sotsarrendassen sotsarrendasses sotsarrendassin sotsarrendassis sotsarrendat sotsarrendats sotsarrendau sotsarrendava sotsarrendaven sotsarrendaves sotsarrende sotsarrendem sotsarrenden sotsarrendes sotsarrendessen sotsarrendesses sotsarrendessin sotsarrendessis sotsarrendeu sotsarrendi sotsarrendin sotsarrendis sotsarrendo sotsarrendà sotsarrendàrem sotsarrendàreu sotsarrendàs sotsarrendàssem sotsarrendàsseu sotsarrendàssim sotsarrendàssiu sotsarrendàvem sotsarrendàveu sotsarrendés sotsarrendéssem sotsarrendésseu sotsarrendéssim sotsarrendéssiu sotsarrendí val v
subarrendar
Arrendar a una tercera persona per part de l'arrendatari.

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sotsobr sotsobra sotsobrada sotsobrades sotsobram sotsobrant sotsobrar sotsobrara sotsobraran sotsobrarem sotsobraren sotsobrares sotsobrareu sotsobraria sotsobrarien sotsobraries sotsobrarà sotsobraràs sotsobraré sotsobraríem sotsobraríeu sotsobrassen sotsobrasses sotsobrassin sotsobrassis sotsobrat sotsobrats sotsobrau sotsobrava sotsobraven sotsobraves sotsobre sotsobrem sotsobren sotsobres sotsobressen sotsobresses sotsobressin sotsobressis sotsobreu sotsobri sotsobrin sotsobris sotsobro sotsobrà sotsobràrem sotsobràreu sotsobràs sotsobràssem sotsobràsseu sotsobràssim sotsobràssiu sotsobràvem sotsobràveu sotsobrés sotsobréssem sotsobrésseu sotsobréssim sotsobréssiu sotsobrí val v
zozobrar

sotsobre /sotˈso.bɾe/ /sotˈsɔ.bɾə/ /sutˈsɔ.bɾə/ /sutˈsɔ.βɾə/ n masc
zozobra

sou /ˈsow/ /ˈsɔw/ n masc
sueldo
Diners que es perceben per un treball, salari.

soul /ˈsowɫ/ n masc
soul

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
a menudo frecuentemente

sovintejar /so.vin.teˈd͡ʒaɾ/ /so.vin.təˈd͡ʒa/ /so.βin.teˈd͡ʒa/ /so.βin.teˈʒa/ /su.vin.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sovintege sovintegem sovintegen sovinteges sovintegessen sovintegesses sovintegessin sovintegessis sovintegeu sovintegi sovintegin sovintegis sovintegés sovintegéssem sovintegésseu sovintegéssim sovintegéssiu sovintegí sovinteig sovinteja sovintejada sovintejades sovintejam sovintejant sovintejar sovintejara sovintejaran sovintejarem sovintejaren sovintejares sovintejareu sovintejaria sovintejarien sovintejaries sovintejarà sovintejaràs sovintejaré sovintejaríem sovintejaríeu sovintejassen sovintejasses sovintejassin sovintejassis sovintejat sovintejats sovintejau sovintejava sovintejaven sovintejaves sovintejo sovintejà sovintejàrem sovintejàreu sovintejàs sovintejàssem sovintejàsseu sovintejàssim sovintejàssiu sovintejàvem sovintejàveu v.cent val v
frecuentar

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ adj masc
soviético
Relatiu o pertanyent a la Unió Soviètica.

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ n masc
soviético
(històric) Ciutadà de la Unió Soviètica

sprite n masc
imagen con movimiento

staff /esˈtaf/ /əsˈtaf/ n masc
staff

strike /esˈtɾajk/ Interjection
strike

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
swahili suajili

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sua suada suades suam suant suar suara suaran suarem suaren suares suareu suaria suarien suaries suarà suaràs suaré suaríem suaríeu suassen suasses suassin suassis suat suats suau suava suaven suaves sue suem suen sues suessen suesses suessin suessis sueu suo suu suà suàrem suàreu suàs suàssem suàsseu suàssim suàssiu suàvem suàveu sués suéssem suésseu suéssim suéssiu suí suï suïn suïs val v
sudar transpirar

suar la cansalada v
sudar la gota gorda
(col·loquial) Suar molt.
sudar tinta
(col·loquial) Fer grans esforços.

suau /suˈaw/ adj
suave

suaument /suˌawˈmen/ /suˌawˈment/ adv
suavemente

suavitat /su.a.viˈtat/ /su.a.βiˈtat/ /su.ə.viˈtat/ /su.ə.βiˈtat/ n fem
suavidad

suavitzar /su.a.viˈzaɾ/ /su.a.βiˈd͡za/ /su.a.βiˈza/ /su.ə.viˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept suavitz suavitza suavitzada suavitzades suavitzam suavitzant suavitzar suavitzara suavitzaran suavitzarem suavitzaren suavitzares suavitzareu suavitzaria suavitzarien suavitzaries suavitzarà suavitzaràs suavitzaré suavitzaríem suavitzaríeu suavitzassen suavitzasses suavitzassin suavitzassis suavitzat suavitzats suavitzau suavitzava suavitzaven suavitzaves suavitze suavitzem suavitzen suavitzes suavitzessen suavitzesses suavitzessin suavitzessis suavitzeu suavitzi suavitzin suavitzis suavitzo suavitzà suavitzàrem suavitzàreu suavitzàs suavitzàssem suavitzàsseu suavitzàssim suavitzàssiu suavitzàvem suavitzàveu suavitzés suavitzéssem suavitzésseu suavitzéssim suavitzéssiu suavitzí val v
suavizar

subcultiu /sup.kuɫˈtiw/ n masc
subcultivo
Població de cèl·lules o de microorganismes que s'ha desenvolupat en un medi de cultiu a partir d'una població d'un altre medi de cultiu.
Tècnica de laboratori consistent a desenvolupar una població de cèl·lules o de microorganismes en un medi de cultiu a partir d'una població d'un altre medi de cultiu.

subdivisió /sub.di.vi.ziˈo/ /sub.di.vi.ziˈo/ /sub.di.βi.ziˈo/ n fem
subdivisión

subducció /sub.duk.siˈo/ n fem
subducción

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subestim subestima subestimada subestimades subestimam subestimant subestimar subestimara subestimaran subestimarem subestimaren subestimares subestimareu subestimaria subestimarien subestimaries subestimarà subestimaràs subestimaré subestimaríem subestimaríeu subestimassen subestimasses subestimassin subestimassis subestimat subestimats subestimau subestimava subestimaven subestimaves subestime subestimem subestimen subestimes subestimessen subestimesses subestimessin subestimessis subestimeu subestimi subestimin subestimis subestimo subestimà subestimàrem subestimàreu subestimàs subestimàssem subestimàsseu subestimàssim subestimàssiu subestimàvem subestimàveu subestimés subestiméssem subestimésseu subestiméssim subestiméssiu subestimí val v
subestimar

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
subasta

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subhast subhasta subhastada subhastades subhastaia subhastaien subhastaies subhastam subhastant subhastar subhastara subhastaran subhastarem subhastaren subhastares subhastareu subhastaria subhastarien subhastaries subhastariva subhastariven subhastarives subhastarà subhastaràs subhastaré subhastaríem subhastaríeu subhastarívem subhastaríveu subhastassen subhastasses subhastassin subhastassis subhastat subhastats subhastau subhastava subhastaven subhastaves subhastavi subhastavo subhaste subhasteguem subhasteguessa subhasteguessen subhasteguesses subhastegueu subhastegués subhasteguéssom subhasteguéssou subhastem subhasten subhastes subhastessa subhastessen subhastesses subhastessi subhastessin subhastessis subhasteu subhasti subhastin subhastis subhasto subhastos subhasts subhastà subhastàiem subhastàieu subhastàrem subhastàreu subhastàs subhastàssem subhastàsseu subhastàssim subhastàssiu subhastàvem subhastàvets subhastàveu subhastàvom subhastés subhastéssem subhastésseu subhastéssim subhastéssiu subhastí v.cent val v
subastar

subjectar /sub.d͡ʒekˈta/ /sub.d͡ʒekˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subject subjecta subjectada subjectades subjectaia subjectaien subjectaies subjectam subjectant subjectar subjectara subjectaran subjectarem subjectaren subjectares subjectareu subjectaria subjectarien subjectaries subjectariva subjectariven subjectarives subjectarà subjectaràs subjectaré subjectaríem subjectaríeu subjectarívem subjectaríveu subjectassen subjectasses subjectassin subjectassis subjectat subjectats subjectau subjectava subjectaven subjectaves subjectavi subjectavo subjecte subjecteguem subjecteguessa subjecteguessen subjecteguesses subjectegueu subjectegués subjecteguéssom subjecteguéssou subjectem subjecten subjectes subjectessa subjectessen subjectesses subjectessi subjectessin subjectessis subjecteu subjecti subjectin subjectis subjecto subjectos subjects subjectà subjectàiem subjectàieu subjectàrem subjectàreu subjectàs subjectàssem subjectàsseu subjectàssim subjectàssiu subjectàvem subjectàvets subjectàveu subjectàvom subjectés subjectéssem subjectésseu subjectéssim subjectéssiu subjectí v.cent val v
sujetar

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ adj masc
sujeto

subjectivar /sub.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /sub.d͡ʒek.tiˈβa/ /sub.ʒək.tiˈva/ /sub.ʒək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subjectiu subjectiv subjectiva subjectivada subjectivades subjectivam subjectivant subjectivar subjectivara subjectivaran subjectivarem subjectivaren subjectivares subjectivareu subjectivaria subjectivarien subjectivaries subjectivarà subjectivaràs subjectivaré subjectivaríem subjectivaríeu subjectivassen subjectivasses subjectivassin subjectivassis subjectivat subjectivats subjectivau subjectivava subjectivaven subjectivaves subjective subjectivem subjectiven subjectives subjectivessen subjectivesses subjectivessin subjectivessis subjectiveu subjectivi subjectivin subjectivis subjectivo subjectivà subjectivàrem subjectivàreu subjectivàs subjectivàssem subjectivàsseu subjectivàssim subjectivàssiu subjectivàvem subjectivàveu subjectivés subjectivéssem subjectivésseu subjectivéssim subjectivéssiu subjectiví val v
subjetivar

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept subjug subjuga subjugada subjugades subjugam subjugant subjugar subjugara subjugaran subjugarem subjugaren subjugares subjugareu subjugaria subjugarien subjugaries subjugarà subjugaràs subjugaré subjugaríem subjugaríeu subjugassen subjugasses subjugassin subjugassis subjugat subjugats subjugau subjugava subjugaven subjugaves subjugo subjugue subjuguem subjuguen subjugues subjuguessen subjuguesses subjuguessin subjuguessis subjugueu subjugui subjuguin subjuguis subjugués subjuguéssem subjuguésseu subjuguéssim subjuguéssiu subjuguí subjugà subjugàrem subjugàreu subjugàs subjugàssem subjugàsseu subjugàssim subjugàssiu subjugàvem subjugàveu v.cent val v
subyugar

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ n masc
subjuntivo

sublim /suˈβɫim/ adj
sublime

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sublim sublima sublimada sublimades sublimaia sublimaien sublimaies sublimam sublimant sublimar sublimara sublimaran sublimarem sublimaren sublimares sublimareu sublimaria sublimarien sublimaries sublimariva sublimariven sublimarives sublimarà sublimaràs sublimaré sublimaríem sublimaríeu sublimarívem sublimaríveu sublimassen sublimasses sublimassin sublimassis sublimat sublimats sublimau sublimava sublimaven sublimaves sublimavi sublimavo sublime sublimeguem sublimeguessa sublimeguessen sublimeguesses sublimegueu sublimegués sublimeguéssom sublimeguéssou sublimem sublimen sublimes sublimessa sublimessen sublimesses sublimessi sublimessin sublimessis sublimeu sublimi sublimin sublimis sublimo sublimos sublims sublimà sublimàiem sublimàieu sublimàrem sublimàreu sublimàs sublimàssem sublimàsseu sublimàssim sublimàssiu sublimàvem sublimàvets sublimàveu sublimàvom sublimés subliméssem sublimésseu subliméssim subliméssiu sublimí v.cent val v
sublimar

submarinisme /sub.ma.ɾiˈniz.me/ /sum.ma.ɾiˈniz.me/ /sum.mə.ɾiˈniz.mə/ n masc
buceo

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
submarino
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submergir /sub.meɾˈd͡ʒi/ /sub.meɾˈd͡ʒiɾ/ /sum.merˈd͡ʒi/ /sum.mərˈʒi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept submergeix submergeixa submergeixen submergeixes submergeixi submergeixin submergeixis submergeixo submergeixs submergesc submergesca submergesquen submergesques submergesqui submergesquin submergesquis submergia submergida submergides submergien submergies submergiguem submergiguera submergigueren submergigueres submergiguessen submergiguesses submergiguessin submergiguessis submergigueu submergigueva submergigueven submergigueves submergigué submergiguérem submergiguéreu submergigués submergiguéssem submergiguésseu submergiguéssim submergiguéssiu submergiguévem submergiguéveu submergim submergint submergir submergira submergiran submergirem submergiren submergires submergireu submergiria submergirien submergiries submergiriva submergiriven submergirives submergirà submergiràs submergiré submergiríem submergiríeu submergirívem submergiríveu submergisc submergisca submergisco submergiscos submergisquem submergisquen submergisques submergisqueu submergissa submergissen submergisses submergissi submergissin submergissis submergist submergit submergits submergiu submergiva submergiven submergives submergix submergixa submergixen submergixes submergixi submergixin submergixis submergixo submergixos submergí submergíem submergíets submergíeu submergírem submergíreu submergís submergíscon submergíssem submergísseu submergíssim submergíssiu submergíssom submergíssou submergívem submergíveu submergíxon v.cent val v
sumergir

subministrament /sub.mi.nis.tɾaˈmen/ /sub.mi.nis.tɾaˈment/ /sum.mi.nis.tɾaˈmen/ /sum.mi.nis.tɾəˈmen/ /sum.mi.nis.tɾəˈment/ n masc
suministro

subministrar /sub.mi.nisˈtɾa/ /sub.mi.nisˈtɾaɾ/ /sum.mi.nisˈtɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subministr subministra subministrada subministrades subministraia subministraien subministraies subministram subministrant subministrar subministrara subministraran subministrarem subministraren subministrares subministrareu subministraria subministrarien subministraries subministrariva subministrariven subministrarives subministrarà subministraràs subministraré subministraríem subministraríeu subministrarívem subministraríveu subministrassen subministrasses subministrassin subministrassis subministrat subministrats subministrau subministrava subministraven subministraves subministravi subministravo subministre subministreguem subministreguessa subministreguessen subministreguesses subministregueu subministregués subministreguéssom subministreguéssou subministrem subministren subministres subministressa subministressen subministresses subministressi subministressin subministressis subministreu subministri subministrin subministris subministro subministros subministrs subministrà subministràiem subministràieu subministràrem subministràreu subministràs subministràssem subministràsseu subministràssim subministràssiu subministràvem subministràvets subministràveu subministràvom subministrés subministréssem subministrésseu subministréssim subministréssiu subministrí v.cent val v
suministrar

submisament /subˌmi.zaˈmen/ /subˌmi.zaˈment/ /sumˌmi.zaˈmen/ /sumˌmi.zəˈmen/ /sumˌmi.zəˈment/ adv
sumisamente

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ n fem
sumisión

submís /subˈmis/ /sumˈmis/ adj
sumiso

submón /subˈmon/ /sumˈmon/ n masc
submundo

subnormal /sub.noɾˈmaɫ/ /sub.nurˈmaɫ/ n neut
subnormal

subordinadament /su.boɾ.ðiˌna.ðaˈment/ /su.boɾ.ðiˌna.ðəˈment/ /su.bur.ðiˌna.ðəˈmen/ /su.βor.ðiˌna.ðaˈmen/ /su.βoɾ.ðiˌna.ðaˈmen/ /su.βur.diˌna.ðəˈmen/ adv
subordinadamente

suborn /suˈβorn/ n masc
soborno

suborn de funcionari n masc
cohecho

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suborn suborna subornada subornades subornaia subornaien subornaies subornam subornant subornar subornara subornaran subornarem subornaren subornares subornareu subornaria subornarien subornaries subornariva subornariven subornarives subornarà subornaràs subornaré subornaríem subornaríeu subornarívem subornaríveu subornassen subornasses subornassin subornassis subornat subornats subornau subornava subornaven subornaves subornavi subornavo suborne suborneguem suborneguessa suborneguessen suborneguesses subornegueu subornegués suborneguéssom suborneguéssou subornem subornen subornes subornessa subornessen subornesses subornessi subornessin subornessis suborneu suborni subornin subornis suborno subornos suborns subornà subornàiem subornàieu subornàrem subornàreu subornàs subornàssem subornàsseu subornàssim subornàssiu subornàvem subornàvets subornàveu subornàvom subornés subornéssem subornésseu subornéssim subornéssiu suborní v.cent val v
sobornar

subprovisió /sup.pɾo.vi.ziˈo/ /sup.pɾo.βi.ziˈo/ /sup.pɾu.vi.ziˈo/ /sup.pɾu.βi.ziˈo/ n fem
subprovisión

subratllar /sub.raʎˈʎa/ /sub.raˈʎa/ /sub.raˈʎaɾ/ /sub.rəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subratll subratlla subratllada subratllades subratllam subratllant subratllar subratllara subratllaran subratllarem subratllaren subratllares subratllareu subratllaria subratllarien subratllaries subratllarà subratllaràs subratllaré subratllaríem subratllaríeu subratllassen subratllasses subratllassin subratllassis subratllat subratllats subratllau subratllava subratllaven subratllaves subratlle subratllem subratllen subratlles subratllessen subratllesses subratllessin subratllessis subratlleu subratlli subratllin subratllis subratllo subratllà subratllàrem subratllàreu subratllàs subratllàssem subratllàsseu subratllàssim subratllàssiu subratllàvem subratllàveu subratllés subratlléssem subratllésseu subratlléssim subratlléssiu subratllí val v
subrayar

subrutina /sub.ruˈti.na/ /sub.ruˈti.nə/ n fem
rutina

subsidiari /sup.si.ðiˈa.ɾi/ adj masc
subsidiario

subsistir /sup.sisˈti/ /sup.sisˈtiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept subsisteix subsisteixa subsisteixen subsisteixes subsisteixi subsisteixin subsisteixis subsisteixo subsisteixs subsistesc subsistesca subsistesquen subsistesques subsistesqui subsistesquin subsistesquis subsistia subsistida subsistides subsistien subsisties subsistiguem subsistiguera subsistigueren subsistigueres subsistiguessen subsistiguesses subsistiguessin subsistiguessis subsistigueu subsistigueva subsistigueven subsistigueves subsistigué subsistiguérem subsistiguéreu subsistigués subsistiguéssem subsistiguésseu subsistiguéssim subsistiguéssiu subsistiguévem subsistiguéveu subsistim subsistint subsistir subsistira subsistiran subsistirem subsistiren subsistires subsistireu subsistiria subsistirien subsistiries subsistiriva subsistiriven subsistirives subsistirà subsistiràs subsistiré subsistiríem subsistiríeu subsistirívem subsistiríveu subsistisc subsistisca subsistisco subsistiscos subsistisquem subsistisquen subsistisques subsistisqueu subsistissa subsistissen subsistisses subsistissi subsistissin subsistissis subsistist subsistit subsistits subsistiu subsistiva subsistiven subsistives subsistix subsistixa subsistixen subsistixes subsistixi subsistixin subsistixis subsistixo subsistixos subsistí subsistíem subsistíets subsistíeu subsistírem subsistíreu subsistís subsistíscon subsistíssem subsistísseu subsistíssim subsistíssiu subsistíssom subsistíssou subsistívem subsistíveu subsistíxon v.cent val v
subsistir

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
sustantivo substantivo

substantivar /sups.tan.tiˈvaɾ/ /sups.tan.tiˈβa/ /sups.tən.tiˈva/ /sups.tən.tiˈβa/ /sus.tan.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept substantiu substantiv substantiva substantivada substantivades substantivam substantivant substantivar substantivara substantivaran substantivarem substantivaren substantivares substantivareu substantivaria substantivarien substantivaries substantivarà substantivaràs substantivaré substantivaríem substantivaríeu substantivassen substantivasses substantivassin substantivassis substantivat substantivats substantivau substantivava substantivaven substantivaves substantive substantivem substantiven substantives substantivessen substantivesses substantivessin substantivessis substantiveu substantivi substantivin substantivis substantivo substantivà substantivàrem substantivàreu substantivàs substantivàssem substantivàsseu substantivàssim substantivàssiu substantivàvem substantivàveu substantivés substantivéssem substantivésseu substantivéssim substantivéssiu substantiví val v
sustantivar

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ n fem
sustitución

substitució excepcionalment irregular n fem
sustitución excepcionalmente irregular

substitució obligatòria n fem
sustitución obligatoria

substitució reglamentària n fem
sustitución reglamentaria

substituir /sups.ti.tuˈi/ /sups.ti.tuˈiɾ/ /sus.ti.tuˈi/ bal n-occ occ sept substitueix substitueixen substitueixes substitueixi substitueixin substitueixis substitueixo substituesc substituesqui substituesquin substituesquis substituint substituir substituiran substituirem substituireu substituiria substituirien substituiries substituirà substituiràs substituiré substituiríem substituiríeu substituí substituíem substituíeu substituírem substituíreu substituís substituíssem substituísseu substituíssim substituíssiu substituïa substituïda substituïdes substituïen substituïes substituïguem substituïgueu substituïm substituïra substituïren substituïres substituïsc substituïsca substituïsquen substituïsques substituïssen substituïsses substituïssin substituïssis substituït substituïts substituïu substituïx substituïxen substituïxes substituïxo val v
sustituir

substitut /sups.tiˈtut/ /sus.tiˈtut/ n masc
sustituto

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ n masc
sustrato

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
sustancia substancia

subterrani /sup.teˈra.ni/ adj masc
subterráneo

subtil /supˈtiɫ/ adj
sutil

subtilment /supˌtiɫˈmen/ /supˌtiɫˈment/ adv
sutilmente

subtitular /sup.ti.tuˈɫa/ /sup.ti.tuˈɫaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subtitul subtitula subtitulada subtitulades subtitulaia subtitulaien subtitulaies subtitulam subtitulant subtitular subtitulara subtitularan subtitularem subtitularen subtitulares subtitulareu subtitularia subtitularien subtitularies subtitulariva subtitulariven subtitularives subtitularà subtitularàs subtitularé subtitularíem subtitularíeu subtitularívem subtitularíveu subtitulassen subtitulasses subtitulassin subtitulassis subtitulat subtitulats subtitulau subtitulava subtitulaven subtitulaves subtitulavi subtitulavo subtitule subtituleguem subtituleguessa subtituleguessen subtituleguesses subtitulegueu subtitulegués subtituleguéssom subtituleguéssou subtitulem subtitulen subtitules subtitulessa subtitulessen subtitulesses subtitulessi subtitulessin subtitulessis subtituleu subtituli subtitulin subtitulis subtitulo subtitulos subtituls subtitulà subtitulàiem subtitulàieu subtitulàrem subtitulàreu subtitulàs subtitulàssem subtitulàsseu subtitulàssim subtitulàssiu subtitulàvem subtitulàvets subtitulàveu subtitulàvom subtitulés subtituléssem subtitulésseu subtituléssim subtituléssiu subtitulí v.cent val v
subtitular

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
subtítulo

subvencionar /sub.ben.si.oˈna/ /sub.bən.si.uˈna/ /sub.ven.si.oˈnaɾ/ /sub.vən.si.oˈna/ /sub.vən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept subvencion subvenciona subvencionada subvencionades subvencionam subvencionant subvencionar subvencionara subvencionaran subvencionarem subvencionaren subvencionares subvencionareu subvencionaria subvencionarien subvencionaries subvencionarà subvencionaràs subvencionaré subvencionaríem subvencionaríeu subvencionassen subvencionasses subvencionassin subvencionassis subvencionat subvencionats subvencionau subvencionava subvencionaven subvencionaves subvencione subvencionem subvencionen subvenciones subvencionessen subvencionesses subvencionessin subvencionessis subvencioneu subvencioni subvencionin subvencionis subvenciono subvencionà subvencionàrem subvencionàreu subvencionàs subvencionàssem subvencionàsseu subvencionàssim subvencionàssiu subvencionàvem subvencionàveu subvencionés subvencionéssem subvencionésseu subvencionéssim subvencionéssiu subvencioní val v
subvencionar

subvenció /sub.ben.siˈo/ /sub.bən.siˈo/ /sub.ven.siˈo/ /sub.vən.siˈo/ n fem
subvención

subvenir /sub.beˈni/ /sub.bəˈni/ /sub.veˈniɾ/ /sub.vəˈni/ alg arc bal cent eiv n-occ occ or sept subvenc subvendran subvendrem subvendrets subvendreu subvendria subvendrien subvendries subvendrà subvendràs subvendré subvendríem subvendríets subvendríeu subvenen subvenes subveneu subvenga subvengaran subvengarem subvengareu subvengariva subvengariven subvengarives subvengarivu subvengarà subvengaràs subvengaré subvengra subvengren subvengres subvenguda subvengudes subvenguec subvenguem subvenguen subvenguent subvenguera subvengueren subvengueres subvengueri subvengueru subvengues subvenguessen subvenguesses subvenguessi subvenguessin subvenguessis subvenguessu subvenguets subvengueu subvengui subvenguin subvenguis subvenguist subvengut subvenguts subvengué subvenguérem subvenguérets subvenguéreu subvengués subvenguéssem subvenguésseu subvenguéssim subvenguéssiu subvenguí subveni subvenia subvenien subvenies subvenim subvenint subvenir subvenits subveniu subveniva subveniven subvenives subvenivu subveniï subveniü subvenran subvenrem subvenreu subvenria subvenrien subvenries subvenriü subvenrà subvenràs subvenré subvens subveníem subveníets subveníeu subvenívem subveníveu subvenívom subvenívou subves subvin subvinc subvindran subvindre subvindrem subvindrets subvindreu subvindri subvindria subvindrien subvindries subvindrà subvindràs subvindré subvindríem subvindríets subvindríeu subvinen subvinga subvingam subvingau subvingo subvingos subvinguda subvingudes subvinguem subvinguen subvinguent subvinguera subvingueren subvingueres subvingues subvinguessa subvinguessen subvinguesses subvinguessin subvinguessis subvinguessu subvinguets subvingueu subvingui subvinguin subvinguis subvingut subvinguts subvingué subvinguérem subvinguérets subvinguéreu subvingués subvinguéssem subvinguésseu subvinguéssim subvinguéssiu subvinguéssom subvinguéssou subvinguí subvinia subvinien subvinies subvinran subvinre subvinrem subvinreu subvinria subvinrien subvinries subvinrà subvinràs subvinré subvinríem subvinríeu subviníem subviníets subviníeu subvé subvén subvéngrem subvéngrets subvéngreu subví subvíngon subvís v.cent val v
subvenir

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
subíndice

suc n masc
zumo jugo
Substància líquida obtinguda esprement fruita.
jugo
Part líquida d'alguns plats bullits o guisats.

suca-mulla /ˌsu.kaˈmu.ʎa/ /ˌsu.kəˈmu.ʎə/ n fem
sopas

sucar /suˈka/ /suˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept suc suca sucada sucades sucam sucant sucar sucara sucaran sucarem sucaren sucares sucareu sucaria sucarien sucaries sucarà sucaràs sucaré sucaríem sucaríeu sucassen sucasses sucassin sucassis sucat sucats sucau sucava sucaven sucaves suco sucà sucàrem sucàreu sucàs sucàssem sucàsseu sucàssim sucàssiu sucàvem sucàveu suque suquem suquen suques suquessen suquesses suquessin suquessis suqueu suqui suquin suquis suqués suquéssem suquésseu suquéssim suquéssiu suquí val v
mojar
Fer que un material absorbeixi un líquid (un suc) o part d'ell.

sucar-hi /suˈka.ɾi/ v
chupar
Treure'n profit de forma il·legal o abusiva, acceptar suborns, en especial en càrrecs de responsabilitat.

succeir /suk.seˈi/ /suk.seˈiɾ/ /suk.səˈi/ bal n-occ occ sept succeeix succeeixen succeeixes succeeixi succeeixin succeeixis succeeixo succeesc succeesqui succeesquin succeesquis succeint succeir succeiran succeirem succeireu succeiria succeirien succeiries succeirà succeiràs succeiré succeiríem succeiríeu succeí succeíem succeíeu succeírem succeíreu succeís succeíssem succeísseu succeíssim succeíssiu succeïa succeïda succeïdes succeïen succeïes succeïguem succeïgueu succeïm succeïra succeïren succeïres succeïsc succeïsca succeïsquen succeïsques succeïssen succeïsses succeïssin succeïssis succeït succeïts succeïu succeïx succeïxen succeïxes succeïxo val v
suceder
(intransitiu) Ocórrer, tenir lloc, esdevenir.
(intransitiu o transitiu) Substituir a un altre ocupant un càrrec, funció, possessió.

successiu /suk.seˈsiw/ /suk.səˈsiw/ adj masc
sucesivo

successivament /suk.seˌsi.vaˈment/ /suk.seˌsi.βaˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈment/ /suk.səˌsi.βəˈmen/ adv
sucessivamente

successió /suk.se.siˈo/ /suk.sə.siˈo/ n fem
sucesión
Fet o conjunt de fets que passen seguits l'un després de l'altre.
Conjunt d'imatges en una aplicació matemàtica.
Traspàs de poder en un càrrec, d'una persona a una altra.

successor /suk.seˈso/ /suk.seˈsoɾ/ /suk.səˈso/ adj masc
sucesor

succió /suk.siˈo/ n fem
succión

succés /sukˈses/ n masc
éxito
Bon resultat, resultat feliç.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
azúcar

sud n masc
sur

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ adj masc
sudafricano
Relatiu o pertanyent a Sud-àfrica.

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ n masc
sudafricano
Persona que habita o és originària de Sud-àfrica.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
sudamericano
Relatiu o pertanyent a l'Amèrica del Sud.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
sudamericano
Persona que habita o és originària de l'Amèrica del Sud.

sud-coreà /ˌsuk.ko.ɾeˈa/ /ˌsuk.ku.ɾeˈa/ /ˌsut.ko.ɾeˈa/ /ˌsut.ku.ɾeˈa/ adj masc
surcoreano

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
sudeste sueste

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
sudoeste

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
sudsudeste

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
sudsudoeste

sud-sudanès /sut.su.ðaˈnes/ /sut.su.ðəˈnəs/ /sut.su.ðəˈnɛs/ adj masc
sudsudanés
Relatiu o pertanyent a Sudan del Sud.

sud-sudanès /sut.su.ðaˈnes/ /sut.su.ðəˈnəs/ /sut.su.ðəˈnɛs/ n masc
sudsudanés
Persona que habita o és originària de Sudan del Sud.

suda /ˈsu.ða/ /ˈsu.ðə/ n fem
zuda

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ adj masc
sudanés
Relatiu o pertanyent al Sudan.

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ n masc
sudanés
Persona que habita o és originària del Sudan.

suec adj masc
sueco
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
sueco
Persona de Suècia.
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ adj
suficiente

suficientment /su.fi.siˌemˈmen/ /su.fi.siˌemˈment/ adv
suficientmente

sufix /suˈfiks/ n masc
sufijo

sufocar /su.foˈka/ /su.foˈkaɾ/ /su.fuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sufoc sufoca sufocada sufocades sufocam sufocant sufocar sufocara sufocaran sufocarem sufocaren sufocares sufocareu sufocaria sufocarien sufocaries sufocarà sufocaràs sufocaré sufocaríem sufocaríeu sufocassen sufocasses sufocassin sufocassis sufocat sufocats sufocau sufocava sufocaven sufocaves sufoco sufocà sufocàrem sufocàreu sufocàs sufocàssem sufocàsseu sufocàssim sufocàssiu sufocàvem sufocàveu sufoque sufoquem sufoquen sufoques sufoquessen sufoquesses sufoquessin sufoquessis sufoqueu sufoqui sufoquin sufoquis sufoqués sufoquéssem sufoquésseu sufoquéssim sufoquéssiu sufoquí val v
sofocar
Provocar dificultat en la respiració.
Apagar un incendi.

sufragani sufraganis sufragània adj masc
sufragáneo
Subordinat a o dependent de l'autoritat d'algú, especialment en l'àmbit eclesiàstic.

sufragar /su.fɾaˈɣa/ /su.fɾaˈɣaɾ/ /su.fɾəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sufrag sufraga sufragada sufragades sufragam sufragant sufragar sufragara sufragaran sufragarem sufragaren sufragares sufragareu sufragaria sufragarien sufragaries sufragarà sufragaràs sufragaré sufragaríem sufragaríeu sufragassen sufragasses sufragassin sufragassis sufragat sufragats sufragau sufragava sufragaven sufragaves sufrago sufrague sufraguem sufraguen sufragues sufraguessen sufraguesses sufraguessin sufraguessis sufragueu sufragui sufraguin sufraguis sufragués sufraguéssem sufraguésseu sufraguéssim sufraguéssiu sufraguí sufragà sufragàrem sufragàreu sufragàs sufragàssem sufragàsseu sufragàssim sufragàssiu sufragàvem sufragàveu v.cent val v
sufragar

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
sufragio

sufragi censatari n masc
sufragio censitario

sufragi universal n masc
sufragio universal

sufragisme /su.fɾaˈd͡ʒiz.me/ /su.fɾaˈʒiz.me/ /su.fɾəˈʒiz.mə/ n masc
sufragismo

sufragista /su.fɾaˈd͡ʒis.ta/ /su.fɾaˈd͡ʒis.te/ /su.fɾaˈʒis.ta/ /su.fɾaˈʒis.te/ /su.fɾəˈʒis.tə/ n neut
sufragista

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
sugerencia

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ bal n-occ occ sept suggereix suggereixen suggereixes suggereixi suggereixin suggereixis suggereixo suggeresc suggeresqui suggeresquin suggeresquis suggeria suggerida suggerides suggerien suggeries suggeriguem suggerigueu suggerim suggerint suggerir suggerira suggeriran suggerirem suggeriren suggerires suggerireu suggeriria suggeririen suggeriries suggerirà suggeriràs suggeriré suggeriríem suggeriríeu suggerisc suggerisca suggerisquen suggerisques suggerissen suggerisses suggerissin suggerissis suggerit suggerits suggeriu suggerix suggerixen suggerixes suggerixo suggerí suggeríem suggeríeu suggerírem suggeríreu suggerís suggeríssem suggerísseu suggeríssim suggeríssiu val v
sugerir

suggestible /su.d͡ʒesˈti.bɫe/ /su.d͡ʒesˈti.βɫe/ /su.d͡ʒesˈtib.bɫe/ /su.d͡ʒəsˈti.βɫə/ /su.d͡ʒəsˈtib.bɫə/ adj
sugestionable

suggestió /su.d͡ʒes.tiˈo/ /su.d͡ʒəs.tiˈo/ n fem
sugestión

suite /ˈsujt/ n fem
suite
(gal·licisme) Composició musical per a instruments de corda, consistent en un seguit de peces escrites en una mateixa clau però amb ritmes diferents i generalment amb un preludi molt elaborat.
(gal·licisme) Conjunt d'habitacions connectades entre si per portes que, en els hotels s'ofereixen com a una única estança.

sulfatar /suɫ.faˈta/ /suɫ.faˈtaɾ/ /suɫ.fəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sulfat sulfata sulfatada sulfatades sulfatam sulfatant sulfatar sulfatara sulfataran sulfatarem sulfataren sulfatares sulfatareu sulfataria sulfatarien sulfataries sulfatarà sulfataràs sulfataré sulfataríem sulfataríeu sulfatassen sulfatasses sulfatassin sulfatassis sulfatat sulfatats sulfatau sulfatava sulfataven sulfataves sulfate sulfatem sulfaten sulfates sulfatessen sulfatesses sulfatessin sulfatessis sulfateu sulfati sulfatin sulfatis sulfato sulfatà sulfatàrem sulfatàreu sulfatàs sulfatàssem sulfatàsseu sulfatàssim sulfatàssiu sulfatàvem sulfatàveu sulfatés sulfatéssem sulfatésseu sulfatéssim sulfatéssiu sulfatí val v
sulfatar

sulfur /suɫˈfu/ /suɫˈfur/ /suɫˈfuɾ/ n masc
sulfuro

sull /ˈsuʎ/ adj masc
mocho
Sense banyes.

suma /ˈsu.ma/ n fem
suma

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sum suma sumada sumades sumam sumant sumar sumara sumaran sumarem sumaren sumares sumareu sumaria sumarien sumaries sumarà sumaràs sumaré sumaríem sumaríeu sumassen sumasses sumassin sumassis sumat sumats sumau sumava sumaven sumaves sume sumem sumen sumes sumessen sumesses sumessin sumessis sumeu sumi sumin sumis sumo sumà sumàrem sumàreu sumàs sumàssem sumàsseu sumàssim sumàssiu sumàvem sumàveu sumés suméssem sumésseu suméssim suméssiu sumí val v
sumar adicionar
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ adj masc
sumario
En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
sumario
Breu resum, compendi.

sumir /suˈmi/ /suˈmiɾ/ bal n-occ occ sept sumeix sumeixen sumeixes sumeixi sumeixin sumeixis sumeixo sumesc sumesqui sumesquin sumesquis sumia sumida sumides sumien sumies sumiguem sumigueu sumim sumint sumir sumira sumiran sumirem sumiren sumires sumireu sumiria sumirien sumiries sumirà sumiràs sumiré sumiríem sumiríeu sumisc sumisca sumisquen sumisques sumissen sumisses sumissin sumissis sumit sumits sumiu sumix sumixen sumixes sumixo sumí sumíem sumíeu sumírem sumíreu sumís sumíssem sumísseu sumíssim sumíssiu val v
sumir
Enfonsar sota la terra o sota un líquid.
(figurat) Abatre, enfonsar l’ànim, la moral.

summe /ˈsum.me/ /ˈsum.mə/ adj masc
sumo

sumoll /suˈmɔʎ/ n masc
sumoll
Raïm negre amb els grans petits o grossos, segons el fenotip, i el·líptics.
Vi lleuger, de color fosc pàl·lid, amb un grau alcohòlic baix i una aroma fresca de fruita vermella, que se sol utilitzar per a fer vins rosats i vins negres joves.

sumoll blanc n masc
merseguera
Raïm blanc de maduració primerenca, menut, compacte i amb els grans petits i esfèrics.

sumptuari /sum.tuˈa.ɾi/ adj masc
suntuario
Relatiu o pertanyent al luxe.
(dret) Encaminat a disminuir el luxe.

sumptuosament /sum.tuˌo.zaˈmen/ /sum.tuˌo.zaˈment/ /sum.tuˌo.zəˈmen/ /sum.tuˌo.zəˈment/ adv
sumptuosamente

sumària /suˈma.ɾi.a/ /suˈma.ɾi.ə/ n fem
sumaria

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
sudor

supeditar /su.pe.ðiˈta/ /su.pe.ðiˈtaɾ/ /su.pə.ðiˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept supedit supedita supeditada supeditades supeditaia supeditaien supeditaies supeditam supeditant supeditar supeditara supeditaran supeditarem supeditaren supeditares supeditareu supeditaria supeditarien supeditaries supeditariva supeditariven supeditarives supeditarà supeditaràs supeditaré supeditaríem supeditaríeu supeditarívem supeditaríveu supeditassen supeditasses supeditassin supeditassis supeditat supeditats supeditau supeditava supeditaven supeditaves supeditavi supeditavo supedite supediteguem supediteguessa supediteguessen supediteguesses supeditegueu supeditegués supediteguéssom supediteguéssou supeditem supediten supedites supeditessa supeditessen supeditesses supeditessi supeditessin supeditessis supediteu supediti supeditin supeditis supedito supeditos supedits supedità supeditàiem supeditàieu supeditàrem supeditàreu supeditàs supeditàssem supeditàsseu supeditàssim supeditàssiu supeditàvem supeditàvets supeditàveu supeditàvom supedités supeditéssem supeditésseu supeditéssim supeditéssiu supedití v.cent val v
supeditar

superar /su.peˈɾa/ /su.peˈɾaɾ/ /su.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept super supera superada superades superam superant superar superara superaran superarem superaren superares superareu superaria superarien superaries superarà superaràs superaré superaríem superaríeu superassen superasses superassin superassis superat superats superau superava superaven superaves supere superem superen superes superessen superesses superessin superessis supereu superi superin superis supero superà superàrem superàreu superàs superàssem superàsseu superàssim superàssiu superàvem superàveu superés superéssem superésseu superéssim superéssiu superí val v
superar
Passar per sobre d'algú o alguna cosa.

superb /suˈpɛrp/ adj masc
soberbio

superbò /su.peɾˈbɔ/ /su.pərˈbɔ/ adj masc
superbueno

supercalifragilistic-espialidosos /ˌsu.per.ka.ɫi.fɾa.ʒiˌɫis.tik.es.pi.a.ɫiˈðo.zos/ /ˌsu.peɾ.ka.ɫi.fɾa.d͡ʒiˌɫis.tik.es.pi.a.ɫiˈðo.zos/ /ˌsu.pər.kə.ɫi.fɾə.ʒiˌɫis.tik.əs.pi.ə.ɫiˈðo.zus/ /ˌsu.pəɾ.kə.ɫi.fɾə.ʒiˌɫis.tik.əs.pi.ə.ɫiˈðo.zos/ adj
supercalifragilisticoespialidoso

superdotació n fem
superdotación

superdotat /su.peɾ.ðoˈtat/ /su.pər.duˈtat/ /su.pər.ðuˈtat/ /su.pəɾ.ðoˈtat/ adj masc
superdotado

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
superficial
Relatiu a la superfície.

superficialment /su.per.fi.siˌaɫˈmen/ /su.peɾ.fi.siˌaɫˈmen/ /su.peɾ.fi.siˌaɫˈment/ /su.pər.fi.siˌaɫˈmen/ /su.pəɾ.fi.siˌaɫˈment/ adv
superficialmente

superflu /suˈpɛr.fɫu/ supèrflua adj masc
superfluo

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
superficie
extensió plana, cara.
porció de l'espai.
part menys profunda.

superfície de cop n fem
superficie de golpeo

superfície de joc n fem
superficie de juego

superheroic /su.pe.ɾeˈɾɔjk/ /su.pə.ɾəˈɾɔjk/ adj masc
superheroico

superheroicament /su.pe.ɾeˌɾɔj.kaˈmen/ /su.pe.ɾeˌɾɔj.kaˈment/ /su.pə.ɾəˌɾɔj.kəˈmen/ /su.pə.ɾəˌɾɔj.kəˈment/ adv
superheroicamente

superilla /su.peˈɾi.ʎa/ /su.pəˈɾi.ʎə/ n fem
supermanzana

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ adj
superior
D'un nivell més alt.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
superior
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superioritat numèrica n fem
superioridad numérica

superiorment /su.pe.ɾiˌorˈmen/ /su.pe.ɾiˌoɾˈmen/ /su.pe.ɾiˌoɾˈment/ /su.pə.ɾiˌorˈmen/ /su.pə.ɾiˌoɾˈment/ adv
superiormente

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ n masc
superlativo

superlativament /su.per.ɫaˌti.βaˈmen/ /su.peɾ.ɫaˌti.vaˈment/ /su.peɾ.ɫaˌti.βaˈmen/ /su.pər.ɫəˌti.vəˈmen/ /su.pər.ɫəˌti.βəˈmen/ /su.pəɾ.ɫəˌti.vəˈment/ adv
superlativamente

superlibris /su.peɾˈɫi.bɾis/ /su.pərˈɫi.βɾis/ n masc
superlibris

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
supermercado
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

supermostreig n masc
supermuestreo

superposar /ˌsu.per.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈzaɾ/ /ˌsu.pər.puˈza/ /ˌsu.pəɾ.poˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept superposa superposada superposades superposam superposant superposar superposara superposaran superposarem superposaren superposares superposareu superposaria superposarien superposaries superposarà superposaràs superposaré superposaríem superposaríeu superposassen superposasses superposassin superposassis superposat superposats superposau superposava superposaven superposaves superpose superposem superposen superposes superposessen superposesses superposessin superposessis superposeu superposi superposin superposis superposo superposà superposàrem superposàreu superposàs superposàssem superposàsseu superposàssim superposàssiu superposàvem superposàveu superposés superposéssem superposésseu superposéssim superposéssiu superposí superpòs val v
sobreponer

supersticiosament /su.pers.ti.siˌo.zaˈmen/ /su.peɾs.ti.siˌo.zaˈmen/ /su.peɾs.ti.siˌo.zaˈment/ /su.pərs.ti.siˌo.zəˈmen/ /su.pəɾs.ti.siˌo.zəˈment/ adv
supersticiosamente

superstició n fem
superstición
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

superstrat /su.peɾsˈtɾat/ /su.pərsˈtɾat/ n masc
sustrato

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ n masc
superviviente

supinació n fem
supinación

supinament /suˌpi.naˈmen/ /suˌpi.naˈment/ /suˌpi.nəˈmen/ /suˌpi.nəˈment/ adv
supinamente

suplantació /su.pɫan.ta.siˈo/ /su.pɫən.tə.siˈo/ n fem
suplantación

suplantar /su.planˈta/ /su.planˈtaɾ/ /su.pɫənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suplant suplanta suplantada suplantades suplantaia suplantaien suplantaies suplantam suplantant suplantar suplantara suplantaran suplantarem suplantaren suplantares suplantareu suplantaria suplantarien suplantaries suplantariva suplantariven suplantarives suplantarà suplantaràs suplantaré suplantaríem suplantaríeu suplantarívem suplantaríveu suplantassen suplantasses suplantassin suplantassis suplantat suplantats suplantau suplantava suplantaven suplantaves suplantavi suplantavo suplante suplanteguem suplanteguessa suplanteguessen suplanteguesses suplantegueu suplantegués suplanteguéssom suplanteguéssou suplantem suplanten suplantes suplantessa suplantessen suplantesses suplantessi suplantessin suplantessis suplanteu suplanti suplantin suplantis suplanto suplantos suplants suplantà suplantàiem suplantàieu suplantàrem suplantàreu suplantàs suplantàssem suplantàsseu suplantàssim suplantàssiu suplantàvem suplantàvets suplantàveu suplantàvom suplantés suplantéssem suplantésseu suplantéssim suplantéssiu suplantí v.cent val v
suplantar

suplement de diploma n masc
suplemento de diploma

suplementàriament /su.pɫe.menˌta.ɾi.aˈmen/ /su.pɫe.menˌta.ɾi.aˈment/ /su.pɫə.mənˌta.ɾi.əˈmen/ /su.pɫə.mənˌta.ɾi.əˈment/ adv
suplementariamente

suplent /suˈpɫen/ /suˈpɫent/ adj
suplente

supletivament /su.pɫeˌti.vaˈment/ /su.pɫeˌti.βaˈmen/ /su.pɫəˌti.vəˈmen/ /su.pɫəˌti.vəˈment/ /su.pɫəˌti.βəˈmen/ adv
supletivamente

suplicant /su.pɫiˈkan/ /su.pɫiˈkant/ adj
suplicante
Que suplica.

suplicant /su.pɫiˈkan/ /su.pɫiˈkant/ n neut
suplicante
Qui suplica.

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suplic suplica suplicada suplicades suplicaia suplicaien suplicaies suplicam suplicant suplicar suplicara suplicaran suplicarem suplicaren suplicares suplicareu suplicaria suplicarien suplicaries suplicariva suplicariven suplicarives suplicarà suplicaràs suplicaré suplicaríem suplicaríeu suplicarívem suplicaríveu suplicassen suplicasses suplicassin suplicassis suplicat suplicats suplicau suplicava suplicaven suplicaves suplicavi suplicavo suplico suplicos suplicà suplicàiem suplicàieu suplicàrem suplicàreu suplicàs suplicàssem suplicàsseu suplicàssim suplicàssiu suplicàvem suplicàvets suplicàveu suplicàvom suplique supliqueguem supliqueguessa supliqueguessen supliqueguesses supliquegueu supliquegués supliqueguéssom supliqueguéssou supliquem supliquen supliques supliquessa supliquessen supliquesses supliquessi supliquessin supliquessis supliqueu supliqui supliquin supliquis supliqués supliquéssem supliquésseu supliquéssim supliquéssiu supliquí v.cent val v
suplicar

suplici /suˈpli.si/ n masc
suplicio

suplir /suˈpɫi/ /suˈpɫiɾ/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ sept supleix supleixen supleixes supleixi supleixin supleixis supleixo supleixs suplert suplerta suplertes suplerts suplesc suplesca suplesquen suplesques suplesqui suplesquin suplesquis suplia suplida suplides suplien suplies supliguem supligueu suplim suplint suplir suplira supliran suplirem supliren suplires suplireu supliria suplirien supliries suplirà supliràs supliré supliríem supliríeu suplisc suplisca suplisquen suplisques suplissen suplisses suplissin suplissis suplit suplits supliu suplix suplixen suplixes suplixo suplí suplíem suplíeu suplírem suplíreu suplís suplíssem suplísseu suplíssim suplíssiu v.cent val v
suplir

suport n masc
apoyo
Allò que sosté una altra cosa
(rugbi) Acció d'un jugador de situar-se de manera anticipada en una posició favorable per a ajudar un company d'equip, amb l'objectiu de millorar la continuïtat del joc.
(futbol americà) Estri, generalment de plàstic, de petites dimensions que es posa a sobre el camp de joc per a sostenir la pilota immòbil, utilitzat per a fer el xut de determinats serveis.
soporte
Acció d'ajuda i manteniment d'una causa o objectiu

suport n neut
apoyo
(handbol) Jugador encarregat d'ajudar un company d'equip situant-se en una posició favorable per a rebre la pilota, en una fase d'atac, o col·laborant en el marcatge d'un atacant o en la recuperació de la pilota, en una fase de defensa.

suport del tauler n masc
soporte del tablero

suportar /su.poɾˈta/ /su.poɾˈtaɾ/ /su.puɾˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suport suporta suportada suportades suportaia suportaien suportaies suportam suportant suportar suportara suportaran suportarem suportaren suportares suportareu suportaria suportarien suportaries suportariva suportariven suportarives suportarà suportaràs suportaré suportaríem suportaríeu suportarívem suportaríveu suportassen suportasses suportassin suportassis suportat suportats suportau suportava suportaven suportaves suportavi suportavo suporte suporteguem suporteguessa suporteguessen suporteguesses suportegueu suportegués suporteguéssom suporteguéssou suportem suporten suportes suportessa suportessen suportesses suportessi suportessin suportessis suporteu suporti suportin suportis suporto suportos suports suportà suportàiem suportàieu suportàrem suportàreu suportàs suportàssem suportàsseu suportàssim suportàssiu suportàvem suportàvets suportàveu suportàvom suportés suportéssem suportésseu suportéssim suportéssiu suportí v.cent val v
soportar

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept suposa suposada suposades suposam suposant suposar suposara suposaran suposarem suposaren suposares suposareu suposaria suposarien suposaries suposarà suposaràs suposaré suposaríem suposaríeu suposassen suposasses suposassin suposassis suposat suposats suposau suposava suposaven suposaves supose suposem suposen suposes suposessen suposesses suposessin suposessis suposeu suposi suposin suposis suposo suposà suposàrem suposàreu suposàs suposàssem suposàsseu suposàssim suposàssiu suposàvem suposàveu suposés suposéssem suposésseu suposéssim suposéssiu suposí supòs val v
suponer
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
supositorio

suprem /suˈpɾem/ adj masc
supremo

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ n fem
supremacía

supremacisme /su.pɾe.maˈsiz.me/ /su.pɾə.məˈsiz.mə/ n masc
supremacismo

supremacista /su.pɾe.maˈsis.ta/ /su.pɾe.maˈsis.te/ /su.pɾə.məˈsis.tə/ adj
supremacista

supressió /su.pɾe.siˈo/ /su.pɾə.siˈo/ n fem
supressión

suprimir /su.pɾiˈmi/ /su.pɾiˈmiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept suprimeix suprimeixa suprimeixen suprimeixes suprimeixi suprimeixin suprimeixis suprimeixo suprimeixs suprimesc suprimesca suprimesquen suprimesques suprimesqui suprimesquin suprimesquis suprimia suprimida suprimides suprimien suprimies suprimiguem suprimiguera suprimigueren suprimigueres suprimiguessen suprimiguesses suprimiguessin suprimiguessis suprimigueu suprimigueva suprimigueven suprimigueves suprimigué suprimiguérem suprimiguéreu suprimigués suprimiguéssem suprimiguésseu suprimiguéssim suprimiguéssiu suprimiguévem suprimiguéveu suprimim suprimint suprimir suprimira suprimiran suprimirem suprimiren suprimires suprimireu suprimiria suprimirien suprimiries suprimiriva suprimiriven suprimirives suprimirà suprimiràs suprimiré suprimiríem suprimiríeu suprimirívem suprimiríveu suprimisc suprimisca suprimisco suprimiscos suprimisquem suprimisquen suprimisques suprimisqueu suprimissa suprimissen suprimisses suprimissi suprimissin suprimissis suprimist suprimit suprimits suprimiu suprimiva suprimiven suprimives suprimix suprimixa suprimixen suprimixes suprimixi suprimixin suprimixis suprimixo suprimixos suprimí suprimíem suprimíets suprimíeu suprimírem suprimíreu suprimís suprimíscon suprimíssem suprimísseu suprimíssim suprimíssiu suprimíssom suprimíssou suprimívem suprimíveu suprimíxon v.cent val v
suprimir

supurar /su.puˈɾa/ /su.puˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept supur supura supurada supurades supuraia supuraien supuraies supuram supurant supurar supurara supuraran supurarem supuraren supurares supurareu supuraria supurarien supuraries supurariva supurariven supurarives supurarà supuraràs supuraré supuraríem supuraríeu supurarívem supuraríveu supurassen supurasses supurassin supurassis supurat supurats supurau supurava supuraven supuraves supuravi supuravo supure supureguem supureguessa supureguessen supureguesses supuregueu supuregués supureguéssom supureguéssou supurem supuren supures supuressa supuressen supuresses supuressi supuressin supuressis supureu supuri supurin supuris supuro supuros supurs supurà supuràiem supuràieu supuràrem supuràreu supuràs supuràssem supuràsseu supuràssim supuràssiu supuràvem supuràvets supuràveu supuràvom supurés supuréssem supurésseu supuréssim supuréssiu supurí v.cent val v
supurar

suputar /su.puˈta/ /su.puˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suput suputa suputada suputades suputaia suputaien suputaies suputam suputant suputar suputara suputaran suputarem suputaren suputares suputareu suputaria suputarien suputaries suputariva suputariven suputarives suputarà suputaràs suputaré suputaríem suputaríeu suputarívem suputaríveu suputassen suputasses suputassin suputassis suputat suputats suputau suputava suputaven suputaves suputavi suputavo supute suputeguem suputeguessa suputeguessen suputeguesses suputegueu suputegués suputeguéssom suputeguéssou suputem suputen suputes suputessa suputessen suputesses suputessi suputessin suputessis suputeu suputi suputin suputis suputo suputos suputs suputà suputàiem suputàieu suputàrem suputàreu suputàs suputàssem suputàsseu suputàssim suputàssiu suputàvem suputàvets suputàveu suputàvom suputés suputéssem suputésseu suputéssim suputéssiu suputí v.cent val v
suputar

supèrbia /suˈpɛr.bi.ə/ /suˈpɛɾ.bi.a/ n fem
soberbia

supèrfluament /suˌpɛr.fɫu.aˈmen/ /suˌpɛr.fɫu.əˈmen/ /suˌpɛɾ.fɫu.aˈmen/ /suˌpɛɾ.fɫu.aˈment/ /suˌpɛɾ.fɫu.əˈment/ adv
superfluamente

supí /suˈpi/ adj masc
supino

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
azora

surar /suˈɾa/ /suˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sur sura surada surades suram surant surar surara suraran surarem suraren surares surareu suraria surarien suraries surarà suraràs suraré suraríem suraríeu surassen surasses surassin surassis surat surats surau surava suraven suraves sure surem suren sures suressen suresses suressin suressis sureu suri surin suris suro surà suràrem suràreu suràs suràssem suràsseu suràssim suràssiu suràvem suràveu surés suréssem surésseu suréssim suréssiu surí val v
flotar
Mantenir-se un cos en la superfície d'un líquid sense enfonsar-se.
medrar
Mantenir-se en creixença, prosperant.

surbàhara n masc
surbahar

surdo n masc
surdo

sureda /suˈɾe.ða/ /suˈɾə.ðə/ /suˈɾɛ.ðə/ n fem
alcornocal

surf de neu n masc
snowboard

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
corcho

surt /ˈsurt/ Interjection
sale

suscitar /su.siˈta/ /su.siˈtaɾ/ /sus.siˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suscit suscita suscitada suscitades suscitaia suscitaien suscitaies suscitam suscitant suscitar suscitara suscitaran suscitarem suscitaren suscitares suscitareu suscitaria suscitarien suscitaries suscitariva suscitariven suscitarives suscitarà suscitaràs suscitaré suscitaríem suscitaríeu suscitarívem suscitaríveu suscitassen suscitasses suscitassin suscitassis suscitat suscitats suscitau suscitava suscitaven suscitaves suscitavi suscitavo suscite susciteguem susciteguessa susciteguessen susciteguesses suscitegueu suscitegués susciteguéssom susciteguéssou suscitem susciten suscites suscitessa suscitessen suscitesses suscitessi suscitessin suscitessis susciteu susciti suscitin suscitis suscito suscitos suscits suscità suscitàiem suscitàieu suscitàrem suscitàreu suscitàs suscitàssem suscitàsseu suscitàssim suscitàssiu suscitàvem suscitàvets suscitàveu suscitàvom suscités suscitéssem suscitésseu suscitéssim suscitéssiu suscití v.cent val v
suscitar

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
sushi

suspendre /susˈpen.dɾe/ /susˈpən.dɾə/ /susˈpɛn.dɾə/ bal occ suspenc suspendran suspendre suspendrem suspendreu suspendria suspendrien suspendries suspendrà suspendràs suspendré suspendríem suspendríeu suspenem suspenen suspenent suspeneu suspenga suspenguem suspenguen suspenguera suspengueren suspengueres suspengues suspenguessen suspenguesses suspenguessin suspenguessis suspengueu suspengui suspenguin suspenguis suspengué suspenguérem suspenguéreu suspengués suspenguéssem suspenguésseu suspenguéssim suspenguéssiu suspenguí suspenia suspenien suspenies suspens suspeníem suspeníeu suspesa suspeses suspesos suspèn suspès suspén suspés val v
suspender
Aguantar en l'aire penjant, en suspensió.
Detenir, fer una pausa
No aprovar, no treure la qualificació mínima exigida en una prova o treball

suspendre el joc v
suspender el juego

suspens /susˈpens/ /susˈpɛns/ adj
suspenso
Que ha quedat suspès, perplex i indecís per una forta impressió, una sorpresa.

suspens /susˈpens/ /susˈpɛns/ n masc
suspense
Expectació creada per a mantenir l’interès, la curiositat, les emocions.
suspenso
Nota que certifica que un alumne no ha superat amb èxit un examen, un curs, etc. i que generalment comporta l'exigència de repetir-lo.

suspensió n fem
suspensión
(handbol) Moment de màxima elevació d'un jugador en el transcurs d'un salt vertical, que s'utilitza per a jugar la pilota amb menys oposició dels defensors.

suspensió del joc n fem
suspensión del juego

sustentar /sus.tenˈta/ /sus.tenˈtaɾ/ /sus.tənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sustent sustenta sustentada sustentades sustentaia sustentaien sustentaies sustentam sustentant sustentar sustentara sustentaran sustentarem sustentaren sustentares sustentareu sustentaria sustentarien sustentaries sustentariva sustentariven sustentarives sustentarà sustentaràs sustentaré sustentaríem sustentaríeu sustentarívem sustentaríveu sustentassen sustentasses sustentassin sustentassis sustentat sustentats sustentau sustentava sustentaven sustentaves sustentavi sustentavo sustente sustenteguem sustenteguessa sustenteguessen sustenteguesses sustentegueu sustentegués sustenteguéssom sustenteguéssou sustentem sustenten sustentes sustentessa sustentessen sustentesses sustentessi sustentessin sustentessis sustenteu sustenti sustentin sustentis sustento sustentos sustents sustentà sustentàiem sustentàieu sustentàrem sustentàreu sustentàs sustentàssem sustentàsseu sustentàssim sustentàssiu sustentàvem sustentàvets sustentàveu sustentàvom sustentés sustentéssem sustentésseu sustentéssim sustentéssiu sustentí v.cent val v
sostener
Fer que alguna cosa no caigui.
Existir arguments que donen suport a una idea.
Mantenir les forces vitals.

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
hollín tizne

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
sutura

suturar /su.tuˈɾa/ /su.tuˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sutur sutura suturada suturades suturaia suturaien suturaies suturam suturant suturar suturara suturaran suturarem suturaren suturares suturareu suturaria suturarien suturaries suturariva suturariven suturarives suturarà suturaràs suturaré suturaríem suturaríeu suturarívem suturaríveu suturassen suturasses suturassin suturassis suturat suturats suturau suturava suturaven suturaves suturavi suturavo suture sutureguem sutureguessa sutureguessen sutureguesses suturegueu suturegués sutureguéssom sutureguéssou suturem suturen sutures suturessa suturessen suturesses suturessi suturessin suturessis sutureu suturi suturin suturis suturo suturos suturs suturà suturàiem suturàieu suturàrem suturàreu suturàs suturàssem suturàsseu suturàssim suturàssiu suturàvem suturàvets suturàveu suturàvom suturés suturéssem suturésseu suturéssim suturéssiu suturí v.cent val v
suturar

suèter /suˈe.teɾ/ /suˈɛ.tər/ n masc
suéter

suís /suˈis/ suïssa suïssos adj masc
suizo helvético
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
suizo
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ adj
suicida

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept suïcid suïcida suïcidada suïcidades suïcidam suïcidant suïcidar suïcidara suïcidaran suïcidarem suïcidaren suïcidares suïcidareu suïcidaria suïcidarien suïcidaries suïcidarà suïcidaràs suïcidaré suïcidaríem suïcidaríeu suïcidassen suïcidasses suïcidassin suïcidassis suïcidat suïcidats suïcidau suïcidava suïcidaven suïcidaves suïcide suïcidem suïciden suïcides suïcidessen suïcidesses suïcidessin suïcidessis suïcideu suïcidi suïcidin suïcidis suïcido suïcidà suïcidàrem suïcidàreu suïcidàs suïcidàssem suïcidàsseu suïcidàssim suïcidàssiu suïcidàvem suïcidàveu suïcidés suïcidéssem suïcidésseu suïcidéssim suïcidéssiu suïcidí val v
suicidarse
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
suicidio

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði n masc
suicidio colectivo

swing /ˈswiŋ/ /ˈswiŋk/ /ˈswiŋk/ n masc
swing

swing complet n masc
swing completo

swing d'assaig n masc
practice swing

syrah /siˈɾa/ n masc
syrah
Raïm negre, mitjà, cilíndric, compacte i amb els grans petits, ovoides i generalment amb la pell aspra.
Vi opulent, amb cos, de color fosc i amb una aroma característica de fruita i espècies.

sàdic /ˈsa.ðik/ adj masc
sádico

sàfic /ˈsa.fik/ adj masc
sáfico
Relatiu o pertanyent a la poetessa grega Safo o la seva poesia.
(per extensió) lèsbic

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
sándalo
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
sánscrito
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàrria /ˈsa.ri.a/ /ˈsa.ri.ə/ n fem
esportón

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
sátira

sàtrapa /ˈsa.tɾa.pa/ /ˈsa.tɾə.pə/ n masc
sátrapa

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
centeno

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
sémola

sènior /ˈse.ni.oɾ/ /ˈsɛ.ni.oɾ/ /ˈsɛ.ni.ur/ adj
senior

sèpal /ˈsɛ.paɫ/ /ˈsɛ.pəɫ/ n masc
sépalo

sèpia /ˈse.pi.ə/ /ˈsɛ.pi.ə/ n masc
sepia
Color marró terrós semblant a la tinta de sípia.

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
serie
Conjunt ordenat d'elements
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sèrie de tirs lliures n fem
serie de tiros libres

sèrie derivada n fem
serie derivada

sèu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n masc
sebo encebar
El greix dur i sòlid tret d'alguns animals, del qual fos, abans se'n feien candeles.

séquia /ˈse.ki.a/ /ˈse.ki.ə/ n fem
acequia

sí adv
sí simón
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
sí
Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
sílex pedernal

sílice /ˈsi.ɫi.se/ /ˈsi.ɫi.sə/ n fem
sílice

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
sílaba
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

síl·laba lliure n fem
sílaba libre

síl·laba travada n fem
sílaba trabada

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
símbolo

símbol turístic n masc
símbolo turístico

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
síntoma

síncope /ˈsiŋ.ko.pe/ /ˈsiŋ.ko.pə/ /ˈsiŋ.ku.pə/ n fem
síncope
(patologia) Pèrdua transitòria de la consciència.

síndic /ˈsin.dik/ n masc
síndico
Encarregat dels interessos d’una corporació, d’una comunitat.

síndic de greuges n masc
defensor del pueblo

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
sandía

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
síndrome

síndrome d'esgotament professional n fem
sentimiento de quemado

síndrome de Down n fem
síndrome de Down

sínia /ˈsi.ni.a/ /ˈsi.ni.ə/ n fem
noria

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
síntesis

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
sepia
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ n fem
sístole

sòcol /ˈsɔ.koɫ/ /ˈsɔ.kuɫ/ n masc
zócalo

sòl n masc
suelo

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ adj
sólido
Qualitat de fermesa o resistència a les forces que tendeixen a deformar-lo.

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
sólido
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

sòlidament /ˌsɔ.ɫi.ðaˈmen/ /ˌsɔ.ɫi.ðaˈment/ /ˌsɔ.ɫi.ðəˈmen/ /ˌsɔ.ɫi.ðəˈment/ adv
solidamente

sòmines /ˈsɔ.mi.nes/ /ˈsɔ.mi.nəs/ n neut
papanatas

sòpit sòpita sòpits adj masc
azorado
Atordit, atolondrat.

sòrdidament /ˌsɔr.di.ðəˈmen/ /ˌsɔr.ði.ðaˈmen/ /ˌsɔr.ði.ðəˈmen/ /ˌsɔɾ.ði.ðaˈmen/ /ˌsɔɾ.ði.ðaˈment/ /ˌsɔɾ.ði.ðəˈment/ adv
sórdidamente

sóc /ˈsok/ v
soy

súmmum /ˈsum.mum/ n masc
colmo

súper /ˈsu.peɾ/ adj
súper

súplica /ˈsu.pɫi.ka/ /ˈsu.pɫi.kə/ n fem
súplica
acció de suplicar, o la petició que es fa.
memorial o escrit amb que se suplica.

tabac /taˈbak/ n masc
tabaco

tabalejar /ta.βa.leˈd͡ʒaɾ/ /ta.βa.leˈʒa/ /tə.βə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tabalege tabalegem tabalegen tabaleges tabalegessen tabalegesses tabalegessin tabalegessis tabalegeu tabalegi tabalegin tabalegis tabalegés tabalegéssem tabalegésseu tabalegéssim tabalegéssiu tabalegí tabaleig tabaleja tabalejada tabalejades tabalejam tabalejant tabalejar tabalejara tabalejaran tabalejarem tabalejaren tabalejares tabalejareu tabalejaria tabalejarien tabalejaries tabalejarà tabalejaràs tabalejaré tabalejaríem tabalejaríeu tabalejassen tabalejasses tabalejassin tabalejassis tabalejat tabalejats tabalejau tabalejava tabalejaven tabalejaves tabalejo tabalejà tabalejàrem tabalejàreu tabalejàs tabalejàssem tabalejàsseu tabalejàssim tabalejàssiu tabalejàvem tabalejàveu val v
tamborilear
Tocar el tabal.
tabalear
Fer soroll, remenar alguna cosa amb estrèpit, pegar sobre la taula.

tabalet /ta.βaˈlet/ /tə.βəˈlɛt/ n masc
atabalillo

tabard /taˈbaɾt/ /təˈβart/ n masc
tabardo

tabarra /taˈba.ra/ /təˈβa.rə/ n fem
lata

tabarra /taˈba.ra/ /təˈβa.rə/ n neut
latoso

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ n masc
tabernáculo
Sagrari de l’altar major.

tabla n masc
tabla

tabloide /taˈbɫɔj.ðe/ /təˈβɫɔj.ðə/ n masc
tabloide
Periòdic de dimensions reduïdes, més manejable que els de mida tradicional, sovint de caire sensacionalista.

tabola /taˈβɔ.ɫa/ /təˈβɔ.ɫə/ n fem
jolgorio
Activitat alegre i sorollosa.
tronera
Dit de l'home esvalotat i de poc seny.
bromista
Que li agrada fer broma.

tabolejar /ta.βo.leˈd͡ʒa/ /ta.βo.leˈd͡ʒaɾ/ /tə.βu.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tabolege tabolegem tabolegen taboleges tabolegessen tabolegesses tabolegessin tabolegessis tabolegeu tabolegi tabolegin tabolegis tabolegés tabolegéssem tabolegésseu tabolegéssim tabolegéssiu tabolegí taboleig taboleja tabolejada tabolejades tabolejam tabolejant tabolejar tabolejaran tabolejarem tabolejaren tabolejares tabolejareu tabolejaria tabolejarien tabolejaries tabolejarà tabolejaràs tabolejaré tabolejaríem tabolejaríeu tabolejassen tabolejasses tabolejassin tabolejassis tabolejat tabolejats tabolejau tabolejava tabolejaven tabolejaves tabolejo tabolejà tabolejàrem tabolejàreu tabolejàs tabolejàssem tabolejàsseu tabolejàssim tabolejàssiu tabolejàvem tabolejàveu v
alborotar

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ adj
tabular
Organitzat formant una taula.

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tabul tabula tabulada tabulades tabulam tabulant tabular tabulara tabularan tabularem tabularen tabulares tabulareu tabularia tabularien tabularies tabularà tabularàs tabularé tabularíem tabularíeu tabulassen tabulasses tabulassin tabulassis tabulat tabulats tabulau tabulava tabulaven tabulaves tabule tabulem tabulen tabules tabulessen tabulesses tabulessin tabulessis tabuleu tabuli tabulin tabulis tabulo tabulà tabulàrem tabulàreu tabulàs tabulàssem tabulàsseu tabulàssim tabulàssiu tabulàvem tabulàveu tabulés tabuléssem tabulésseu tabuléssim tabuléssiu tabulí val v
tabular
(transitiu) Presentar informació escrita organitzada en taules.

tabà /taˈβa/ /təˈβa/ n masc
talega

tac /ˈtak/ n masc
taco
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.
(esports de pilota) Cadascuna de les petites peces cilíndriques de cautxú o alumini muntades a la sola d'una bota o una sabatilla, que serveixen per a augmentar l'adherència del calçat al camp de joc.
(pilota basca) Cadascuna de les peces de cotó o d'escuma de l'equip d'un jugador de mà que serveixen per a protegir-se els artells de les bases dels dits.
pomo
(hoquei sobre gel) Extrem superior de l'empunyadura d'un estic, constituït per una peça curta i ampla.
frontal ramrod
(pilota basca) Peça de fusta situada a l'extrem superior d'una cesta, que serveix per a encaixar-hi els dos extrems del cèrcol i les cinc costelles principals.

tac de frenada n masc
taco de frenado

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
mancha mácula
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacada /taˈka.ða/ /təˈka.ðə/ n fem
tacada

tacar /taˈka/ /taˈkaɾ/ /təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tac taca tacada tacades tacam tacant tacar tacara tacaran tacarem tacaren tacares tacareu tacaria tacarien tacaries tacarà tacaràs tacaré tacaríem tacaríeu tacassen tacasses tacassin tacassis tacat tacats tacau tacava tacaven tacaves taco tacà tacàrem tacàreu tacàs tacàssem tacàsseu tacàssim tacàssiu tacàvem tacàveu taque taquem taquen taques taquessen taquesses taquessin taquessis taqueu taqui taquin taquis taqués taquéssem taquésseu taquéssim taquéssiu taquí val v
manchar

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ adj masc
taciturno

taciturnament /ta.siˌtur.naˈmen/ /ta.siˌtuɾ.naˈmen/ /ta.siˌtuɾ.naˈment/ /tə.siˌtur.nəˈmen/ /tə.siˌtuɾ.nəˈment/ adv
taciturnamente

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
tacto
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

tacó /taˈko/ /təˈko/ n masc
tacón
Taló d’un calçat.
pedás
Peix teleosti de la família dels bòtids amb els ulls grossos i molt separats (Bothus podas).

taekwondista /taj.kwonˈdis.ta/ /taj.kwonˈdis.te/ /təj.kwonˈdis.tə/ n neut
taekwondista

tafanejar /ta.fa.neˈd͡ʒa/ /ta.fa.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.fa.neˈʒa/ /tə.fə.nəˈd͡ʒa/ /tə.fə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tafanege tafanegem tafanegen tafaneges tafanegessen tafanegesses tafanegessin tafanegessis tafanegeu tafanegi tafanegin tafanegis tafanegés tafanegéssem tafanegésseu tafanegéssim tafanegéssiu tafanegí tafaneig tafaneja tafanejada tafanejades tafanejam tafanejant tafanejar tafanejara tafanejaran tafanejarem tafanejaren tafanejares tafanejareu tafanejaria tafanejarien tafanejaries tafanejarà tafanejaràs tafanejaré tafanejaríem tafanejaríeu tafanejassen tafanejasses tafanejassin tafanejassis tafanejat tafanejats tafanejau tafanejava tafanejaven tafanejaves tafanejo tafanejà tafanejàrem tafanejàreu tafanejàs tafanejàssem tafanejàsseu tafanejàssim tafanejàssiu tafanejàvem tafanejàveu val v
fisgar

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
chismoso

tafaneria /ta.fa.neˈɾi.a/ /tə.fə.nəˈɾi.ə/ n fem
fisgoneo
Acte propi d’un tafaner.

tafetà /ta.feˈta/ /tə.fəˈta/ n fem
tafetán
Roba fina de seda.
tabalario
Cul.
cinta
Espècie de veta de seda.
lazo
Llaç per fer bonic.
viruta
Encenall que fa el fuster amb el ribot.

tafone n masc
tafone

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ n fem
tafonomía

tafulla /taˈfu.ʎa/ /təˈfu.ʎə/ n fem
tahúlla

tafurca /taˈfuɾ.ka/ /təˈfur.kə/ n fem
tafurca

tafurejar /ta.fu.ɾeˈd͡ʒa/ /ta.fu.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tə.fu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tafurege tafuregem tafuregen tafureges tafuregessen tafuregesses tafuregessin tafuregessis tafuregeu tafuregi tafuregin tafuregis tafuregés tafuregéssem tafuregésseu tafuregéssim tafuregéssiu tafuregí tafureig tafureja tafurejada tafurejades tafurejam tafurejant tafurejar tafurejara tafurejaran tafurejarem tafurejaren tafurejares tafurejareu tafurejaria tafurejarien tafurejaries tafurejarà tafurejaràs tafurejaré tafurejaríem tafurejaríeu tafurejassen tafurejasses tafurejassin tafurejassis tafurejat tafurejats tafurejau tafurejava tafurejaven tafurejaves tafurejo tafurejà tafurejàrem tafurejàreu tafurejàs tafurejàssem tafurejàsseu tafurejàssim tafurejàssiu tafurejàvem tafurejàveu val v
jugar

tafureria /ta.fu.ɾeˈɾi.a/ /tə.fu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
garito
Trampa que fan els tafurers en el joc.
Casa de joc.

tagal /taˈɣaɫ/ /təˈɣaɫ/ adj masc
tagalo
Relatiu o pertanyent al poble tagal o la seva llengua.

tagal /taˈɣaɫ/ /təˈɣaɫ/ n masc
tagalo
Persona que pertany al poble que habita a les Filipines, particularment a l'illa de Luzon.
(només singular) Llengua austronèsica parlada principalment a les Filipines.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ adj masc
tahitiano
Relatiu a Tahití, als seus habitants o a la seva llengua.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ n masc
tahitiano
Individu natural de Tahití.
(només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

tahoner n masc
tahonero

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
taiga

taiko n masc
taiko

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ adj masc
tailandés
Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ n masc
tailandés
Persona que habita o és originària de Tailàndia.
(masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ adj masc
taiwanés
Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ n masc
taiwanés
Persona que habita o és originària de Taiwan.

tal /ˈtaɫ/ adj
tal
Introducció del nom d'una persona que és desconeguda a les persones a les quals va destinada la frase.
Introducció d'una cosa que es vol comparar.

tal dia com avui adv
tal día como hoy

talabant /ta.ɫaˈbant/ /ta.ɫaˈβan/ /tə.ɫəˈban/ /tə.ɫəˈbant/ /tə.ɫəˈβan/ n masc
rodo

talaia /taˈɫa.ja/ /təˈɫa.jə/ n fem
atalaya vigía
Persona encarregada de vigilar mirant lluny.

talar /taˈɫa/ /taˈɫaɾ/ /təˈɫa/ /təˈɫar/ adj
talar
Del vestit, que arriba fins als talons.

talar /taˈɫa/ /taˈɫaɾ/ /təˈɫa/ /təˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tal tala talada talades talam talant talar talara talaran talarem talaren talares talareu talaria talarien talaries talarà talaràs talaré talaríem talaríeu talassen talasses talassin talassis talat talats talau talava talaven talaves tale talem talen tales talessen talesses talessin talessis taleu tali talin talis talo talà talàrem talàreu talàs talàssem talàsseu talàssim talàssiu talàvem talàveu talés taléssem talésseu taléssim taléssiu talí val v
talar
Tallar el tronc d'un arbre arran de soca.

talassonímia /ta.ɫa.soˈni.mi.a/ /tə.ɫə.soˈni.mi.ə/ /tə.ɫə.suˈni.mi.ə/ n fem
talasonimia

talassònim /ta.ɫaˈsɔ.nim/ /tə.ɫəˈsɔ.nim/ n masc
talasónimo

talcosquist /taɫ.kosˈkist/ /təɫ.kosˈkist/ /təɫ.kusˈkist/ n masc
talcosquisto

taleca /taˈɫe.ka/ /təˈɫe.kə/ n fem
talega
Saquet o bossa de roba per portar diners, pa, menjar, sorra, etc.
Allò que es porta a la pròpia taleca; talecada.
La quantitat de 1000 duros en plata.
burjaca
Allò que hi posa un pobre per rebre almoines.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
talento
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.
talante
Disposició, desig o ganes per a fer alguna cosa.

talent complex n masc
talento complejo

talent simple n masc
talento simple

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ adj masc
talentoso

talibà /ta.ɫiˈba/ /tə.ɫiˈβa/ n masc
talibán

talió /ta.ɫiˈo/ /tə.ɫiˈo/ n masc
talión

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
corte
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.
(golf) Nombre de cops màxim permès a un jugador per a passar a la fase següent en una competició de més d'una fase.

talla-roques /ˌta.ʎaˈrɔ.kes/ /ˌta.ʎəˈrɔ.kəs/ n masc
tae rocas

tallada /taˈʎa.ða/ /təˈja.ðə/ /təˈʎa.ðə/ n fem
corte
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador dretà, o de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador esquerrà.
cortada
(pilota) Jugada ofensiva consistent a llançar la pilota amb força de manera que descrigui una trajectòria baixa.

tallada a dues parets n fem
cortada a las dos paredes

tallada a l'ample n fem
cortada al ancho

tallada al racó n fem
cortada al txoko

tallada col·locada n fem
cortada metida

tallador /ta.ʎaˈðo/ /ta.ʎaˈðoɾ/ /tə.jəˈðo/ /tə.ʎəˈðo/ n masc
cortador
Estri que es fa servir per tallar.
Persona que talla coses.

tallahams /ˌta.ʎaˈams/ /ˌta.ʎəˈams/ n masc
anchova de banco

tallantar /ta.ʎanˈta/ /ta.ʎanˈtaɾ/ /tə.ʎənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tallant tallanta tallantada tallantades tallantam tallantant tallantar tallantara tallantaran tallantarem tallantaren tallantares tallantareu tallantaria tallantarien tallantaries tallantarà tallantaràs tallantaré tallantaríem tallantaríeu tallantassen tallantasses tallantassin tallantassis tallantat tallantats tallantau tallantava tallantaven tallantaves tallante tallantem tallanten tallantes tallantessen tallantesses tallantessin tallantessis tallanteu tallanti tallantin tallantis tallanto tallantà tallantàrem tallantàreu tallantàs tallantàssem tallantàsseu tallantàssim tallantàssiu tallantàvem tallantàveu tallantés tallantéssem tallantésseu tallantéssim tallantéssiu tallantí val v
escodar

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tall talla tallada tallades tallam tallant tallar tallara tallaran tallarem tallaren tallares tallareu tallaria tallarien tallaries tallarà tallaràs tallaré tallaríem tallaríeu tallassen tallasses tallassin tallassis tallat tallats tallau tallava tallaven tallaves talle tallem tallen talles tallessen tallesses tallessin tallessis talleu talli tallin tallis tallo tallà tallàrem tallàreu tallàs tallàssem tallàsseu tallàssim tallàssiu tallàvem tallàveu tallés talléssem tallésseu talléssim talléssiu tallí val v
cortar
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.
(esports de raqueta) Colpejar la pilota o el volant de dalt a baix per imprimir-li un efecte de retrocés.
(pilota) Llançar la pilota amb força i amb una trajectòria tan baixa com sigui possible.
(pilota basca) Colpejar la pilota abans que faci el primer bot.
tallar
Esculpir, treure material d'una peça perquè agafi una forma determinada.

tallar el bacallà v
cortar el bacalao

tallar la bola v
cortar la bola

tallat /taˈʎat/ /təˈjat/ /təˈʎat/ adj masc
cortado
(pilota, esports de raqueta) Dit del cop executat de manera que s'imprimeix un efecte de retrocés a la pilota o el volant.
(bàdminton) Dit del cop executat de manera que s'imprimeix l'efecte necessari al volant per a provocar-li un canvi de ritme en el desplaçament.

tallat /taˈʎat/ /təˈjat/ /təˈʎat/ n masc
cortado
Cafè de color trencat amb un mica de llet.

tallent /taˈʎen/ /taˈʎent/ /təˈʎen/ /təˈʎent/ adj
cortante
Que talla bé.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
taller

taller creatiu n masc
taller creativo

taller d'adaptació escolar n masc
taller de adaptación escolar

taller ocupacional n masc
taller ocupacional

taller terapèutic n masc
taller terapéutico

tallgirar /ˌtaʎ.d͡ʒiˈɾa/ /ˌtaʎ.d͡ʒiˈɾaɾ/ /ˌtaʎ.ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tallgir tallgira tallgirada tallgirades tallgiram tallgirant tallgirar tallgirara tallgiraran tallgirarem tallgiraren tallgirares tallgirareu tallgiraria tallgirarien tallgiraries tallgirarà tallgiraràs tallgiraré tallgiraríem tallgiraríeu tallgirassen tallgirasses tallgirassin tallgirassis tallgirat tallgirats tallgirau tallgirava tallgiraven tallgiraves tallgire tallgirem tallgiren tallgires tallgiressen tallgiresses tallgiressin tallgiressis tallgireu tallgiri tallgirin tallgiris tallgiro tallgirà tallgiràrem tallgiràreu tallgiràs tallgiràssem tallgiràsseu tallgiràssim tallgiràssiu tallgiràvem tallgiràveu tallgirés tallgiréssem tallgirésseu tallgiréssim tallgiréssiu tallgirí val v
embotar
Doblegar el tall d'una eina.

talment /ˌtaɫˈmen/ /ˌtaɫˈment/ adv
talmente

talonada /ta.loˈna.ða/ /tə.luˈna.ðə/ n fem
cañazo

talonador n masc
talonador

talonar /ta.loˈna/ /tə.ɫuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept talon talona talonada talonades talonam talonant talonar talonaran talonarem talonaren talonares talonareu talonaria talonarien talonaries talonarà talonaràs talonaré talonaríem talonaríeu talonassen talonasses talonassin talonassis talonat talonats talonau talonava talonaven talonaves talone talonem talonen talones talonessen talonesses talonessin talonessis taloneu taloni talonin talonis talono talonà talonàrem talonàreu talonàs talonàssem talonàsseu talonàssim talonàssiu talonàvem talonàveu talonés talonéssem talonésseu talonéssim talonéssiu taloní v
talonar

talonatge n masc
talonaje

talonejar /ta.lo.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.lo.neˈʒa/ /tə.ɫu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept talonege talonegem talonegen taloneges talonegessen talonegesses talonegessin talonegessis talonegeu talonegi talonegin talonegis talonegés talonegéssem talonegésseu talonegéssim talonegéssiu talonegí taloneig taloneja talonejada talonejades talonejam talonejant talonejar talonejara talonejaran talonejarem talonejaren talonejares talonejareu talonejaria talonejarien talonejaries talonejarà talonejaràs talonejaré talonejaríem talonejaríeu talonejassen talonejasses talonejassin talonejassis talonejat talonejats talonejau talonejava talonejaven talonejaves talonejo talonejà talonejàrem talonejàreu talonejàs talonejàssem talonejàsseu talonejàssim talonejàssiu talonejàvem talonejàveu val v
taconear
Fer soroll amb els talons caminant.
Pegar amb els talons a un cavall.

talossà /ta.ɫoˈsa/ /tə.ɫoˈsa/ /tə.ɫuˈsa/ n masc
talosano
Llengua artificial, creada per R. Ben Madison el 1980.

talp n masc
topo

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
talio

tal·lus /ˈta.ɫus/ /ˈtaɫ.ɫus/ n masc
talo

talòs /taˈɫɔs/ /təˈɫɔs/ talossa talossos adj masc
necio
Curt d'enteniment.

taló /taˈɫo/ n masc
talón tacón
Part del peu oposada a la banda dels dits.
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
talón
Document de crèdit que, separat de la matriu d'un bloc, el pagador escriu la quantitat i el dóna al cobrador.
talón taco
(golf) Part posterior del cap d'un bastó.
codo taco
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.

talús /taˈɫus/ /təˈɫus/ n masc
talud
Inclinació en la base d'un mur de càrrega.

talús continental n masc
talud continental

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
tambor
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tambor parlant n masc
tambor de axila

tamborell /tam.boˈɾeʎ/ /təm.boˈɾeʎ/ /təm.buˈɾeʎ/ n masc
volquete

tamborer /tam.boˈɾe/ /tam.boˈɾeɾ/ /təm.boˈɾe/ /təm.buˈɾe/ n masc
bodion
Peix de la família dels làbrids, de color gris brunenc, que habita a les praderies de posidònies i zosteres (Symphodus cinereus).
tamborilero
Músic que toca el tambor.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
taburete
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinar /tam.bo.ɾiˈna/ /tam.bo.ɾiˈnaɾ/ /təm.bu.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamborina tamborinada tamborinades tamborinam tamborinant tamborinar tamborinara tamborinaran tamborinarem tamborinaren tamborinares tamborinareu tamborinaria tamborinarien tamborinaries tamborinarà tamborinaràs tamborinaré tamborinaríem tamborinaríeu tamborinassen tamborinasses tamborinassin tamborinassis tamborinat tamborinats tamborinau tamborinava tamborinaven tamborinaves tamborine tamborinem tamborinen tamborines tamborinessen tamborinesses tamborinessin tamborinessis tamborineu tamborini tamborinin tamborinis tamborino tamborinà tamborinàrem tamborinàreu tamborinàs tamborinàssem tamborinàsseu tamborinàssim tamborinàssiu tamborinàvem tamborinàveu tamborinés tamborinéssem tamborinésseu tamborinéssim tamborinéssiu tamboriní tamborín val v
tamborear
Fer el soroll d'un tamborí.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamborinege tamborinegem tamborinegen tamborineges tamborinegessen tamborinegesses tamborinegessin tamborinegessis tamborinegeu tamborinegi tamborinegin tamborinegis tamborinegés tamborinegéssem tamborinegésseu tamborinegéssim tamborinegéssiu tamborinegí tamborineig tamborineja tamborinejada tamborinejades tamborinejam tamborinejant tamborinejar tamborinejara tamborinejaran tamborinejarem tamborinejaren tamborinejares tamborinejareu tamborinejaria tamborinejarien tamborinejaries tamborinejarà tamborinejaràs tamborinejaré tamborinejaríem tamborinejaríeu tamborinejassen tamborinejasses tamborinejassin tamborinejassis tamborinejat tamborinejats tamborinejau tamborinejava tamborinejaven tamborinejaves tamborinejo tamborinejà tamborinejàrem tamborinejàreu tamborinejàs tamborinejàssem tamborinejàsseu tamborinejàssim tamborinejàssiu tamborinejàvem tamborinejàveu val v
tamborilear

tamborí /tam.boˈɾi/ /təm.boˈɾi/ /təm.buˈɾi/ n masc
tamboril
Instrument membranòfon que consisteix en un tambor petit que es toca amb una sola baqueta, generalment penjat al braç esquerre.
fraile
(pilota) Xamfrà situat en l'angle de dues parets o d'una paret amb el terra en un frontó o un trinquet, que s'utilitza per a modificar la trajectòria de la pilota en el rebot.

tamborí de cordes n masc
chicotén

tambura n masc
tambura

també /tamˈbe/ adv
también además
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tamisar /ta.miˈza/ /ta.miˈzaɾ/ /tə.miˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamisa tamisada tamisades tamisam tamisant tamisar tamisara tamisaran tamisarem tamisaren tamisares tamisareu tamisaria tamisarien tamisaries tamisarà tamisaràs tamisaré tamisaríem tamisaríeu tamisassen tamisasses tamisassin tamisassis tamisat tamisats tamisau tamisava tamisaven tamisaves tamise tamisem tamisen tamises tamisessen tamisesses tamisessin tamisessis tamiseu tamisi tamisin tamisis tamiso tamisà tamisàrem tamisàreu tamisàs tamisàssem tamisàsseu tamisàssim tamisàssiu tamisàvem tamisàveu tamisés tamiséssem tamisésseu tamiséssim tamiséssiu tamisí tamís val v
tamizar

tampatantam /ˌtam.pa.tanˈtam/ /ˌtam.pə.tənˈtam/ n masc
tantarantán
(música) Soroll persistent d'un tambor o d'un altre instrument de percussió.

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
tampoco

tamponar /tam.poˈna/ /tam.poˈnaɾ/ /təm.poˈna/ /təm.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tampon tampona tamponada tamponades tamponam tamponant tamponar tamponara tamponaran tamponarem tamponaren tamponares tamponareu tamponaria tamponarien tamponaries tamponarà tamponaràs tamponaré tamponaríem tamponaríeu tamponassen tamponasses tamponassin tamponassis tamponat tamponats tamponau tamponava tamponaven tamponaves tampone tamponem tamponen tampones tamponessen tamponesses tamponessin tamponessis tamponeu tamponi tamponin tamponis tampono tamponà tamponàrem tamponàreu tamponàs tamponàssem tamponàsseu tamponàssim tamponàssiu tamponàvem tamponàveu tamponés tamponéssem tamponésseu tamponéssim tamponéssiu tamponí val v
taponar
Obstruir una hemorràgia o secreció amb un tampó absorbent.

tampó /tamˈpo/ /təmˈpo/ n masc
tampón
Feltre amb tinta on se suca un segell o altre marca que es vol estampar.
Apòsit per obstruir una ferida o una secreció orgànica, especialment l'hemorràgia menstrual.

tan adv
tan

tan sols adv
tan solo

tanatofòbia /ta.na.toˈfɔ.bi.a/ /tə.nə.toˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.βi.ə/ n fem
tanatofobia

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
tanque
Dipòsit destinat a contenir líquids, gasos o sòlids de mida molt petita (gra, sorra, ...).
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
cerca
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.
valla
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Estructura de material resistent situada al voltant d'una pista de joc, que serveix per a delimitar-la.
(tennis de taula) Cadascun dels separadors de color fosc d'una alçària aproximada de 75 cm, rígids i lleugers, situats al voltant d'un espai de joc, que serveixen per a delimitar-lo.

tanca de fons n fem
valla de fondo
(hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues parts d'una tanca que delimiten la pista de joc pels extrems.
(beisbol) Paret d'una alçària mínima de 2,5 m en competicions internacionals situada al voltant d'un camp de joc, que serveix per a delimitar-lo.

tanca de seguretat n fem
valla metálica

tanca lateral n fem
valla lateral

tancament /taŋ.kaˈmen/ /taŋ.kaˈment/ /təŋ.kəˈmen/ /təŋ.kəˈment/ n masc
cierre

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
cerrar
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.
Acabar alguna cosa, cloure-la.
encerrar cerrar
Posar algú o alguna cosa dins d'un lloc tancat.

tancar la cara v
cerrar la cara

tancar-se /taŋˈkaɾ.se/ /təŋˈkar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
cerrarse
(pilota) Anar-se acostant progressivament, una pilota, a la paret, de manera que resulta difícil tornar-la.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
cerrado

tanda /ˈtan.da/ /ˈtan.də/ n fem
tanda

tanda de penals n fem
serie de penalti stroke

tangencialment /taɲ.d͡ʒen.siˌaɫˈmen/ /taɲ.d͡ʒen.siˌaɫˈment/ /təɲ.ʒən.siˌaɫˈmen/ /təɲ.ʒən.siˌaɫˈment/ adv
tangencialmente

tangerí /taɲ.d͡ʒeˈɾi/ /təɲ.ʒəˈɾi/ adj masc
tangerino
Relatiu o pertanyent a Tànger.

tangerí /taɲ.d͡ʒeˈɾi/ /təɲ.ʒəˈɾi/ n masc
tangerino
Persona que habita o és originària de Tànger.

tangiblement /taɲˌd͡ʒi.bɫeˈment/ /taɲˌd͡ʒi.βɫeˈmen/ /taɲˌd͡ʒib.bɫeˈmen/ /təɲˌʒi.βɫəˈmen/ /təɲˌʒib.bɫəˈmen/ /təɲˌʒib.bɫəˈment/ adv
tangiblemente

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
tango

tanmateix /ˌtam.maˈtejʃ/ /ˌtam.məˈteʃ/ adv
sin duda

tanques /ˈtaŋ.kes/ /ˈtaŋ.kəs/ n fem
vallas
(atletisme) Cursa on els atletes corren per una pista amb obstacles posats regularment i que han de saltar.

tant /ˈtan/ /ˈtant/ adj masc
tanto
La mateixa quantitat.
Tal quantitat, tal nombre.

tant /ˈtan/ /ˈtant/ adv
tanto
En tal quantitat o grau.

tant /ˈtan/ /ˈtant/ n masc
tanto
Quantitat, normalment de diners.

tant de bo Interjection
ojalá

tantejar /tan.teˈd͡ʒa/ /tan.teˈd͡ʒaɾ/ /tən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tantege tantegem tantegen tanteges tantegessen tantegesses tantegessin tantegessis tantegeu tantegi tantegin tantegis tantegés tantegéssem tantegésseu tantegéssim tantegéssiu tantegí tanteig tanteja tantejada tantejades tantejam tantejant tantejar tantejara tantejaran tantejarem tantejaren tantejares tantejareu tantejaria tantejarien tantejaries tantejarà tantejaràs tantejaré tantejaríem tantejaríeu tantejassen tantejasses tantejassin tantejassis tantejat tantejats tantejau tantejava tantejaven tantejaves tantejo tantejà tantejàrem tantejàreu tantejàs tantejàssem tantejàsseu tantejàssim tantejàssiu tantejàvem tantejàveu val v
tantear

tantost /ˌtanˈtɔst/ adv
por
Per poc, quasi, de poc.
cuanto
Immediatament, tot seguit.

tany /ˈtaɲ/ n masc
renuevo

tanyada /taˈɲa.ða/ /təˈɲa.ðə/ n fem
pimpollo

tanyar /taˈɲa/ /taˈɲaɾ/ /təˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tany tanya tanyada tanyades tanyam tanyant tanyar tanyara tanyaran tanyarem tanyaren tanyares tanyareu tanyaria tanyarien tanyaries tanyarà tanyaràs tanyaré tanyaríem tanyaríeu tanyassen tanyasses tanyassin tanyassis tanyat tanyats tanyau tanyava tanyaven tanyaves tanye tanyem tanyen tanyes tanyessen tanyesses tanyessin tanyessis tanyeu tanyi tanyin tanyis tanyo tanyà tanyàrem tanyàreu tanyàs tanyàssem tanyàsseu tanyàssim tanyàssiu tanyàvem tanyàveu tanyés tanyéssem tanyésseu tanyéssim tanyéssiu tanyí val v
retoñar

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ adj masc
tanzano
Relatiu o pertanyent a Tanzània.

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ n masc
tanzano
Persona que habita o és originària de Tanzània.

taona /taˈo.na/ /təˈo.nə/ n fem
tahona

tap /ˈtap/ n masc
tapón
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.
(basquetbol) Acció i efecte d'un defensor d'impedir la continuació de la trajectòria de la pilota després del llançament d'un atacant, per mitjà d'un cop amb les mans o els braços.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
tapa
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.
Mos o aperitiu servit en petites racions.

tapaboques /ˌta.paˈbo.kes/ /ˌta.pəˈβo.kəs/ n masc
braga

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tap tapa tapada tapades tapam tapant tapar tapara taparan taparem taparen tapares tapareu taparia taparien taparies taparà taparàs taparé taparíem taparíeu tapassen tapasses tapassin tapassis tapat tapats tapau tapava tapaven tapaves tape tapem tapen tapes tapessen tapesses tapessin tapessis tapeu tapi tapin tapis tapo tapà tapàrem tapàreu tapàs tapàssem tapàsseu tapàssim tapàssiu tapàvem tapàveu tapés tapéssem tapésseu tapéssim tapéssiu tapí val v
tapar
Tancar amb tap o tapa.
Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tapiar /ta.piˈa/ /ta.piˈaɾ/ /tə.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tapia tapiada tapiades tapiam tapiant tapiar tapiara tapiaran tapiarem tapiaren tapiares tapiareu tapiaria tapiarien tapiaries tapiarà tapiaràs tapiaré tapiaríem tapiaríeu tapiassen tapiasses tapiassin tapiassis tapiat tapiats tapiau tapiava tapiaven tapiaves tapie tapiem tapien tapies tapiessen tapiesses tapiessin tapiessis tapieu tapii tapio tapià tapiàrem tapiàreu tapiàs tapiàssem tapiàsseu tapiàssim tapiàssiu tapiàvem tapiàveu tapiés tapiéssem tapiésseu tapiéssim tapiéssiu tapií tapiï tapiïn tapiïs val v
tapiar
Tancar amb paret un portal, finestra, etc.
Fer paret de tàpies.

taponar /ta.poˈna/ /ta.poˈnaɾ/ /tə.poˈna/ /tə.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tapon tapona taponada taponades taponam taponant taponar taponara taponaran taponarem taponaren taponares taponareu taponaria taponarien taponaries taponarà taponaràs taponaré taponaríem taponaríeu taponassen taponasses taponassin taponassis taponat taponats taponau taponava taponaven taponaves tapone taponem taponen tapones taponessen taponesses taponessin taponessis taponeu taponi taponin taponis tapono taponà taponàrem taponàreu taponàs taponàssem taponàsseu taponàssim taponàssiu taponàvem taponàveu taponés taponéssem taponésseu taponéssim taponéssiu taponí val v
taponar

tapí /taˈpi/ /təˈpi/ n masc
chapín

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
tapiz

taquera /taˈke.ɾa/ /təˈke.ɾə/ n fem
taquera
(billar) Prestatgeria que s'utilitza per a desar-hi els tacs en posició vertical o horitzontal.
(billar) Estoig individual d'un tac que s'utilitza per a transportar-lo.

taquigràficament /ta.kiˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /ta.kiˌɣɾa.fi.kaˈment/ /tə.kiˌɣɾa.fi.kəˈmen/ /tə.kiˌɣɾa.fi.kəˈment/ adv
taquigráficamente

taquilla /taˈki.ʎa/ /təˈki.ʎə/ n fem
taquilla

taquiller /ta.kiˈʎe/ /ta.kiˈʎeɾ/ /tə.kiˈʎe/ adj masc
taquillero

tar /ˈtar/ n masc
tar

taral·la /taˈɾa.ɫa/ /taˈɾaɫ.ɫa/ /təˈɾa.ɫə/ /təˈɾaɫ.ɫə/ n fem
tarareo

taral·larejar /ta.ɾa.la.ɾeˈd͡ʒa/ /ta.ɾa.la.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tə.ɾəɫ.ɫə.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept taral·larege taral·laregem taral·laregen taral·lareges taral·laregessen taral·laregesses taral·laregessin taral·laregessis taral·laregeu taral·laregi taral·laregin taral·laregis taral·laregés taral·laregéssem taral·laregésseu taral·laregéssim taral·laregéssiu taral·laregí taral·lareig taral·lareja taral·larejada taral·larejades taral·larejam taral·larejant taral·larejar taral·larejara taral·larejaran taral·larejarem taral·larejaren taral·larejares taral·larejareu taral·larejaria taral·larejarien taral·larejaries taral·larejarà taral·larejaràs taral·larejaré taral·larejaríem taral·larejaríeu taral·larejassen taral·larejasses taral·larejassin taral·larejassis taral·larejat taral·larejats taral·larejau taral·larejava taral·larejaven taral·larejaves taral·larejo taral·larejà taral·larejàrem taral·larejàreu taral·larejàs taral·larejàssem taral·larejàsseu taral·larejàssim taral·larejàssiu taral·larejàvem taral·larejàveu val v
tararear

tarannà /ta.ɾanˈna/ /tə.ɾənˈna/ n masc
talante

tarar /taˈɾa/ /taˈɾaɾ/ /təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tar tara tarada tarades taram tarant tarar tarara tararan tararem tararen tarares tarareu tararia tararien tararies tararà tararàs tararé tararíem tararíeu tarassen tarasses tarassin tarassis tarat tarats tarau tarava taraven taraves tare tarem taren tares taressen taresses taressin taressis tareu tari tarin taris taro tarà taràrem taràreu taràs taràssem taràsseu taràssim taràssiu taràvem taràveu tarés taréssem tarésseu taréssim taréssiu tarí val v
tarar
Calcular la tara d'una mercaderia.
Causar una imperfecció, una tara.

tarat /taˈɾat/ /təˈɾat/ adj masc
tarado
Defectuós, que té una tara.
(despectiu) Que pateix un desequilibri mental.

tard /ˈtart/ adv
tarde

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
tarde

tardaner /tar.ðaˈne/ /taɾ.ðaˈneɾ/ /tər.dəˈne/ adj masc
tardador

tardança /taɾˈðan.sa/ /tərˈdan.sə/ n fem
tardanza

tardar /tarˈða/ /taɾˈða/ /taɾˈðaɾ/ /tərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tard tarda tardada tardades tardam tardant tardar tardara tardaran tardarem tardaren tardares tardareu tardaria tardarien tardaries tardarà tardaràs tardaré tardaríem tardaríeu tardassen tardasses tardassin tardassis tardat tardats tardau tardava tardaven tardaves tarde tardem tarden tardes tardessen tardesses tardessin tardessis tardeu tardi tardin tardis tardo tardà tardàrem tardàreu tardàs tardàssem tardàsseu tardàssim tardàssiu tardàvem tardàveu tardés tardéssem tardésseu tardéssim tardéssiu tardí val v
tardar

tardejar /tar.ðeˈʒa/ /taɾ.ðeˈd͡ʒa/ /taɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /tər.dəˈʒa/ /tər.ðəˈʒa/ /təɾ.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tardege tardegem tardegen tardeges tardegessen tardegesses tardegessin tardegessis tardegeu tardegi tardegin tardegis tardegés tardegéssem tardegésseu tardegéssim tardegéssiu tardegí tardeig tardeja tardejada tardejades tardejam tardejant tardejar tardejara tardejaran tardejarem tardejaren tardejares tardejareu tardejaria tardejarien tardejaries tardejarà tardejaràs tardejaré tardejaríem tardejaríeu tardejassen tardejasses tardejassin tardejassis tardejat tardejats tardejau tardejava tardejaven tardejaves tardejo tardejà tardejàrem tardejàreu tardejàs tardejàssem tardejàsseu tardejàssim tardejàssiu tardejàvem tardejàveu val v
ser tarde

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
otoño

tardà /taɾˈða/ /tərˈda/ adj masc
tardo

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
tarjeta
Petita carta amb les dades personals.
(golf) Document en què es fan constar els detalls d'un recorregut, els pars de cada forat i els resultats dels forats jugats.

targeta blava n fem
tarjeta azul

targeta d'embarcament n fem
tarjeta de embarque

targeta de crèdit n fem
tarjeta de crédito

targeta de so n fem
tarjeta de sonido

targeta gràfica n fem
tarjeta de vídeo

tarida /taˈɾi.ða/ /təˈɾi.ðə/ n fem
tarida

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ n fem
tarifa

tarifar /ta.ɾiˈfa/ /ta.ɾiˈfaɾ/ /tə.ɾiˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tarif tarifa tarifada tarifades tarifam tarifant tarifar tarifara tarifaran tarifarem tarifaren tarifares tarifareu tarifaria tarifarien tarifaries tarifarà tarifaràs tarifaré tarifaríem tarifaríeu tarifassen tarifasses tarifassin tarifassis tarifat tarifats tarifau tarifava tarifaven tarifaves tarife tarifem tarifen tarifes tarifessen tarifesses tarifessin tarifessis tarifeu tarifi tarifin tarifis tarifo tarifà tarifàrem tarifàreu tarifàs tarifàssem tarifàsseu tarifàssim tarifàssiu tarifàvem tarifàveu tarifés tariféssem tarifésseu tariféssim tariféssiu tarifí val v
tarifar

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ n masc
taro achín

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
azahar
Flor del taronger o d’altres cítrics usada en perfumeria.
toronjil
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
naranja anaranjado
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
naranja anaranjado
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taronjada /ta.ɾoɲˈd͡ʒa.ða/ /tə.ɾoɲˈʒa.ðə/ /tə.ɾuɲˈʒa.ðə/ n fem
naranjada

tarota /taˈɾɔ.ta/ /təˈɾɔ.tə/ n fem
chirimía

tars /ˈtars/ n masc
tarso

tartamut /taɾ.taˈmut/ adj masc
tartamudo

tartaritzar /tar.ta.ɾiˈd͡za/ /taɾ.ta.ɾiˈzaɾ/ /tər.tə.ɾidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tartaritz tartaritza tartaritzada tartaritzades tartaritzam tartaritzant tartaritzar tartaritzara tartaritzaran tartaritzarem tartaritzaren tartaritzares tartaritzareu tartaritzaria tartaritzarien tartaritzaries tartaritzarà tartaritzaràs tartaritzaré tartaritzaríem tartaritzaríeu tartaritzassen tartaritzasses tartaritzassin tartaritzassis tartaritzat tartaritzats tartaritzau tartaritzava tartaritzaven tartaritzaves tartaritze tartaritzem tartaritzen tartaritzes tartaritzessen tartaritzesses tartaritzessin tartaritzessis tartaritzeu tartaritzi tartaritzin tartaritzis tartaritzo tartaritzà tartaritzàrem tartaritzàreu tartaritzàs tartaritzàssem tartaritzàsseu tartaritzàssim tartaritzàssiu tartaritzàvem tartaritzàveu tartaritzés tartaritzéssem tartaritzésseu tartaritzéssim tartaritzéssiu tartaritzí val v
tartarizar

tarter /tarˈte/ /taɾˈteɾ/ n masc
cantizal montón
Terreny als peus d'una muntanya on s'acumulen les roques que han caigut.
Munt de pedres, enderrocs o llenya.

tartrà /taɾˈtɾa/ /tərˈtɾa/ n masc
tártaro

taràntula /taˈɾan.tu.ɫa/ /təˈɾan.tu.ɫə/ n fem
tarántula

tarí /taˈɾi/ /təˈɾi/ n masc
tarín

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
tarea

tascar /tasˈka/ /tasˈkaɾ/ /təsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tasc tasca tascada tascades tascam tascant tascar tascara tascaran tascarem tascaren tascares tascareu tascaria tascarien tascaries tascarà tascaràs tascaré tascaríem tascaríeu tascassen tascasses tascassin tascassis tascat tascats tascau tascava tascaven tascaves tasco tascà tascàrem tascàreu tascàs tascàssem tascàsseu tascàssim tascàssiu tascàvem tascàveu tasque tasquem tasquen tasques tasquessen tasquesses tasquessin tasquessis tasqueu tasqui tasquin tasquis tasqués tasquéssem tasquésseu tasquéssim tasquéssiu tasquí val v
trabajar
Fer la tasca que li és pròpia.

tasconar /tas.koˈna/ /tas.koˈnaɾ/ /təs.koˈna/ /təs.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tascon tascona tasconada tasconades tasconam tasconant tasconar tasconara tasconaran tasconarem tasconaren tasconares tasconareu tasconaria tasconarien tasconaries tasconarà tasconaràs tasconaré tasconaríem tasconaríeu tasconassen tasconasses tasconassin tasconassis tasconat tasconats tasconau tasconava tasconaven tasconaves tascone tasconem tasconen tascones tasconessen tasconesses tasconessin tasconessis tasconeu tasconi tasconin tasconis tascono tasconà tasconàrem tasconàreu tasconàs tasconàssem tasconàsseu tasconàssim tasconàssiu tasconàvem tasconàveu tasconés tasconéssem tasconésseu tasconéssim tasconéssiu tasconí val v
atarugar
Posar tascons per a reforçar o assegurar alguna cosa.
acuñar
Ficar tascons per a tallar la llenya o esberlar una pedra.

tascó /tasˈko/ /təsˈko/ n masc
cuña

tassa /ˈta.sa/ n fem
taza

tast /ˈtast/ n masc
prueba
Fet de tastar.
gusto
Sabor que s’aprecia en prendre una petita quantitat de menjar o beguda.
cata
Quantitat petita de menjar o beguda que es pren per apreciar-ne la qualitat.

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tast tasta tastada tastades tastam tastant tastar tastara tastaran tastarem tastaren tastares tastareu tastaria tastarien tastaries tastarà tastaràs tastaré tastaríem tastaríeu tastassen tastasses tastassin tastassis tastat tastats tastau tastava tastaven tastaves taste tastem tasten tastes tastessen tastesses tastessin tastessis tasteu tasti tastin tastis tasto tastà tastàrem tastàreu tastàs tastàssem tastàsseu tastàssim tastàssiu tastàvem tastàveu tastés tastéssem tastésseu tastéssim tastéssiu tastí val v
catar probar

tastavent /ˌtas.taˈvent/ /ˌtas.taˈβen/ /ˌtas.təˈven/ /ˌtas.təˈvent/ /ˌtas.təˈβen/ n masc
cataviento

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tatua tatuada tatuades tatuam tatuant tatuar tatuara tatuaran tatuarem tatuaren tatuares tatuareu tatuaria tatuarien tatuaries tatuarà tatuaràs tatuaré tatuaríem tatuaríeu tatuassen tatuasses tatuassin tatuassis tatuat tatuats tatuau tatuava tatuaven tatuaves tatue tatuem tatuen tatues tatuessen tatuesses tatuessin tatuessis tatueu tatuo tatuu tatuà tatuàrem tatuàreu tatuàs tatuàssem tatuàsseu tatuàssim tatuàssiu tatuàvem tatuàveu tatués tatuéssem tatuésseu tatuéssim tatuéssiu tatuí tatuï tatuïn tatuïs val v
tatuar
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tatuaje

tatxar /taˈt͡ʃa/ /taˈt͡ʃaɾ/ /təˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tatx tatxa tatxada tatxades tatxam tatxant tatxar tatxara tatxaran tatxarem tatxaren tatxares tatxareu tatxaria tatxarien tatxaries tatxarà tatxaràs tatxaré tatxaríem tatxaríeu tatxassen tatxasses tatxassin tatxassis tatxat tatxats tatxau tatxava tatxaven tatxaves tatxe tatxem tatxen tatxes tatxessen tatxesses tatxessin tatxessis tatxeu tatxi tatxin tatxis tatxo tatxà tatxàrem tatxàreu tatxàs tatxàssem tatxàsseu tatxàssim tatxàssiu tatxàvem tatxàveu tatxés tatxéssem tatxésseu tatxéssim tatxéssiu tatxí val v
calar
Tallar un tros de fruita per tastar-la.

tatxolinar /ta.t͡ʃo.liˈna/ /ta.t͡ʃo.liˈnaɾ/ /tə.t͡ʃu.ɫiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tatxolina tatxolinada tatxolinades tatxolinam tatxolinant tatxolinar tatxolinara tatxolinaran tatxolinarem tatxolinaren tatxolinares tatxolinareu tatxolinaria tatxolinarien tatxolinaries tatxolinarà tatxolinaràs tatxolinaré tatxolinaríem tatxolinaríeu tatxolinassen tatxolinasses tatxolinassin tatxolinassis tatxolinat tatxolinats tatxolinau tatxolinava tatxolinaven tatxolinaves tatxoline tatxolinem tatxolinen tatxolines tatxolinessen tatxolinesses tatxolinessin tatxolinessis tatxolineu tatxolini tatxolinin tatxolinis tatxolino tatxolinà tatxolinàrem tatxolinàreu tatxolinàs tatxolinàssem tatxolinàsseu tatxolinàssim tatxolinàssiu tatxolinàvem tatxolinàveu tatxolinés tatxolinéssem tatxolinésseu tatxolinéssim tatxolinéssiu tatxoliní tatxolín val v
sangrar

tatxonar /ta.t͡ʃoˈna/ /ta.t͡ʃoˈnaɾ/ /tə.t͡ʃoˈna/ /tə.t͡ʃuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tatxon tatxona tatxonada tatxonades tatxonam tatxonant tatxonar tatxonara tatxonaran tatxonarem tatxonaren tatxonares tatxonareu tatxonaria tatxonarien tatxonaries tatxonarà tatxonaràs tatxonaré tatxonaríem tatxonaríeu tatxonassen tatxonasses tatxonassin tatxonassis tatxonat tatxonats tatxonau tatxonava tatxonaven tatxonaves tatxone tatxonem tatxonen tatxones tatxonessen tatxonesses tatxonessin tatxonessis tatxoneu tatxoni tatxonin tatxonis tatxono tatxonà tatxonàrem tatxonàreu tatxonàs tatxonàssem tatxonàsseu tatxonàssim tatxonàssiu tatxonàvem tatxonàveu tatxonés tatxonéssem tatxonésseu tatxonéssim tatxonéssiu tatxoní val v
tachonar
Guarnir alguna cosa de tatxes.
estaquillar
Assegurar clavant tatxes.

tau /ˈtaw/ n fem
tau
Dinovena lletra de l'alfabet grec: τ ‎(t) Τ ‎(T).

taujà /tawˈd͡ʒa/ /təwˈʒa/ taujana taujans adj masc
paleto
Es diu de la persona inculta i rústica.

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
mesa
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
tabla
Conjunt de dades útils
Fusta llarga, plana i estreta.
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

taula d'anotació n fem
mesa de anotación

taula d'àrbitre n fem
mesa de árbitro

taula de billar n fem
billar

taula de control n fem
mesa de cronometraje

taula de cronometratge n fem
mesa de cronometraje

tauladora /taw.ɫaˈðo.ɾa/ /təw.ɫəˈðo.ɾə/ n fem
atabladera

taular /tawˈla/ /tawˈlaɾ/ /təwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept taul taula taulada taulades taulam taulant taular taulara taularan taularem taularen taulares taulareu taularia taularien taularies taularà taularàs taularé taularíem taularíeu taulassen taulasses taulassin taulassis taulat taulats taulau taulava taulaven taulaves taule taulem taulen taules taulessen taulesses taulessin taulessis tauleu tauli taulin taulis taulo taulà taulàrem taulàreu taulàs taulàssem taulàsseu taulàssim taulàssiu taulàvem taulàveu taulés tauléssem taulésseu tauléssim tauléssiu taulí val v
atablar

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
mostrador taquilla

tauler /tawˈɫe/ /tawˈɫeɾ/ n masc
tablajero
Aquell qui en els pobles on antigament hi havia duanes, cobrava els drets reals.
cajero
Aquell qui té la taula dels diners, caixer.
tablero
(basquetbol) Superfície rectangular d'una cistella de material resistent i generalment transparent, d'1,80 x 1,05 m en competicions olímpiques i internacionals.

tauler d'anuncis n masc
tablón de anuncios

tauleta /tawˈɫe.ta/ /təwˈɫə.tə/ /təwˈɫɛ.tə/ n fem
tablilla
Superfície plana de cera o argila, emprada en les civilitzacions antigues per fer anotacions rascant amb un estil.
tableta
Dispositiu electrònic portàtil amb funcions d'ordinador, connexió d'internet i interfície tàctil.

taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ n neut
tauro

tauromàquia /tau.ɾoˈma.ki.a/ /tau.ɾuˈma.ki.ə/ n fem
tauromaquia

tauró /tawˈɾo/ n masc
tiburón

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
cazon gran tiburón blanco

tauró bronzat n masc
tiburón cobrizo

tauró de mans llargues n masc
lamia

tauró de musell punxegut n masc
cazón lechoso

tauró de puntes negres n masc
tiburón macuira

tauró de puntes negres dels esculls n masc
tiburón de puntas negras

tauró fosc n masc
lamia

tauró gris n masc
lobo

tauró sedós n masc
tiburón jaquetón

tauró tigre n masc
tiburón tigre

tauó n masc
tauón

tavella /taˈve.ʎa/ /taˈβe.ʎa/ /təˈve.ʎə/ /təˈβe.ʎə/ n fem
vaina

taverner /ta.veɾˈneɾ/ /ta.βerˈne/ /ta.βeɾˈneɾ/ /tə.vəɾˈne/ /tə.βərˈne/ n masc
tabernero

taxa /ˈtak.sa/ /ˈtak.sə/ n fem
tasa

taxa acadèmica n fem
tasa académica

taxa d'analfabetisme n fem
tasa de analfabetismo

taxa d'ompliment n fem
fill rate

taxar /takˈsa/ /takˈsaɾ/ /təkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tax taxa taxada taxades taxam taxant taxar taxara taxaran taxarem taxaren taxares taxareu taxaria taxarien taxaries taxarà taxaràs taxaré taxaríem taxaríeu taxassen taxasses taxassin taxassis taxat taxats taxau taxava taxaven taxaves taxe taxem taxen taxes taxessen taxesses taxessin taxessis taxeu taxi taxin taxis taxo taxà taxàrem taxàreu taxàs taxàssem taxàsseu taxàssim taxàssiu taxàvem taxàveu taxés taxéssem taxésseu taxéssim taxéssiu taxí val v
tasar
Posar preu a les coses, posar una taxa.

taxi /ˈtak.si/ n masc
taxi libre
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
taxonomía
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taxonomia educativa n fem
taxonomía educativa

taxonòmic /tak.soˈnɔ.mik/ /tək.soˈnɔ.mik/ /tək.suˈnɔ.mik/ adj masc
taxonómico

taïno /taˈi.no/ /təˈi.no/ /təˈi.nu/ n masc
taíno

taülejar /ta.u.leˈd͡ʒa/ /ta.u.leˈd͡ʒaɾ/ /tə.u.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept taülege taülegem taülegen taüleges taülegessen taülegesses taülegessin taülegessis taülegeu taülegi taülegin taülegis taülegés taülegéssem taülegésseu taülegéssim taülegéssiu taülegí taüleig taüleja taülejada taülejades taülejam taülejant taülejar taülejara taülejaran taülejarem taülejaren taülejares taülejareu taülejaria taülejarien taülejaries taülejarà taülejaràs taülejaré taülejaríem taülejaríeu taülejassen taülejasses taülejassin taülejassis taülejat taülejats taülejau taülejava taülejaven taülejaves taülejo taülejà taülejàrem taülejàreu taülejàs taülejàssem taülejàsseu taülejàssim taülejàssiu taülejàvem taülejàveu val v
bribonear

taüt /taˈut/ n masc
ataúd féretro
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n fem
te
Nom de la lletra de l'alfabet llatí T/t.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
té
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
teatral

teatralitzar /te.a.tɾa.ɫiˈd͡za/ /te.a.tɾa.ɫiˈza/ /te.a.tɾa.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teatralitz teatralitza teatralitzada teatralitzades teatralitzam teatralitzant teatralitzar teatralitzara teatralitzaran teatralitzarem teatralitzaren teatralitzares teatralitzareu teatralitzaria teatralitzarien teatralitzaries teatralitzarà teatralitzaràs teatralitzaré teatralitzaríem teatralitzaríeu teatralitzassen teatralitzasses teatralitzassin teatralitzassis teatralitzat teatralitzats teatralitzau teatralitzava teatralitzaven teatralitzaves teatralitze teatralitzem teatralitzen teatralitzes teatralitzessen teatralitzesses teatralitzessin teatralitzessis teatralitzeu teatralitzi teatralitzin teatralitzis teatralitzo teatralitzà teatralitzàrem teatralitzàreu teatralitzàs teatralitzàssem teatralitzàsseu teatralitzàssim teatralitzàssiu teatralitzàvem teatralitzàveu teatralitzés teatralitzéssem teatralitzésseu teatralitzéssim teatralitzéssiu teatralitzí val v
teatralizar

teatralment /te.aˌtɾaɫˈmen/ /te.aˌtɾaɫˈment/ /te.əˌtɾaɫˈmen/ /te.əˌtɾaɫˈment/ adv
teatralmente

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
teatro

teatre escolar n masc
teatro escolar

teatròfil /te.aˈtɾɔ.fiɫ/ /te.əˈtɾɔ.fiɫ/ n masc
teatrófilo

teatí /te.aˈti/ /te.əˈti/ adj masc
teatino

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ tèbia adj masc
tibio

teca /ˈte.ka/ /ˈtɛ.kə/ n fem
manduca
(col·loquial) menjar
teca
(botànica) Part de l’antera que porta dos sacs pol·línics.
Closca calcària que envolta el cos de molts protozous rizòpodes.

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
tecla

teclat /teˈkɫat/ n masc
teclado

teclat guitarra n masc
keytar

teclejar /te.kɫeˈd͡ʒa/ /te.kɫeˈd͡ʒaɾ/ /te.kɫeˈʒa/ /tə.kɫəˈd͡ʒa/ /tə.kɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teclege teclegem teclegen tecleges teclegessen teclegesses teclegessin teclegessis teclegeu teclegi teclegin teclegis teclegés teclegéssem teclegésseu teclegéssim teclegéssiu teclegí tecleig tecleja teclejada teclejades teclejam teclejant teclejar teclejara teclejaran teclejarem teclejaren teclejares teclejareu teclejaria teclejarien teclejaries teclejarà teclejaràs teclejaré teclejaríem teclejaríeu teclejassen teclejasses teclejassin teclejassis teclejat teclejats teclejau teclejava teclejaven teclejaves teclejo teclejà teclejàrem teclejàreu teclejàs teclejàssem teclejàsseu teclejàssim teclejàssiu teclejàvem teclejàveu val v
teclear
Prémer les tecles d'un teclat (de piano, d'ordinador, etc).
Repicar amb diferents dits alternativament sobre un material sòlid.

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
tecnecio

tecnicisme /teŋ.niˈsiz.me/ /teɡ.niˈsiz.me/ /təŋ.niˈsiz.mə/ n masc
tecnicismo

tecnificar /teŋ.ni.fiˈka/ /teɡ.ni.fiˈka/ /teɡ.ni.fiˈkaɾ/ /təŋ.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tecnific tecnifica tecnificada tecnificades tecnificam tecnificant tecnificar tecnificara tecnificaran tecnificarem tecnificaren tecnificares tecnificareu tecnificaria tecnificarien tecnificaries tecnificarà tecnificaràs tecnificaré tecnificaríem tecnificaríeu tecnificassen tecnificasses tecnificassin tecnificassis tecnificat tecnificats tecnificau tecnificava tecnificaven tecnificaves tecnifico tecnificà tecnificàrem tecnificàreu tecnificàs tecnificàssem tecnificàsseu tecnificàssim tecnificàssiu tecnificàvem tecnificàveu tecnifique tecnifiquem tecnifiquen tecnifiques tecnifiquessen tecnifiquesses tecnifiquessin tecnifiquessis tecnifiqueu tecnifiqui tecnifiquin tecnifiquis tecnifiqués tecnifiquéssem tecnifiquésseu tecnifiquéssim tecnifiquéssiu tecnifiquí val v
tecnificar

tecnolecte /teŋ.noˈɫɛk.te/ /teɡ.noˈɫɛk.te/ /təŋ.noˈɫɛk.tə/ /təŋ.nuˈɫɛk.tə/ n masc
tecnolecto

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
tecnología

tecnologies de la informació i la comunicació n fem
tecnologías de la información y la comunicación

tecnologies per a l'aprenentatge i el coneixement n fem
tecnologías para el aprendizaje y el conocimiento

tedi /ˈtɛ.ði/ n masc
tedio

tediós /te.ðiˈos/ /tə.ðiˈos/ adj masc
tedioso

tedèum n masc
tedeum

tee n masc
soporte

tegual /teˈɣwaɫ/ /təˈɣwaɫ/ n masc
tegual

tegument /te.ɣuˈmen/ /te.ɣuˈment/ /tə.ɣuˈmen/ /tə.ɣuˈment/ n masc
tegumento

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
tejo

teixell /tejˈʃeʎ/ /teˈʃeʎ/ /təˈʃeʎ/ n masc
tejuelo
Etiqueta que s'utilitza per a classificar un llibre. Normalment es troba en la part inferior del llom d'un llibre. Pot estar enganxada o, més rarament, penjant d'un cordillet. Pot contenir la signatura del llibre o bé estar composta per un conjunt de paraules abreviades. Quan està formada per paraules la seva forma normalitzada és la següent:

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ alg bal n-occ occ sept teixeix teixeixen teixeixes teixeixi teixeixin teixeixis teixeixo teixesc teixesqui teixesquin teixesquis teixia teixida teixides teixien teixies teixiguem teixigueu teixim teixint teixir teixira teixiran teixirem teixiren teixires teixireu teixiria teixirien teixiries teixirà teixiràs teixiré teixiríem teixiríeu teixisc teixisca teixisquen teixisques teixissen teixisses teixissin teixissis teixit teixits teixiu teixix teixixen teixixes teixixo teixí teixíem teixíeu teixírem teixíreu teixís teixíssem teixísseu teixíssim teixíssiu tix tixa tixen tixes tixi tixin tixis val v
tejer

teixit /tejˈʃit/ /teˈʃit/ /təˈʃit/ n masc
tejido
Encreuament de diversos fils que formen una capa fina i ample, que s'adapta fàcilment a un cos o objecte i que s'utilitza principalment per a fer vestits.

teixonera /te.ʃoˈne.ɾa/ /tej.ʃoˈne.ɾa/ /tə.ʃoˈne.ɾə/ /tə.ʃuˈne.ɾə/ n fem
tejonera

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
tejón

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
tela
Material tèxtil per fer roba.
lienzo
Pintura artística realitzada sobre un llenç.

telamó /te.ɫaˈmo/ /tə.ɫəˈmo/ n masc
telamón
Atlant, estàtua o figura humana que serveix de columna o pilar en arquitectura.
En un blasó, la figura pintada als costats de l'escut amb acció de sostenir-lo.

telecontrol /ˌte.ɫe.konˈtɾɔɫ/ /ˌtɛ.ɫə.konˈtɾɔɫ/ /ˌtɛ.ɫə.kunˈtɾɔɫ/ n masc
telecontrol

teledirigir /ˌte.le.ði.ɾiˈd͡ʒi/ /ˌte.le.ði.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /ˌtɛ.ɫə.ði.ɾiˈʒi/ bal n-occ occ sept teledirigeix teledirigeixen teledirigeixes teledirigeixi teledirigeixin teledirigeixis teledirigeixo teledirigesc teledirigesqui teledirigesquin teledirigesquis teledirigia teledirigida teledirigides teledirigien teledirigies teledirigiguem teledirigigueu teledirigim teledirigint teledirigir teledirigira teledirigiran teledirigirem teledirigiren teledirigires teledirigireu teledirigiria teledirigirien teledirigiries teledirigirà teledirigiràs teledirigiré teledirigiríem teledirigiríeu teledirigisc teledirigisca teledirigisquen teledirigisques teledirigissen teledirigisses teledirigissin teledirigissis teledirigit teledirigits teledirigiu teledirigix teledirigixen teledirigixes teledirigixo teledirigí teledirigíem teledirigíeu teledirigírem teledirigíreu teledirigís teledirigíssem teledirigísseu teledirigíssim teledirigíssiu val v
teledirigir

telefonada /te.ɫe.foˈna.ða/ /tə.ɫə.foˈna.ðə/ /tə.ɫə.fuˈna.ðə/ n fem
telefonazo

telefonar /te.ɫe.foˈna/ /te.ɫe.foˈnaɾ/ /tə.ɫə.foˈna/ /tə.ɫə.fuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept telefon telefona telefonada telefonades telefonam telefonant telefonar telefonara telefonaran telefonarem telefonaren telefonares telefonareu telefonaria telefonarien telefonaries telefonarà telefonaràs telefonaré telefonaríem telefonaríeu telefonassen telefonasses telefonassin telefonassis telefonat telefonats telefonau telefonava telefonaven telefonaves telefone telefonem telefonen telefones telefonessen telefonesses telefonessin telefonessis telefoneu telefoni telefonin telefonis telefono telefonà telefonàrem telefonàreu telefonàs telefonàssem telefonàsseu telefonàssim telefonàssiu telefonàvem telefonàveu telefonés telefonéssem telefonésseu telefonéssim telefonéssiu telefoní val v
telefonear

telefonia /te.ɫe.foˈni.a/ /tə.ɫə.fuˈni.ə/ n fem
telefonía

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ n masc
teleférico

telefònicament /te.ɫeˌfɔ.ni.kaˈmen/ /te.ɫeˌfɔ.ni.kaˈment/ /tə.ɫəˌfɔ.ni.kəˈmen/ /tə.ɫəˌfɔ.ni.kəˈment/ adv
telefónicamente

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept telegrafia telegrafiada telegrafiades telegrafiam telegrafiant telegrafiar telegrafiara telegrafiaran telegrafiarem telegrafiaren telegrafiares telegrafiareu telegrafiaria telegrafiarien telegrafiaries telegrafiarà telegrafiaràs telegrafiaré telegrafiaríem telegrafiaríeu telegrafiassen telegrafiasses telegrafiassin telegrafiassis telegrafiat telegrafiats telegrafiau telegrafiava telegrafiaven telegrafiaves telegrafie telegrafiem telegrafien telegrafies telegrafiessen telegrafiesses telegrafiessin telegrafiessis telegrafieu telegrafii telegrafio telegrafià telegrafiàrem telegrafiàreu telegrafiàs telegrafiàssem telegrafiàsseu telegrafiàssim telegrafiàssiu telegrafiàvem telegrafiàveu telegrafiés telegrafiéssem telegrafiésseu telegrafiéssim telegrafiéssiu telegrafií telegrafiï telegrafiïn telegrafiïs val v
telegrafiar

telegràficament /te.ɫeˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /te.ɫeˌɣɾa.fi.kaˈment/ /tə.ɫəˌɣɾa.fi.kəˈmen/ /tə.ɫəˌɣɾa.fi.kəˈment/ adv
telegráficamente

telemàtica /te.ɫeˈma.ti.ka/ /tə.ɫəˈma.ti.kə/ n fem
telemática

telenovel·la /te.ɫe.noˈvɛɫ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫɛ/ /te.ɫe.noˈβɛɫ.ɫa/ /tə.ɫə.noˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
telenovela

teleoperador /ˌte.ɫe.o.pe.ɾaˈðo/ /ˌte.ɫe.o.pe.ɾaˈðoɾ/ /ˌtɛ.ɫə.o.pə.ɾəˈðo/ /ˌtɛ.ɫə.u.pə.ɾəˈðo/ n masc
teleoperador

telepàticament /te.ɫeˌpa.ti.kaˈmen/ /te.ɫeˌpa.ti.kaˈment/ /tə.ɫəˌpa.ti.kəˈmen/ /tə.ɫəˌpa.ti.kəˈment/ adv
telepaticamente

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
telar
Estri per fer teixits.
telero
Venedor de teles.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
telescopio

teletreballar /ˌte.ɫe.tɾe.baˈʎaɾ/ /ˌte.ɫe.tɾe.βaˈʎa/ /ˌte.ɫe.tɾə.βəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈja/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teletreball teletreballa teletreballada teletreballades teletreballam teletreballant teletreballar teletreballara teletreballaran teletreballarem teletreballaren teletreballares teletreballareu teletreballaria teletreballarien teletreballaries teletreballarà teletreballaràs teletreballaré teletreballaríem teletreballaríeu teletreballassen teletreballasses teletreballassin teletreballassis teletreballat teletreballats teletreballau teletreballava teletreballaven teletreballaves teletreballe teletreballem teletreballen teletreballes teletreballessen teletreballesses teletreballessin teletreballessis teletreballeu teletreballi teletreballin teletreballis teletreballo teletreballà teletreballàrem teletreballàreu teletreballàs teletreballàssem teletreballàsseu teletreballàssim teletreballàssiu teletreballàvem teletreballàveu teletreballés teletreballéssem teletreballésseu teletreballéssim teletreballéssiu teletreballí val v
teletrabajar

televisar /te.ɫe.viˈzaɾ/ /te.ɫe.βiˈza/ /te.ɫe.βiˈzaɾ/ /tə.ɫə.viˈza/ /tə.ɫə.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept televisa televisada televisades televisam televisant televisar televisara televisaran televisarem televisaren televisares televisareu televisaria televisarien televisaries televisarà televisaràs televisaré televisaríem televisaríeu televisassen televisasses televisassin televisassis televisat televisats televisau televisava televisaven televisaves televise televisem televisen televises televisessen televisesses televisessin televisessis televiseu televisi televisin televisis televiso televisà televisàrem televisàreu televisàs televisàssem televisàsseu televisàssim televisàssiu televisàvem televisàveu televisés televiséssem televisésseu televiséssim televiséssiu televisí televís val v
televisar

televisiu /te.ɫe.viˈziw/ /te.ɫe.βiˈziw/ /tə.ɫə.viˈziw/ /tə.ɫə.βiˈziw/ adj masc
televisivo
Pertanyent o relatiu a la televisió.

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
televisión

televisió educativa n fem
televisión educativa

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
televisor televisión

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
telurio teluro

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
teléfono
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telèfon d'atenció a la infància n masc
teléfono de atención a la infancia

telèfon mòbil n masc
teléfono móvil

telègraf /teˈɫɛ.ɣɾaf/ /təˈɫɛ.ɣɾəf/ n masc
telégrafo
Dispositiu que permet transmetre missatges codificats a llarga distància.

telòmer /teˈɫɔ.meɾ/ /təˈɫɔ.mər/ n masc
telómero

tema /ˈte.ma/ /ˈte.mə/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ n masc
tema
Assumpte de què tracta una obra o discurs.
(lingüística) Part de l'oració que conté informació ja sabuda per l'interlocutor.
(col·loquial) Droga o relacions amoroses.
Lliçó d'un temari.
Melodia que serveix com a base d'una composició més llarga.

temacle /teˈma.kɫe/ /təˈma.kɫə/ n masc
temazo

temerari /te.meˈɾa.ɾi/ /tə.məˈɾa.ɾi/ adj masc
temerario

temiblement /teˌmi.bɫeˈment/ /teˌmi.βɫeˈmen/ /teˌmib.bɫeˈmen/ /təˌmi.βɫəˈmen/ /təˌmib.bɫəˈmen/ /təˌmib.bɫəˈment/ adv
temiblemente

temor /teˈmoɾ/ /təˈmo/ /təˈmor/ n
temor

temorejar /te.mo.ɾeˈd͡ʒa/ /te.mo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tə.mu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept temorege temoregem temoregen temoreges temoregessen temoregesses temoregessin temoregessis temoregeu temoregi temoregin temoregis temoregés temoregéssem temoregésseu temoregéssim temoregéssiu temoregí temoreig temoreja temorejada temorejades temorejam temorejant temorejar temorejara temorejaran temorejarem temorejaren temorejares temorejareu temorejaria temorejarien temorejaries temorejarà temorejaràs temorejaré temorejaríem temorejaríeu temorejassen temorejasses temorejassin temorejassis temorejat temorejats temorejau temorejava temorejaven temorejaves temorejo temorejà temorejàrem temorejàreu temorejàs temorejàssem temorejàsseu temorejàssim temorejàssiu temorejàvem temorejàveu val v
temer

temorenc /te.moˈɾeŋk/ /tə.muˈɾɛŋ/ adj masc
miedoso

temorós /te.moˈɾos/ /tə.muˈɾos/ adj masc
temeroso

temperament n masc
temperamento

temperar /tem.peˈɾa/ /tem.peˈɾaɾ/ /təm.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept temper tempera temperada temperades temperam temperant temperar temperara temperaran temperarem temperaren temperares temperareu temperaria temperarien temperaries temperarà temperaràs temperaré temperaríem temperaríeu temperassen temperasses temperassin temperassis temperat temperats temperau temperava temperaven temperaves tempere temperem temperen temperes temperessen temperesses temperessin temperessis tempereu temperi temperin temperis tempero temperà temperàrem temperàreu temperàs temperàssem temperàsseu temperàssim temperàssiu temperàvem temperàveu temperés temperéssem temperésseu temperéssim temperéssiu temperí val v
atemperar
Modificar, suavitzar la força d'alguna cosa.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
temperatura

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
tempestad

tempestejar /tem.pes.teˈd͡ʒa/ /tem.pes.teˈd͡ʒaɾ/ /təm.pəs.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tempestege tempestegem tempestegen tempesteges tempestegessen tempestegesses tempestegessin tempestegessis tempestegeu tempestegi tempestegin tempestegis tempestegés tempestegéssem tempestegésseu tempestegéssim tempestegéssiu tempestegí tempesteig tempesteja tempestejada tempestejades tempestejam tempestejant tempestejar tempestejara tempestejaran tempestejarem tempestejaren tempestejares tempestejareu tempestejaria tempestejarien tempestejaries tempestejarà tempestejaràs tempestejaré tempestejaríem tempestejaríeu tempestejassen tempestejasses tempestejassin tempestejassis tempestejat tempestejats tempestejau tempestejava tempestejaven tempestejaves tempestejo tempestejà tempestejàrem tempestejàreu tempestejàs tempestejàssem tempestejàsseu tempestejàssim tempestejàssiu tempestejàvem tempestejàveu val v
tempestear

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
templo temple

temple-block n masc
bloque de templo

templer /temˈpɫe/ /temˈpɫeɾ/ /təmˈpɫe/ adj masc
templario

tempo /ˈtem.po/ n masc
tempo

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
temporada
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
temporal
Que dura una temporada.
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ n masc
temporal

temporalització n fem
temporalización

temporalitzar /tem.po.ɾa.liˈd͡za/ /tem.po.ɾa.liˈzaɾ/ /təm.pu.ɾə.liˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept temporalitz temporalitza temporalitzada temporalitzades temporalitzam temporalitzant temporalitzar temporalitzara temporalitzaran temporalitzarem temporalitzaren temporalitzares temporalitzareu temporalitzaria temporalitzarien temporalitzaries temporalitzarà temporalitzaràs temporalitzaré temporalitzaríem temporalitzaríeu temporalitzassen temporalitzasses temporalitzassin temporalitzassis temporalitzat temporalitzats temporalitzau temporalitzava temporalitzaven temporalitzaves temporalitze temporalitzem temporalitzen temporalitzes temporalitzessen temporalitzesses temporalitzessin temporalitzessis temporalitzeu temporalitzi temporalitzin temporalitzis temporalitzo temporalitzà temporalitzàrem temporalitzàreu temporalitzàs temporalitzàssem temporalitzàsseu temporalitzàssim temporalitzàssiu temporalitzàvem temporalitzàveu temporalitzés temporalitzéssem temporalitzésseu temporalitzéssim temporalitzéssiu temporalitzí val v
temporalizar

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
temporalmente

temporitzar /tem.po.ɾiˈd͡za/ /tem.po.ɾiˈzaɾ/ /təm.pu.ɾidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept temporitz temporitza temporitzada temporitzades temporitzam temporitzant temporitzar temporitzara temporitzaran temporitzarem temporitzaren temporitzares temporitzareu temporitzaria temporitzarien temporitzaries temporitzarà temporitzaràs temporitzaré temporitzaríem temporitzaríeu temporitzassen temporitzasses temporitzassin temporitzassis temporitzat temporitzats temporitzau temporitzava temporitzaven temporitzaves temporitze temporitzem temporitzen temporitzes temporitzessen temporitzesses temporitzessin temporitzessis temporitzeu temporitzi temporitzin temporitzis temporitzo temporitzà temporitzàrem temporitzàreu temporitzàs temporitzàssem temporitzàsseu temporitzàssim temporitzàssiu temporitzàvem temporitzàveu temporitzés temporitzéssem temporitzésseu temporitzéssim temporitzéssiu temporitzí val v
ganar
Retardar, diferir a l'espera d'una ocasió més favorable, un moment més propici.
temporizar
Regular el temps de funcionament d'un mecanisme.

temprar /temˈpɾa/ /temˈpɾaɾ/ /təmˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tempr tempra temprada temprades tempram temprant temprar temprara tempraran temprarem tempraren temprares temprareu tempraria temprarien tempraries temprarà tempraràs tempraré tempraríem tempraríeu temprassen temprasses temprassin temprassis temprat temprats temprau temprava tempraven tempraves tempre temprem tempren tempres tempressen tempresses tempressin tempressis tempreu tempri temprin tempris tempro temprà tempràrem tempràreu tempràs tempràssem tempràsseu tempràssim tempràssiu tempràvem tempràveu temprés tempréssem temprésseu tempréssim tempréssiu temprí val v
templar

temps Interjection
tiempo
(beisbol) Expressió amb què l'àrbitre indica una suspensió momentània del joc.
(tennis de taula) Expressió amb què l'àrbitre indica la superació del límit de deu minuts per a un mateix joc o del límit d'una interrupció autoritzada.

temps n masc
tiempo
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
Duració d'un fet concret.
tiempo tiempos
Oratge, temps atmosfèric.

temps d'aprenentatge conceptual n masc
tiempo de aprendizaje conceptual

temps d'expulsió n masc
tiempo de castigo

temps de bat n masc
tiempo al bate

temps de descompte n masc
tiempo de descuento

temps de resposta n masc
tiempo de respuesta

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
tentación

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tempt tempta temptada temptades temptam temptant temptar temptara temptaran temptarem temptaren temptares temptareu temptaria temptarien temptaries temptarà temptaràs temptaré temptaríem temptaríeu temptassen temptasses temptassin temptassis temptat temptats temptau temptava temptaven temptaves tempte temptem tempten temptes temptessen temptesses temptessin temptessis tempteu tempti temptin temptis tempto temptà temptàrem temptàreu temptàs temptàssem temptàsseu temptàssim temptàssiu temptàvem temptàveu temptés temptéssem temptésseu temptéssim temptéssiu temptí val v
tentar
Provar a algú, posar a prova la seva constància i fortalesa.
Intentar, procurar d'aconseguir alguna cosa dificultosa.
Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

temptativa de servei n fem
tentativa de saque

tempteig /temˈtet͡ʃ/ /təmˈtɛt͡ʃ/ n fem
tanteo

temptejar /tem.teˈd͡ʒa/ /tem.teˈd͡ʒaɾ/ /təm.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept temptege temptegem temptegen tempteges temptegessen temptegesses temptegessin temptegessis temptegeu temptegi temptegin temptegis temptegés temptegéssem temptegésseu temptegéssim temptegéssiu temptegí tempteig tempteja temptejada temptejades temptejam temptejant temptejar temptejara temptejaran temptejarem temptejaren temptejares temptejareu temptejaria temptejarien temptejaries temptejarà temptejaràs temptejaré temptejaríem temptejaríeu temptejassen temptejasses temptejassin temptejassis temptejat temptejats temptejau temptejava temptejaven temptejaves temptejo temptejà temptejàrem temptejàreu temptejàs temptejàssem temptejàsseu temptejàssim temptejàssiu temptejàvem temptejàveu val v
tantear

temàtic /teˈma.tik/ /təˈma.tik/ adj masc
temático

temàtica /teˈma.ti.ka/ /təˈma.ti.kə/ n fem
temática
Conjunt de temes d'una obra en concret, tractats per un autor o autora o agrupats segons un criteri determinat.

tenalla /teˈna.ʎa/ /təˈna.jə/ /təˈna.ʎə/ n fem
tenaza
Estri format per dues peces de metall allargades, unides per un caragol, el qual es fa servir per subjectar fermament alguna cosa, pessigar o tallar.
chop block
(futbol americà) Falta consistent a bloquejar pels genolls o per sota els genolls un adversari diferent del corredor que un altre jugador ja està bloquejant.

tenallar /te.naˈʎa/ /te.naˈʎaɾ/ /tə.nəˈja/ /tə.nəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tenall tenalla tenallada tenallades tenallam tenallant tenallar tenallara tenallaran tenallarem tenallaren tenallares tenallareu tenallaria tenallarien tenallaries tenallarà tenallaràs tenallaré tenallaríem tenallaríeu tenallassen tenallasses tenallassin tenallassis tenallat tenallats tenallau tenallava tenallaven tenallaves tenalle tenallem tenallen tenalles tenallessen tenallesses tenallessin tenallessis tenalleu tenalli tenallin tenallis tenallo tenallà tenallàrem tenallàreu tenallàs tenallàssem tenallàsseu tenallàssim tenallàssiu tenallàvem tenallàveu tenallés tenalléssem tenallésseu tenalléssim tenalléssiu tenallí val v
atenazar
Agafar ben fort.

tenalles /teˈna.ʎes/ /təˈna.jəs/ /təˈna.ʎəs/ n fem
tenazas

tenaç /teˈnas/ /təˈnas/ adj
tenaz

tenaçment /teˌnazˈmen/ /teˌnazˈment/ /təˌnazˈmen/ /təˌnazˈment/ adv
tenazmente

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
tenca

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
tienda carpa
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
toldo
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tenderol /ten.deˈɾɔɫ/ /tən.dəˈɾɔɫ/ n masc
toldillo

tendir /tenˈdi/ /tenˈdiɾ/ /tənˈdi/ bal n-occ occ sept tendeix tendeixen tendeixes tendeixi tendeixin tendeixis tendeixo tendesc tendesqui tendesquin tendesquis tendia tendida tendides tendien tendies tendiguem tendigueu tendim tendint tendir tendira tendiran tendirem tendiren tendires tendireu tendiria tendirien tendiries tendirà tendiràs tendiré tendiríem tendiríeu tendisc tendisca tendisquen tendisques tendissen tendisses tendissin tendissis tendit tendits tendiu tendix tendixen tendixes tendixo tendí tendíem tendíeu tendírem tendíreu tendís tendíssem tendísseu tendíssim tendíssiu val v
tender

tendrament /ˌtɛn.dɾaˈmen/ /ˌtɛn.dɾaˈment/ /ˌtɛn.dɾəˈmen/ /ˌtɛn.dɾəˈment/ adv
tiernamente

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ tendra tendres adj masc
tierno
Tou, suau.
Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ n fem
tendencia
Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.
Moda temporal que provoca que una gran part de la societat utilitzi determinats objectes o tingui determinades actituds.

tendència central n fem
tendencia central

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
tendón

tenebra /teˈne.βɾa/ /təˈne.βɾə/ n fem
tiniebla
(sovint en plural) Gran obscuritat.

tenebrós /te.neˈbɾos/ /tə.nəˈβɾos/ adj masc
tenebroso

tenidor /te.niˈðo/ /te.niˈðoɾ/ /tə.niˈðo/ n masc
tenedor

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ L'imperatiu «teniu» s'usa quan no hi ha un complement explícit. L'imperatiu «té» alg bal d'àmbit general occ s'usa sense pronoms febles. ten tenc tendran tendrem tendreu tendria tendrien tendries tendrà tendràs tendré tendríem tendríeu tenen tenguda tengudes tenguem tengueren tengueres tenguessin tenguessis tengueu tengui tenguin tenguis tengut tenguts tengué tenguérem tenguéreu tengués tenguéssim tenguéssiu tenguí tenia tenien tenies tenim tenint tenir teniu tens teníem teníeu tin tinc tindran tindrem tindreu tindria tindrien tindries tindrà tindràs tindré tindríem tindríeu tinga tinguda tingudes tinguem tinguen tinguera tingueren tingueres tingues tinguessen tinguesses tinguessin tinguessis tingueu tingui tinguin tinguis tingut tinguts tingué tinguérem tinguéreu tingués tinguéssem tinguésseu tinguéssim tinguéssiu tinguí té val v
tener
Expressar pertinença o possessió.

tenir a veure v
tener que ver

tenir apamat v
conocer al dedillo

tenir braç v
tener brazo

tenir cua de palla v
darse por aludido

tenir lloc /teˌniˈʎɔk/ v
tener lugar

tenir-hi cabuda v
caber

tenir-ne el pap ple v
estar hasta las narices

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
teneso

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
tenis

tennis de taula n masc
ping-pong

tennístic /tenˈnis.tik/ /tənˈnis.tik/ adj masc
tenístico

tenor /teˈnoɾ/ /təˈno/ /təˈnor/ n masc
tenor

tenora /teˈno.ɾa/ /təˈno.ɾə/ n fem
tenora

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ adj masc
tenso
Sotmès a tensió.
(bàdminton) Dit del cop o del servei, executat de manera que el volant surt projectat cap al fons de la pista de joc amb una trajectòria gairebé paral·lela a terra.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
tentáculo

tentinejar /ten.ti.neˈd͡ʒa/ /ten.ti.neˈd͡ʒaɾ/ /tən.ti.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tentinege tentinegem tentinegen tentineges tentinegessen tentinegesses tentinegessin tentinegessis tentinegeu tentinegi tentinegin tentinegis tentinegés tentinegéssem tentinegésseu tentinegéssim tentinegéssiu tentinegí tentineig tentineja tentinejada tentinejades tentinejam tentinejant tentinejar tentinejara tentinejaran tentinejarem tentinejaren tentinejares tentinejareu tentinejaria tentinejarien tentinejaries tentinejarà tentinejaràs tentinejaré tentinejaríem tentinejaríeu tentinejassen tentinejasses tentinejassin tentinejassis tentinejat tentinejats tentinejau tentinejava tentinejaven tentinejaves tentinejo tentinejà tentinejàrem tentinejàreu tentinejàs tentinejàssem tentinejàsseu tentinejàssim tentinejàssiu tentinejàvem tentinejàveu val v
tambalearse

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ alg bal n-occ occ sept tenyeix tenyeixen tenyeixes tenyeixi tenyeixin tenyeixis tenyeixo tenyesc tenyesqui tenyesquin tenyesquis tenyia tenyida tenyides tenyien tenyies tenyiguem tenyigueu tenyim tenyint tenyir tenyira tenyiran tenyirem tenyiren tenyires tenyireu tenyiria tenyirien tenyiries tenyirà tenyiràs tenyiré tenyiríem tenyiríeu tenyisc tenyisca tenyisquen tenyisques tenyissen tenyisses tenyissin tenyissis tenyit tenyits tenyiu tenyix tenyixen tenyixes tenyixo tenyí tenyíem tenyíeu tenyírem tenyíreu tenyís tenyíssem tenyísseu tenyíssim tenyíssiu tiny tinya tinyen tinyes tinyi tinyin tinyis tinys val v
teñir
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.
(pintura) Rebaixar o apagar un color amb un altre de més fosc.
Donar un altre color, visió o aparença a les coses, desmentint-les.
Tacar alguna cosa, particularment amb sang.

teocràticament /te.oˌkɾa.ti.kaˈmen/ /te.oˌkɾa.ti.kaˈment/ /tə.oˌkɾa.ti.kəˈment/ /tə.uˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
teocráticamente

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teología

teologitzar /te.o.lo.d͡ʒiˈzaɾ/ /te.o.lo.ʒiˈd͡za/ /tə.u.ɫu.ʒidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept teologitz teologitza teologitzada teologitzades teologitzam teologitzant teologitzar teologitzara teologitzaran teologitzarem teologitzaren teologitzares teologitzareu teologitzaria teologitzarien teologitzaries teologitzarà teologitzaràs teologitzaré teologitzaríem teologitzaríeu teologitzassen teologitzasses teologitzassin teologitzassis teologitzat teologitzats teologitzau teologitzava teologitzaven teologitzaves teologitze teologitzem teologitzen teologitzes teologitzessen teologitzesses teologitzessin teologitzessis teologitzeu teologitzi teologitzin teologitzis teologitzo teologitzà teologitzàrem teologitzàreu teologitzàs teologitzàssem teologitzàsseu teologitzàssim teologitzàssiu teologitzàvem teologitzàveu teologitzés teologitzéssem teologitzésseu teologitzéssim teologitzéssiu teologitzí val v
teologizar

teològicament /te.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /te.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /te.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /tə.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /tə.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
teológicamente

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
teorema

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
teoría
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria curricular n fem
teoría curricular

teoria de l'aprenentatge n fem
teoría del aprendizaje

teoria de l'educació n fem
teoría de la educación

teoria de la comunicació n fem
teoría de la comunicación

teoria de la decisió estadística n fem
teoría de la decisión estadística

teoria de la motivació n fem
teoría de la motivación

teoria del caos n fem
teoría del caos

teoritzar /te.o.ɾiˈd͡za/ /te.o.ɾiˈzaɾ/ /tə.u.ɾidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept teoritz teoritza teoritzada teoritzades teoritzam teoritzant teoritzar teoritzara teoritzaran teoritzarem teoritzaren teoritzares teoritzareu teoritzaria teoritzarien teoritzaries teoritzarà teoritzaràs teoritzaré teoritzaríem teoritzaríeu teoritzassen teoritzasses teoritzassin teoritzassis teoritzat teoritzats teoritzau teoritzava teoritzaven teoritzaves teoritze teoritzem teoritzen teoritzes teoritzessen teoritzesses teoritzessin teoritzessis teoritzeu teoritzi teoritzin teoritzis teoritzo teoritzà teoritzàrem teoritzàreu teoritzàs teoritzàssem teoritzàsseu teoritzàssim teoritzàssiu teoritzàvem teoritzàveu teoritzés teoritzéssem teoritzésseu teoritzéssim teoritzéssiu teoritzí val v
teorizar

ter /ˈter/ adj
ter
(posposat a un número) El tercer de tres números iguals.

terapeuta n neut
terapeuta

terapèutica /te.ɾaˈpɛw.ti.ka/ /tə.ɾəˈpɛw.ti.kə/ n fem
terapéutica
Rama de la medicina que estudia els tractaments de les malalties i com aplicar-los.

teratogen /te.ɾaˈtɔ.d͡ʒen/ /te.ɾaˈtɔ.ʒen/ /tə.ɾəˈtɔ.ʒən/ adj masc
teratógeno
Que causa malformacions al fetus.

teratogen /te.ɾaˈtɔ.d͡ʒen/ /te.ɾaˈtɔ.ʒen/ /tə.ɾəˈtɔ.ʒən/ n masc
teratógeno
Agent que causa malformacions al fetus.

terbi n masc
terbio

terbolinar /ter.βo.liˈna/ /teɾ.βo.ɫiˈnaɾ/ /tər.bu.ɫiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept terbolina terbolinada terbolinades terbolinam terbolinant terbolinar terbolinara terbolinaran terbolinarem terbolinaren terbolinares terbolinareu terbolinaria terbolinarien terbolinaries terbolinarà terbolinaràs terbolinaré terbolinaríem terbolinaríeu terbolinassen terbolinasses terbolinassin terbolinassis terbolinat terbolinats terbolinau terbolinava terbolinaven terbolinaves terboline terbolinem terbolinen terbolines terbolinessen terbolinesses terbolinessin terbolinessis terbolineu terbolini terbolinin terbolinis terbolino terbolinà terbolinàrem terbolinàreu terbolinàs terbolinàssem terbolinàsseu terbolinàssim terbolinàssiu terbolinàvem terbolinàveu terbolinés terbolinéssem terbolinésseu terbolinéssim terbolinéssiu terboliní terbolín val v
arremolinarse

terbolí /teɾ.boˈɫi/ /tər.buˈɫi/ /təɾ.boˈɫi/ n masc
torbellino

tercejar /ter.seˈd͡ʒa/ /teɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /tər.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tercege tercegem tercegen terceges tercegessen tercegesses tercegessin tercegessis tercegeu tercegi tercegin tercegis tercegés tercegéssem tercegésseu tercegéssim tercegéssiu tercegí terceig terceja tercejada tercejades tercejam tercejant tercejar tercejara tercejaran tercejarem tercejaren tercejares tercejareu tercejaria tercejarien tercejaries tercejarà tercejaràs tercejaré tercejaríem tercejaríeu tercejassen tercejasses tercejassin tercejassis tercejat tercejats tercejau tercejava tercejaven tercejaves tercejo tercejà tercejàrem tercejàreu tercejàs tercejàssem tercejàsseu tercejàssim tercejàssiu tercejàvem tercejàveu val v
terciar
Partir una cosa en tres parts.
Posar alguna cosa diagonalment.

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
tercero

tercer receptor n masc
tercer receptor

tercer servidor n masc
tercer servidor

tercera base n fem
tercera base

tercera base n neut
jugador de tercera base

tercera línia n fem
tercera línea

tercera línia ala n neut
tercera ala

tercera línia ala dret n masc
tercera ala derecha

tercera línia ala esquerre n masc
tercera ala izquierda

tercera línia centre n neut
tercera centro

tercera línia defensiva n fem
tercera línea defensiva

tercera persona n fem
tercera persona

tercerejar /ter.se.ɾeˈd͡ʒa/ /teɾ.se.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tər.sə.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tercerege terceregem terceregen tercereges terceregessen terceregesses terceregessin terceregessis terceregeu terceregi terceregin terceregis terceregés terceregéssem terceregésseu terceregéssim terceregéssiu terceregí tercereig tercereja tercerejada tercerejades tercerejam tercerejant tercerejar tercerejara tercerejaran tercerejarem tercerejaren tercerejares tercerejareu tercerejaria tercerejarien tercerejaries tercerejarà tercerejaràs tercerejaré tercerejaríem tercerejaríeu tercerejassen tercerejasses tercerejassin tercerejassis tercerejat tercerejats tercerejau tercerejava tercerejaven tercerejaves tercerejo tercerejà tercerejàrem tercerejàreu tercerejàs tercerejàssem tercerejàsseu tercerejàssim tercerejàssiu tercerejàvem tercerejàveu val v
terciar

tercerol /teɾ.seˈɾɔɫ/ /tər.səˈɾɔɫ/ n masc
terciario
Persona que ocupa el tercer lloc o rang.
tercerol
(nàutica) Tercera vela de les tres d’una nau.

tercerola /ter.seˈɾɔ.ɫa/ /teɾ.seˈɾɔ.ɫa/ /teɾ.seˈɾɔ.ɫɔ/ /tər.səˈɾɔ.ɫə/ n fem
tercerola

terf /ˈteɾf/ /ˈtɛrf/ n fem
terf

tergiversar /ter.d͡ʒi.βerˈsa/ /teɾ.d͡ʒi.veɾˈsaɾ/ /teɾ.d͡ʒi.βeɾˈsa/ /tər.ʒi.βərˈsa/ /təɾ.ʒi.vəɾˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tergivers tergiversa tergiversada tergiversades tergiversam tergiversant tergiversar tergiversara tergiversaran tergiversarem tergiversaren tergiversares tergiversareu tergiversaria tergiversarien tergiversaries tergiversarà tergiversaràs tergiversaré tergiversaríem tergiversaríeu tergiversassen tergiversasses tergiversassin tergiversassis tergiversat tergiversats tergiversau tergiversava tergiversaven tergiversaves tergiverse tergiversem tergiversen tergiverses tergiversessen tergiversesses tergiversessin tergiversessis tergiverseu tergiversi tergiversin tergiversis tergiverso tergiversà tergiversàrem tergiversàreu tergiversàs tergiversàssem tergiversàsseu tergiversàssim tergiversàssiu tergiversàvem tergiversàveu tergiversés tergiverséssem tergiversésseu tergiverséssim tergiverséssiu tergiversí val v
tergiversar

terme /ˈteɾ.me/ n masc
término
Fi, termini.
Límit d'un territori.
Paratge destinat per algun fi.
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

termenejar /ter.me.neˈd͡ʒa/ /teɾ.me.neˈd͡ʒaɾ/ /tər.mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept termenege termenegem termenegen termeneges termenegessen termenegesses termenegessin termenegessis termenegeu termenegi termenegin termenegis termenegés termenegéssem termenegésseu termenegéssim termenegéssiu termenegí termeneig termeneja termenejada termenejades termenejam termenejant termenejar termenejara termenejaran termenejarem termenejaren termenejares termenejareu termenejaria termenejarien termenejaries termenejarà termenejaràs termenejaré termenejaríem termenejaríeu termenejassen termenejasses termenejassin termenejassis termenejat termenejats termenejau termenejava termenejaven termenejaves termenejo termenejà termenejàrem termenejàreu termenejàs termenejàssem termenejàsseu termenejàssim termenejàssiu termenejàvem termenejàveu val v
lindar

termes /ˈter.məs/ /ˈteɾ.mes/ n fem
termas

terminar /ter.miˈna/ /teɾ.miˈna/ /teɾ.miˈnaɾ/ /tər.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept termina terminada terminades terminam terminant terminar terminara terminaran terminarem terminaren terminares terminareu terminaria terminarien terminaries terminarà terminaràs terminaré terminaríem terminaríeu terminassen terminasses terminassin terminassis terminat terminats terminau terminava terminaven terminaves termine terminem terminen termines terminessen terminesses terminessin terminessis termineu termini terminin terminis termino terminà terminàrem terminàreu terminàs terminàssem terminàsseu terminàssim terminàssiu terminàvem terminàveu terminés terminéssem terminésseu terminéssim terminéssiu terminí termín val v
terminar
Tenir fi, finir.

termini /teɾˈmi.ni/ /tərˈmi.ni/ n masc
plazo
Espai de temps assenyalat per a terminar alguna cosa.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
terminología

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
termodinámico

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
termodinámica

termograma n masc
termograma

termohigroscopi /ˌtɛr.mu.i.ɣɾusˈkɔ.pi/ /ˌtɛɾ.mo.i.ɣɾosˈkɔ.pi/ n masc
termohigroscopio

termohigrògraf /ˌtɛr.mu.iˈðɾɔ.ɣɾəf/ /ˌtɛɾ.mo.iˈðɾɔ.ɣɾaf/ /ˌtɛɾ.mo.iˈðɾɔ.ɣɾəf/ n masc
termohigrógrafo

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
termosfera

termostable /ter.mosˈtab.bɫe/ /teɾ.mosˈta.bɫe/ /teɾ.mosˈta.βɫe/ /tər.musˈta.βɫə/ /tər.musˈtab.bɫə/ /təɾ.mosˈtab.bɫə/ adj
termoestable

termògraf /teɾˈmɔ.ɣɾaf/ /tərˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
termógrafo

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
termómetro

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
termostato
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
tierra
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Superfície del planeta no coberta per aigua.
Nació, en especial la pròpia.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n masc
tierra
Superfície inferior d'una construcció, sobre la qual es camina.

terrabastejar /te.ra.bas.teˈd͡ʒaɾ/ /te.ra.βas.teˈd͡ʒa/ /te.ra.βas.teˈʒa/ /tə.rə.bəs.təˈd͡ʒa/ /tə.rə.bəs.təˈʒa/ /tə.rə.βəs.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept terrabastege terrabastegem terrabastegen terrabasteges terrabastegessen terrabastegesses terrabastegessin terrabastegessis terrabastegeu terrabastegi terrabastegin terrabastegis terrabastegés terrabastegéssem terrabastegésseu terrabastegéssim terrabastegéssiu terrabastegí terrabasteig terrabasteja terrabastejada terrabastejades terrabastejam terrabastejant terrabastejar terrabastejara terrabastejaran terrabastejarem terrabastejaren terrabastejares terrabastejareu terrabastejaria terrabastejarien terrabastejaries terrabastejarà terrabastejaràs terrabastejaré terrabastejaríem terrabastejaríeu terrabastejassen terrabastejasses terrabastejassin terrabastejassis terrabastejat terrabastejats terrabastejau terrabastejava terrabastejaven terrabastejaves terrabastejo terrabastejà terrabastejàrem terrabastejàreu terrabastejàs terrabastejàssem terrabastejàsseu terrabastejàssim terrabastejàssiu terrabastejàvem terrabastejàveu val v
retronar

terracota /ˌtɛ.raˈkɔ.ta/ /ˌtɛ.raˈkɔ.tɔ/ /ˌtɛ.rəˈkɔ.tə/ n fem
terracota

terraformar /ˌtɛ.ra.forˈma/ /ˌtɛ.ra.foɾˈma/ /ˌtɛ.ra.foɾˈmaɾ/ /ˌtɛ.rə.foɾˈma/ /ˌtɛ.rə.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept terraform terraforma terraformada terraformades terraformam terraformant terraformar terraformara terraformaran terraformarem terraformaren terraformares terraformareu terraformaria terraformarien terraformaries terraformarà terraformaràs terraformaré terraformaríem terraformaríeu terraformassen terraformasses terraformassin terraformassis terraformat terraformats terraformau terraformava terraformaven terraformaves terraforme terraformem terraformen terraformes terraformessen terraformesses terraformessin terraformessis terraformeu terraformi terraformin terraformis terraformo terraformà terraformàrem terraformàreu terraformàs terraformàssem terraformàsseu terraformàssim terraformàssiu terraformàvem terraformàveu terraformés terraforméssem terraformésseu terraforméssim terraforméssiu terraformí val v
terraformar

terraplenar /ˌtɛ.ra.pɫeˈna/ /ˌtɛ.ra.pɫeˈnaɾ/ /ˌtɛ.rə.pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept terraplena terraplenada terraplenades terraplenam terraplenant terraplenar terraplenara terraplenaran terraplenarem terraplenaren terraplenares terraplenareu terraplenaria terraplenarien terraplenaries terraplenarà terraplenaràs terraplenaré terraplenaríem terraplenaríeu terraplenassen terraplenasses terraplenassin terraplenassis terraplenat terraplenats terraplenau terraplenava terraplenaven terraplenaves terraplene terraplenem terraplenen terraplenes terraplenessen terraplenesses terraplenessin terraplenessis terrapleneu terrapleni terraplenin terraplenis terrapleno terraplenà terraplenàrem terraplenàreu terraplenàs terraplenàssem terraplenàsseu terraplenàssim terraplenàssiu terraplenàvem terraplenàveu terraplenés terraplenéssem terraplenésseu terraplenéssim terraplenéssiu terraplení terraplèn val v
terraplenar
Aplanar un terreny omplint els forats de terra.

terraqüi /teˈra.kwi/ /təˈra.kwi/ terràqüia adj masc
terráqueo

terrari /teˈra.ɾi/ /təˈra.ɾi/ n masc
terrario

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
terraza

terrat /teˈrat/ /təˈrat/ n masc
azotea

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
terremoto

terratrémer /ˌtɛ.raˈtɾe.me/ /ˌtɛ.raˈtɾe.meɾ/ /ˌtɛ.rəˈtɾe.mə/ bal occ sept terratrem terratrema terratremem terratremen terratrement terratremera terratremeran terratremerem terratremeren terratremeres terratremereu terratremeria terratremerien terratremeries terratremerà terratremeràs terratremeré terratremeríem terratremeríeu terratremes terratremessen terratremesses terratremessin terratremessis terratremeu terratremi terratremia terratremien terratremies terratremin terratremis terratremo terratrems terratremuda terratremudes terratremut terratremuts terratremé terratremérem terratreméreu terratremés terratreméssem terratremésseu terratreméssim terratreméssiu terratremí terratremíem terratremíeu terratrémer val v
temblar

terrejar /te.reˈd͡ʒa/ /te.reˈd͡ʒaɾ/ /tə.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept terrege terregem terregen terreges terregessen terregesses terregessin terregessis terregeu terregi terregin terregis terregés terregéssem terregésseu terregéssim terregéssiu terregí terreig terreja terrejada terrejades terrejam terrejant terrejar terrejara terrejaran terrejarem terrejaren terrejares terrejareu terrejaria terrejarien terrejaries terrejarà terrejaràs terrejaré terrejaríem terrejaríeu terrejassen terrejasses terrejassin terrejassis terrejat terrejats terrejau terrejava terrejaven terrejaves terrejo terrejà terrejàrem terrejàreu terrejàs terrejàssem terrejàsseu terrejàssim terrejàssiu terrejàvem terrejàveu val v
apeonar
Les perdius, córrer en lloc de volar.

terrenalment /te.reˌnaɫˈmen/ /te.reˌnaɫˈment/ /tə.rəˌnaɫˈmen/ /tə.rəˌnaɫˈment/ adv
terrenalmente

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
terreno

terreny de fora n masc
terreno fuera

terreny de pràctiques n masc
campo de prácticas

terreny en reparació n masc
terreno en reparación

terreny legal n masc
terreno bueno

terrenyar /te.reˈɲa/ /te.reˈɲaɾ/ /tə.rəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept terreny terrenya terrenyada terrenyades terrenyam terrenyant terrenyar terrenyara terrenyaran terrenyarem terrenyaren terrenyares terrenyareu terrenyaria terrenyarien terrenyaries terrenyarà terrenyaràs terrenyaré terrenyaríem terrenyaríeu terrenyassen terrenyasses terrenyassin terrenyassis terrenyat terrenyats terrenyau terrenyava terrenyaven terrenyaves terrenye terrenyem terrenyen terrenyes terrenyessen terrenyesses terrenyessin terrenyessis terrenyeu terrenyi terrenyin terrenyis terrenyo terrenyà terrenyàrem terrenyàreu terrenyàs terrenyàssem terrenyàsseu terrenyàssim terrenyàssiu terrenyàvem terrenyàveu terrenyés terrenyéssem terrenyésseu terrenyéssim terrenyéssiu terrenyí val v
terrear

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
terrestre

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
terrible

terriblement /teˌri.bɫeˈment/ /teˌri.βɫeˈmen/ /teˌrib.bɫeˈmen/ /təˌri.βɫəˈmen/ /təˌrib.bɫəˈmen/ /təˌrib.bɫəˈment/ adv
terriblemente

terrissa /teˈri.sa/ /təˈri.sa/ n fem
barro cocido

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
alfarero

terrisseria /te.ri.seˈɾi.a/ /tə.ri.səˈɾi.ə/ n fem
alfarería

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
territorio

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
territorial

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
terror

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terrorismo

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
terrorista

terroritzar /te.ro.ɾiˈd͡za/ /te.ro.ɾiˈza/ /te.ro.ɾiˈzaɾ/ /tə.ro.ɾiˈd͡za/ /tə.ru.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept terroritz terroritza terroritzada terroritzades terroritzam terroritzant terroritzar terroritzara terroritzaran terroritzarem terroritzaren terroritzares terroritzareu terroritzaria terroritzarien terroritzaries terroritzarà terroritzaràs terroritzaré terroritzaríem terroritzaríeu terroritzassen terroritzasses terroritzassin terroritzassis terroritzat terroritzats terroritzau terroritzava terroritzaven terroritzaves terroritze terroritzem terroritzen terroritzes terroritzessen terroritzesses terroritzessin terroritzessis terroritzeu terroritzi terroritzin terroritzis terroritzo terroritzà terroritzàrem terroritzàreu terroritzàs terroritzàssem terroritzàsseu terroritzàssim terroritzàssiu terroritzàvem terroritzàveu terroritzés terroritzéssem terroritzésseu terroritzéssim terroritzéssiu terroritzí val v
aterrorizar

terroríficament /te.roˌɾi.fi.kaˈmen/ /te.roˌɾi.fi.kaˈment/ /tə.roˌɾi.fi.kəˈment/ /tə.ruˌɾi.fi.kəˈmen/ adv
terroríficamente

terrícola /teˈri.ko.ɫa/ /təˈri.ko.ɫə/ /təˈri.ku.ɫə/ n neut
terrícola
Habitant del planeta Terra.

terròs /teˈrɔs/ /təˈrɔs/ n masc
terrón
Grup compactat de terra.
Ració de sucre compactada en forma de cub.

terrós /teˈros/ adj masc
terroso

tertúlia /teɾˈtu.ɫi.a/ n fem
tertulia
Reunió informal i periòdica de gent per a conversar, o debatre i compartir idees i opinions sobre un tema.
(mitjans de comunicació) Programa de ràdio o televisió amb comentadors, sota la direcció d’un moderador, que conversen o debaten sobre un tema d’actualitat o amb un convidat.

teràpia de grup n fem
terapia de grupo

terç /ˈtɛɾs/ n masc
tercio

terça /ˈtɛr.sa/ /ˈtɛr.sə/ /ˈtɛɾ.sa/ /ˈtɛɾ.sɛ/ n fem
tercia

terçanell /teɾ.saˈneʎ/ /tər.səˈneʎ/ n masc
tercianela

terçar /terˈsa/ /teɾˈsa/ /teɾˈsaɾ/ /tərˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept terce tercem tercen terces tercessen tercesses tercessin tercessis terceu terci tercin tercis tercés tercéssem tercésseu tercéssim tercéssiu tercí terç terça terçada terçades terçam terçant terçar terçara terçaran terçarem terçaren terçares terçareu terçaria terçarien terçaries terçarà terçaràs terçaré terçaríem terçaríeu terçassen terçasses terçassin terçassis terçat terçats terçau terçava terçaven terçaves terço terçà terçàrem terçàreu terçàs terçàssem terçàsseu terçàssim terçàssiu terçàvem terçàveu val v
terciar

tes /tes/ /təs/ /təs/ /ˈtes/ /ˈtɛs/ /ˈtɛs/ adj masc
tenso

tesar /teˈza/ /teˈzaɾ/ /təˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tes tesa tesada tesades tesam tesant tesar tesara tesaran tesarem tesaren tesares tesareu tesaria tesarien tesaries tesarà tesaràs tesaré tesaríem tesaríeu tesassen tesasses tesassin tesassis tesat tesats tesau tesava tesaven tesaves tese tesem tesen teses tesessen tesesses tesessin tesessis teseu tesi tesin tesis teso tesà tesàrem tesàreu tesàs tesàssem tesàsseu tesàssim tesàssiu tesàvem tesàveu tesés teséssem tesésseu teséssim teséssiu tesí val v
tensar
Posar tesa una cosa.

tesaurus /teˈzaw.ɾus/ /təˈzaw.ɾus/ n masc
tesauro

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
tesis

tesi doctoral n fem
tesis

tesina /teˈzi.na/ /təˈzi.nə/ n fem
tesina

tesor /teˈzo/ /teˈzoɾ/ /təˈzo/ n masc
tiesura

tessitura /te.siˈtu.ɾa/ /tə.siˈtu.ɾə/ n fem
tesitura

test /ˈtest/ adj masc
tieso
Tens, rígid.

test /ˈtest/ n masc
tiesto
Vas gran de terrissa que sol servir per plantar-hi flors.
test
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.
casco
Tros d'alguna peça de terrissa.

test d'ancoratge n masc
test de anclaje

test psicomètric n masc
test psicométrico

test sociomètric n masc
test sociométrico

testa /ˈtes.ta/ /ˈtes.tə/ n fem
testa
Cap d'una persona o animal.
Part anterior, frontal, d'una cosa.
Mena de closca que cobreix el cos de les garoines.
testa tiesta
Tap o part anterior de les bótes i barrils.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
testamento

testar /tesˈta/ /tesˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept test testa testada testades testam testant testar testara testaran testarem testaren testares testareu testaria testarien testaries testarà testaràs testaré testaríem testaríeu testassen testasses testassin testassis testat testats testau testava testaven testaves teste testem testen testes testessen testesses testessin testessis testeu testi testin testis testo testà testàrem testàreu testàs testàssem testàsseu testàssim testàssiu testàvem testàveu testés testéssem testésseu testéssim testéssiu testí val v
testar
Fer testament.
Posar a prova, generalment un producte abans de treure'l al mercat.

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
testículo bola

testicular /tes.ti.kuˈɫaɾ/ /təs.ti.kuˈɫar/ adj
testicular

testificar /tes.ti.fiˈka/ /tes.ti.fiˈkaɾ/ /təs.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept testific testifica testificada testificades testificam testificant testificar testificara testificaran testificarem testificaren testificares testificareu testificaria testificarien testificaries testificarà testificaràs testificaré testificaríem testificaríeu testificassen testificasses testificassin testificassis testificat testificats testificau testificava testificaven testificaves testifico testificà testificàrem testificàreu testificàs testificàssem testificàsseu testificàssim testificàssiu testificàvem testificàveu testifique testifiquem testifiquen testifiques testifiquessen testifiquesses testifiquessin testifiquessis testifiqueu testifiqui testifiquin testifiquis testifiqués testifiquéssem testifiquésseu testifiquéssim testifiquéssiu testifiquí val v
testificar
Declara com a testimoni en un acte judicial.

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
testigo

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept testimonia testimoniada testimoniades testimoniam testimoniant testimoniar testimoniara testimoniaran testimoniarem testimoniaren testimoniares testimoniareu testimoniaria testimoniarien testimoniaries testimoniarà testimoniaràs testimoniaré testimoniaríem testimoniaríeu testimoniassen testimoniasses testimoniassin testimoniassis testimoniat testimoniats testimoniau testimoniava testimoniaven testimoniaves testimonie testimoniem testimonien testimonies testimoniessen testimoniesses testimoniessin testimoniessis testimonieu testimonii testimonio testimonià testimoniàrem testimoniàreu testimoniàs testimoniàssem testimoniàsseu testimoniàssim testimoniàssiu testimoniàvem testimoniàveu testimoniés testimoniéssem testimoniésseu testimoniéssim testimoniéssiu testimonií testimoniï testimoniïn testimoniïs val v
testimoniar
Manifestar alguna cosa amb proves.

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
testosterona

tetagrama /te.taˈɣɾa.ma/ /tə.təˈɣɾa.mə/ n masc
tetagrama

tetanitzar /te.ta.niˈd͡za/ /te.ta.niˈzaɾ/ /tə.tə.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tetanitz tetanitza tetanitzada tetanitzades tetanitzam tetanitzant tetanitzar tetanitzara tetanitzaran tetanitzarem tetanitzaren tetanitzares tetanitzareu tetanitzaria tetanitzarien tetanitzaries tetanitzarà tetanitzaràs tetanitzaré tetanitzaríem tetanitzaríeu tetanitzassen tetanitzasses tetanitzassin tetanitzassis tetanitzat tetanitzats tetanitzau tetanitzava tetanitzaven tetanitzaves tetanitze tetanitzem tetanitzen tetanitzes tetanitzessen tetanitzesses tetanitzessin tetanitzessis tetanitzeu tetanitzi tetanitzin tetanitzis tetanitzo tetanitzà tetanitzàrem tetanitzàreu tetanitzàs tetanitzàssem tetanitzàsseu tetanitzàssim tetanitzàssiu tetanitzàvem tetanitzàveu tetanitzés tetanitzéssem tetanitzésseu tetanitzéssim tetanitzéssiu tetanitzí val v
tetanizar

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
tetina chupete

tetraedre /te.tɾaˈe.ðɾe/ /tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ n masc
tetraedro

tetragonur de Cuvier n masc
pez lima

tetraplegia /te.tɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /te.tɾa.pɫeˈʒi.a/ /tə.tɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
tetraplejia tetraplejía

tetrasíl·lab /te.tɾaˈsi.ɫap/ /te.tɾaˈsiɫ.ɫap/ /tə.tɾəˈsi.ɫəp/ /tə.tɾəˈsiɫ.ɫəp/ tetrasíl·laba tetrasíl·labs adj masc
cuatrisílabo
Que té quatre síl·labes.

tetrasíl·lab /te.tɾaˈsi.ɫap/ /te.tɾaˈsiɫ.ɫap/ /tə.tɾəˈsi.ɫəp/ /tə.tɾəˈsiɫ.ɫəp/ n masc
cuatrisílabo
Mot que té quatre síl·labes.
Vers que de mètrica té quatre síl·labes.

teu /ˈtew/ pronoun
tuyo
Allò (alguna cosa de gènere masculí) de propietat o relació d'una segona persona del singular (de la teva propietat o relació).

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
teja
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.
tarreña
Instrument idiòfon format per dues peces de terra cuita que es toquen de la mateixa manera que les castanyoles.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
tejado techo

teuladell n masc
tejadillo

teular /tewˈɫa/ /tewˈɫaɾ/ /təwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teul teula teulada teulades teulam teulant teular teulara teularan teularem teularen teulares teulareu teularia teularien teularies teularà teularàs teularé teularíem teularíeu teulassen teulasses teulassin teulassis teulat teulats teulau teulava teulaven teulaves teule teulem teulen teules teulessen teulesses teulessin teulessis teuleu teuli teulin teulis teulo teulà teulàrem teulàreu teulàs teulàssem teulàsseu teulàssim teulàssiu teulàvem teulàveu teulés teuléssem teulésseu teuléssim teuléssiu teulí val v
tejar

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
texto

text lliure n masc
texto libre

textualment /teks.tuˌaɫˈmen/ /teks.tuˌaɫˈment/ /təks.tuˌaɫˈmen/ /təks.tuˌaɫˈment/ adv
textualmente

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
textura
Estructura dels fils d'un teixit.
(videojocs) Propietat d'un objecte gràfic relativa a l'aspecte del material que el compon.

texà /təkˈsa/ adj masc
tejano
Relatiu o pertanyent a Texas.

texà /təkˈsa/ n masc
tejano
Persona que habita o és originària de Texas.
vaqueros
(plural) Tipus de pantalons, generalment blaus, de teixit gruixut de cotó.

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
teórico
Relatiu o pertanyent a la teoria.

teòric /teˈɔ.ɾik/ n masc
teórico
Persona versada en la part teòrica d'una ciència, disciplina...

teòricament /teˌɔ.ɾi.kaˈmen/ /teˌɔ.ɾi.kaˈment/ /teˌɔ.ɾi.kəˈmen/ /teˌɔ.ɾi.kəˈment/ adv
teóricamente

teúrgia /teˈuɾ.d͡ʒi.a/ /təˈur.ʒi.ə/ n fem
teúrgia

theta /ˈte.ta/ /ˈtɛ.tə/ /ˈθe.ta/ n fem
zeta

threesome n masc
threesome

tia /ˈti.a/ n fem
tía

tia valenciana n fem
tía segunda

tibantor /ti.banˈtoɾ/ /ti.βanˈto/ /ti.βənˈto/ n fem
tirantez
Qualitat o grau d’estar tibant.
(figuradament) Gran tensió de relacions entre persones o col·lectius.

tibar /tiˈbaɾ/ /tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tib tiba tibada tibades tibam tibant tibar tibara tibaran tibarem tibaren tibares tibareu tibaria tibarien tibaries tibarà tibaràs tibaré tibaríem tibaríeu tibassen tibasses tibassin tibassis tibat tibats tibau tibava tibaven tibaves tibe tibem tiben tibes tibessen tibesses tibessin tibessis tibeu tibi tibin tibis tibo tibà tibàrem tibàreu tibàs tibàssem tibàsseu tibàssim tibàssiu tibàvem tibàveu tibés tibéssem tibésseu tibéssim tibéssiu tibí val v
estirar

tibat /tiˈβat/ adj masc
estirado

tiberi /tiˈβɛ.ɾi/ n masc
comilona

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
tibetano
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
tibetano
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tible /ˈti.bɫe/ /ˈti.βɫe/ /ˈti.βɫə/ /ˈtib.bɫe/ /ˈtib.bɫə/ n masc
tiple

tifa /ˈti.fa/ /ˈti.fə/ adj
badulaque
(també substantivat) Poc seriós, inconsistent i amb presumpcions ridícules.

tifa /ˈti.fa/ /ˈti.fə/ n fem
cagada
(col·loquial) cagarada

tifejar /ti.feˈd͡ʒa/ /ti.feˈd͡ʒaɾ/ /ti.fəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tifege tifegem tifegen tifeges tifegessen tifegesses tifegessin tifegessis tifegeu tifegi tifegin tifegis tifegés tifegéssem tifegésseu tifegéssim tifegéssiu tifegí tifeig tifeja tifejada tifejades tifejam tifejant tifejar tifejara tifejaran tifejarem tifejaren tifejares tifejareu tifejaria tifejarien tifejaries tifejarà tifejaràs tifejaré tifejaríem tifejaríeu tifejassen tifejasses tifejassin tifejassis tifejat tifejats tifejau tifejava tifejaven tifejaves tifejo tifejà tifejàrem tifejàreu tifejàs tifejàssem tifejàsseu tifejàssim tifejàssiu tifejàvem tifejàveu val v
badulaquear

tiflitis /tiˈfɫi.tis/ n fem
tiflitis

tifoïdal /ti.fo.iˈðaɫ/ /ti.fu.iˈðaɫ/ adj
tifoideo

tifus /ˈti.fus/ n masc
tifus

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tigre

tigressa /tiˈɣɾə.sə/ /tiˈɣɾɛ.sə/ n fem
tigresa
Femella del tigre.
(col·loquial) Dona provocativa i activa sexualment.

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
tallo

tiktok /tikˈtɔk/ n masc
tiktok

tiktoker /tikˈtɔ.keɾ/ /tikˈtɔ.kər/ n neut
tiktoker

til·la /ˈti.ɫa/ /ˈti.ɫə/ /ˈtiɫ.ɫa/ /ˈtiɫ.ɫə/ n fem
tila

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
atabal timbal

timbalejar /tim.ba.leˈd͡ʒaɾ/ /tim.ba.leˈʒa/ /tim.bə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept timbalege timbalegem timbalegen timbaleges timbalegessen timbalegesses timbalegessin timbalegessis timbalegeu timbalegi timbalegin timbalegis timbalegés timbalegéssem timbalegésseu timbalegéssim timbalegéssiu timbalegí timbaleig timbaleja timbalejada timbalejades timbalejam timbalejant timbalejar timbalejara timbalejaran timbalejarem timbalejaren timbalejares timbalejareu timbalejaria timbalejarien timbalejaries timbalejarà timbalejaràs timbalejaré timbalejaríem timbalejaríeu timbalejassen timbalejasses timbalejassin timbalejassis timbalejat timbalejats timbalejau timbalejava timbalejaven timbalejaves timbalejo timbalejà timbalejàrem timbalejàreu timbalejàs timbalejàssem timbalejàsseu timbalejàssim timbalejàssiu timbalejàvem timbalejàveu val v
tamborilear

timbaler /tim.baˈɫe/ /tim.baˈɫeɾ/ /tim.bəˈɫe/ n masc
tamborilero

timbrar /timˈbɾa/ /timˈbɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept timbr timbra timbrada timbrades timbram timbrant timbrar timbrara timbraran timbrarem timbraren timbrares timbrareu timbraria timbrarien timbraries timbrarà timbraràs timbraré timbraríem timbraríeu timbrassen timbrasses timbrassin timbrassis timbrat timbrats timbrau timbrava timbraven timbraves timbre timbrem timbren timbres timbressen timbresses timbressin timbressis timbreu timbri timbrin timbris timbro timbrà timbràrem timbràreu timbràs timbràssem timbràsseu timbràssim timbràssiu timbràvem timbràveu timbrés timbréssem timbrésseu timbréssim timbréssiu timbrí val v
timbrar
Segellar amb timbre.

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
timbre
(heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
Segell estampat en un document com a marca dels drets a pagar.
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.
Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
timidez

timonejar /ti.mo.neˈd͡ʒa/ /ti.mo.neˈd͡ʒaɾ/ /ti.mu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept timonege timonegem timonegen timoneges timonegessen timonegesses timonegessin timonegessis timonegeu timonegi timonegin timonegis timonegés timonegéssem timonegésseu timonegéssim timonegéssiu timonegí timoneig timoneja timonejada timonejades timonejam timonejant timonejar timonejara timonejaran timonejarem timonejaren timonejares timonejareu timonejaria timonejarien timonejaries timonejarà timonejaràs timonejaré timonejaríem timonejaríeu timonejassen timonejasses timonejassin timonejassis timonejat timonejats timonejau timonejava timonejaven timonejaves timonejo timonejà timonejàrem timonejàreu timonejàs timonejàssem timonejàsseu timonejàssim timonejàssiu timonejàvem timonejàveu val v
timonear

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ timonera timoners adj masc
timonero
Pertanyent o relatiu al timó.

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
timonel
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
tímpano
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

timó /tiˈmo/ n masc
timón

tina /ˈti.na/ /ˈti.nə/ n fem
tinaja

tinell /tiˈneʎ/ n masc
alacena
Prestatge per posar plats.
salon
Saló principal en una casa senyorial.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
teniente
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.
Persona que ocupa el lloc d'un altre, a qui representa.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n neut
teniente
Persona que té o posseeix alguna cosa.

tint /ˈtin/ /ˈtint/ n masc
tinte

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
tinta

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
tintero

tintorera /tin.toˈɾe.ɾa/ /tin.toˈɾe.ɾə/ /tin.tuˈɾe.ɾə/ n fem
alecrín

tinya /ˈti.ɲa/ /ˈti.ɲə/ n fem
tiña
Infecció per fongs de la pell que afecta a la pell amb escates i crostes.
tinya
Instrument membranòfon de percussió similar a un tambor propi de la zona dels Andes.

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
tiorba

tip /ˈtip/ adj masc
harto
Que ha satisfet de la necessitat d'aliment.
Que ja en té prou, cansat i enutjat.

tip /ˈtip/ n masc
atracón
Acció i efecte d'atipar-se.

tipificar /ti.pi.fiˈka/ /ti.pi.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tipific tipifica tipificada tipificades tipificam tipificant tipificar tipificara tipificaran tipificarem tipificaren tipificares tipificareu tipificaria tipificarien tipificaries tipificarà tipificaràs tipificaré tipificaríem tipificaríeu tipificassen tipificasses tipificassin tipificassis tipificat tipificats tipificau tipificava tipificaven tipificaves tipifico tipificà tipificàrem tipificàreu tipificàs tipificàssem tipificàsseu tipificàssim tipificàssiu tipificàvem tipificàveu tipifique tipifiquem tipifiquen tipifiques tipifiquessen tipifiquesses tipifiquessin tipifiquessis tipifiqueu tipifiqui tipifiquin tipifiquis tipifiqués tipifiquéssem tipifiquésseu tipifiquéssim tipifiquéssiu tipifiquí val v
tipificar

tiple /ˈti.pɫe/ /ˈti.pɫə/ n masc
tiple

tipogràficament /ti.poˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /ti.poˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ti.poˌɣɾa.fi.kəˈment/ /ti.puˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
tipográficamente

tipus n masc
tipo
Cadascuna de les peces que, en una impremta, representen a una lletra.
Model que exemplifica un conjunt de característiques comunes a diverses coses o persones.
Valor o preu establert per determinades operacions financeres.

tipus impositiu n masc
tipo impositivo

tiquet /tiˈket/ /tiˈkɛt/ n masc
tique

tir /ˈtir/ n masc
tiro
(beisbol) Acció d'un defensor d'enviar la pilota a un company d'equip per eliminar un corredor.
bochada
(petanca, botxes) Llançament d'una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tir a cistella passada n masc
tiro a canasta pasada

tir a la saltada n masc
tiro a la saltada

tir a raspall n masc
tiro a ras

tir al ferro n masc
tiro al hierro

tir al tauler n masc
tiro al tablero

tir alt n masc
tiro alto

tir amb dues mans n masc
tiro a dos manos

tir amb una mà n masc
tiro con una mano

tir curt n masc
tiro cercano

tir d'arrossegament n masc
tiro arrastrado

tir de canell n masc
tiro de escupida

tir de cullera n masc
golpe de cuchara

tir de dreta n masc
golpe de derecha

tir de lluny n masc
tiro de lejos

tir de mitjana distància n masc
tiro a media distancia

tir de pantalla n masc
tiro de pantalla

tir de penal n masc
tiro de penalti

tir de revés n masc
tiro de pala

tir des de sota n masc
tiro por abajo

tir directe n masc
tiro directo

tir en safata n masc
bandeja

tir estàtic n masc
tiro estacionario

tir fallat n masc
tiro fallado

tir lliure n masc
golpe franco
(esports de pilota) Penalització imposada a un equip com a conseqüència de la comissió d'una falta, que consisteix en la concessió d'un llançament a l'altre equip des del mateix punt on s'ha comès la falta.
tiro de castigo
(basquetbol) Llançament executat per un jugador situat darrere la línia de tirs lliures i dintre el semicercle, sense obstacles entre ell i la cistella, que l'àrbitre concedeix com a conseqüència d'una falta.

tir lliure addicional n masc
tiro libre adicional

tir lliure directe n masc
golpe franco directo

tir lliure indirecte n masc
golpe franco indirecto

tir nul n masc
tiro nulo

tir ras n masc
tiro bajo

tir ràpid n masc
fuego rápido

tira /ˈti.ɾa/ /ˈti.ɾə/ n fem
tira
Tros llarg i prim de roba, de paper o altre material.
fila
Filera de coses.

tira de reforç n fem
whipping

tirabec /ti.ɾaˈbek/ /ti.ɾəˈβek/ n masc
guisante mollar

tirabuixó /ˌti.ɾa.bujˈʃo/ /ˌti.ɾa.βujˈʃo/ /ˌti.ɾa.βuˈʃo/ /ˌti.ɾə.βuˈʃo/ n masc
tirabuzón
Rull llarg de cabells en forma d’espiral.

tirada /tiˈɾa.ða/ /tiˈɾa.ðə/ n fem
tirada tiro
Acció de tirar, llançant quelcom o disparant un arma.
querencia
Tendència d'una persona en relació a una habilitat personal, preferència per practicar una activitat.
trecho
Espai, distància de lloc o de temps.
tirada
(pentatló modern, esports de pilota, caça, pesca i tir) Torn habitual d'un participant en una prova, un encontre o una competició de tirs o llançaments contra un blanc, constituït per un conjunt d'intents.
Sèrie indeterminada de versos monorims.

tirador /ti.ɾaˈðo/ /ti.ɾaˈðoɾ/ /ti.ɾəˈðo/ n masc
bochador
(petanca, botxes) Jugador, generalment el que actua en últim lloc, encarregat de tirar.

tiranitzar /ti.ɾa.niˈd͡za/ /ti.ɾa.niˈzaɾ/ /ti.ɾə.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tiranitz tiranitza tiranitzada tiranitzades tiranitzam tiranitzant tiranitzar tiranitzara tiranitzaran tiranitzarem tiranitzaren tiranitzares tiranitzareu tiranitzaria tiranitzarien tiranitzaries tiranitzarà tiranitzaràs tiranitzaré tiranitzaríem tiranitzaríeu tiranitzassen tiranitzasses tiranitzassin tiranitzassis tiranitzat tiranitzats tiranitzau tiranitzava tiranitzaven tiranitzaves tiranitze tiranitzem tiranitzen tiranitzes tiranitzessen tiranitzesses tiranitzessin tiranitzessis tiranitzeu tiranitzi tiranitzin tiranitzis tiranitzo tiranitzà tiranitzàrem tiranitzàreu tiranitzàs tiranitzàssem tiranitzàsseu tiranitzàssim tiranitzàssiu tiranitzàvem tiranitzàveu tiranitzés tiranitzéssem tiranitzésseu tiranitzéssim tiranitzéssiu tiranitzí val v
tiranizar
Dominar, manar amb tirania.
Actuar de forma impositiva, com un tirà.

tirant /tiˈɾan/ /tiˈɾant/ n masc
tirante

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tir tira tirada tirades tiram tirant tirar tirara tiraran tirarem tiraren tirares tirareu tiraria tirarien tiraries tirarà tiraràs tiraré tiraríem tiraríeu tirassen tirasses tirassin tirassis tirat tirats tirau tirava tiraven tiraves tire tirem tiren tires tiressen tiresses tiressin tiressis tireu tiri tirin tiris tiro tirà tiràrem tiràreu tiràs tiràssem tiràsseu tiràssim tiràssiu tiràvem tiràveu tirés tiréssem tirésseu tiréssim tiréssiu tirí val v
tirar
Fer força cap a si per portar algun pes.
Prendre una direcció determinada.
Llançar amb la mà alguna cosa.
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
(esports de pilota) llançar
(beisbol) Enviar, un defensor, la pilota a un company d'equip per eliminar un corredor.
poner
Deixar anar una cosa dins d'una altra.
bochar
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tirassar /ti.ɾaˈsa/ /ti.ɾaˈsaɾ/ /ti.ɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tirassa tirassada tirassades tirassam tirassant tirassar tirassara tirassaran tirassarem tirassaren tirassares tirassareu tirassaria tirassarien tirassaries tirassarà tirassaràs tirassaré tirassaríem tirassaríeu tirassassen tirassasses tirassassin tirassassis tirassat tirassats tirassau tirassava tirassaven tirassaves tirasse tirassem tirassen tirasses tirassessen tirassesses tirassessin tirassessis tirasseu tirassi tirassin tirassis tirasso tirassà tirassàrem tirassàreu tirassàs tirassàssem tirassàsseu tirassàssim tirassàssiu tirassàvem tirassàveu tirassés tirasséssem tirassésseu tirasséssim tirasséssiu tirassí tiràs val v
rastrillar
(agricultura) Passar el tiràs per arreplegar restes.
Passar el tiràs per netejar el terra.

tireta /tiˈɾe.ta/ /tiˈɾə.tə/ /tiˈɾɛ.tə/ n fem
tirita
Tros d'esparadrap amb un petit apòsit utilitzat per a protegir petites ferides.

tiristor /ti.ɾisˈto/ /ti.ɾisˈtoɾ/ n masc
tiristor

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
tiroides glándula tiroides

tirolès /ti.ɾoˈɫes/ /ti.ɾoˈɫəs/ /ti.ɾuˈɫɛs/ adj masc
tirolés
Relatiu o pertanyent al Tirol.

tirolès /ti.ɾoˈɫes/ /ti.ɾoˈɫəs/ /ti.ɾuˈɫɛs/ n masc
tirolés
Persona que habita o és originària del Tirol.

tiroteig /ti.ɾoˈtet͡ʃ/ /ti.ɾoˈtət͡ʃ/ /ti.ɾuˈtɛt͡ʃ/ n masc
tiroteo

tirotejar /ti.ɾo.teˈd͡ʒa/ /ti.ɾo.teˈd͡ʒaɾ/ /ti.ɾo.teˈʒa/ /ti.ɾo.təˈd͡ʒa/ /ti.ɾu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tirotege tirotegem tirotegen tiroteges tirotegessen tirotegesses tirotegessin tirotegessis tirotegeu tirotegi tirotegin tirotegis tirotegés tirotegéssem tirotegésseu tirotegéssim tirotegéssiu tirotegí tiroteig tiroteja tirotejada tirotejades tirotejam tirotejant tirotejar tirotejara tirotejaran tirotejarem tirotejaren tirotejares tirotejareu tirotejaria tirotejarien tirotejaries tirotejarà tirotejaràs tirotejaré tirotejaríem tirotejaríeu tirotejassen tirotejasses tirotejassin tirotejassis tirotejat tirotejats tirotejau tirotejava tirotejaven tirotejaves tirotejo tirotejà tirotejàrem tirotejàreu tirotejàs tirotejàssem tirotejàsseu tirotejàssim tirotejàssiu tirotejàvem tirotejàveu val v
tirotear

tiroïdal /ti.ɾo.iˈðaɫ/ /ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
tiroideo tiroides

tiroïditis /ti.ɾo.iˈði.tis/ /ti.ɾu.iˈði.tis/ n fem
tiroiditis

tirànicament /tiˌɾa.ni.kaˈmen/ /tiˌɾa.ni.kaˈment/ /tiˌɾa.ni.kəˈmen/ /tiˌɾa.ni.kəˈment/ adv
tiránicamente

tisi /ˈti.zi/ n fem
tisis

tisora /tiˈzo.ɾa/ /tiˈzo.ɾə/ n fem
tijera
Cadascuna de les dues peces que formen unes tisores.
(futbol) Xut de volea en què el jugador colpeja la pilota amb un moviment alternatiu de cames en l'aire.

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
tijeras
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

tisoreta /ti.zoˈɾe.ta/ /ti.zoˈɾə.tə/ /ti.zuˈɾɛ.tə/ n fem
tijereta
Insecte dermàpter.

tit /ˈtit/ Interjection
pita
Reclam de gallines i pollets.

tita /ˈti.ta/ /ˈti.tə/ n fem
pita
Crit repetit emprat per cridar les gallines.

titani n masc
titanio

titella /tiˈte.ʎa/ /tiˈte.ʎə/ n masc
marioneta

titil·lar /ti.tiɫˈɫa/ /ti.tiɫˈɫaɾ/ /ti.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titil titil·la titil·lada titil·lades titil·lam titil·lant titil·lar titil·lara titil·laran titil·larem titil·laren titil·lares titil·lareu titil·laria titil·larien titil·laries titil·larà titil·laràs titil·laré titil·laríem titil·laríeu titil·lassen titil·lasses titil·lassin titil·lassis titil·lat titil·lats titil·lau titil·lava titil·laven titil·laves titil·le titil·lem titil·len titil·les titil·lessen titil·lesses titil·lessin titil·lessis titil·leu titil·li titil·lin titil·lis titil·lo titil·là titil·làrem titil·làreu titil·làs titil·làssem titil·làsseu titil·làssim titil·làssiu titil·làvem titil·làveu titil·lés titil·léssem titil·lésseu titil·léssim titil·léssiu titil·lí val v
titilar

titllar /tiɫˈɫa/ /tiʎˈʎa/ /tiʎˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titll titlla titllada titllades titllam titllant titllar titllara titllaran titllarem titllaren titllares titllareu titllaria titllarien titllaries titllarà titllaràs titllaré titllaríem titllaríeu titllassen titllasses titllassin titllassis titllat titllats titllau titllava titllaven titllaves titlle titllem titllen titlles titllessen titllesses titllessin titllessis titlleu titlli titllin titllis titllo titllà titllàrem titllàreu titllàs titllàssem titllàsseu titllàssim titllàssiu titllàvem titllàveu titllés titlléssem titllésseu titlléssim titlléssiu titllí val v
atildar
Posar titlles a les lletres.
tildar
Qualificar a algú de manera desfavorable.

titolitis /ti.toˈɫi.tis/ /ti.tuˈɫi.tis/ n fem
credencialismo

titubejar /ti.tu.βeˈd͡ʒa/ /ti.tu.βeˈd͡ʒaɾ/ /ti.tu.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titubege titubegem titubegen titubeges titubegessen titubegesses titubegessin titubegessis titubegeu titubegi titubegin titubegis titubegés titubegéssem titubegésseu titubegéssim titubegéssiu titubegí titubeig titubeja titubejada titubejades titubejam titubejant titubejar titubejara titubejaran titubejarem titubejaren titubejares titubejareu titubejaria titubejarien titubejaries titubejarà titubejaràs titubejaré titubejaríem titubejaríeu titubejassen titubejasses titubejassin titubejassis titubejat titubejats titubejau titubejava titubejaven titubejaves titubejo titubejà titubejàrem titubejàreu titubejàs titubejàssem titubejàsseu titubejàssim titubejàssiu titubejàvem titubejàveu val v
titubear
Perdre part de l'equilibri, de l'estabilitat.
Dubtar, no saber resoldre.
Vacil·lar en pronunciar les paraules o en allò que es diu.

titulació /ti.tu.ɫa.siˈo/ /ti.tu.ɫə.siˈo/ n fem
titulación
títol acadèmic
(química) Anàlisi quantitativa de la presència d'una substància en una dissolució.

titular /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫaɾ/ adj
titular

titular /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titul titula titulada titulades titulam titulant titular titulara titularan titularem titularen titulares titulareu titularia titularien titularies titularà titularàs titularé titularíem titularíeu titulassen titulasses titulassin titulassis titulat titulats titulau titulava titulaven titulaves titule titulem titulen titules titulessen titulesses titulessin titulessis tituleu tituli titulin titulis titulo titulà titulàrem titulàreu titulàs titulàssem titulàsseu titulàssim titulàssiu titulàvem titulàveu titulés tituléssem titulésseu tituléssim tituléssiu titulí val v
titular
Posar títol, inscripció o nom a alguna cosa.

tità /tiˈta/ n masc
titán
(mitologia grega) Cadascun dels fills d’Urà i de Gea (el Cel i la Terra) amb una força prodigiosa.
Persona que destaca per la seva força física o la capacitat intel·lectual.

titànic /tiˈta.nik/ adj masc
titánico
(mitologia) Relatiu o pertanyent als titans, mites de dimensions enormes de l'antiga Grècia.
De gran envergadura, gegantí.
(química) Relatiu o pertanyent al titani.

titànicament /tiˌta.ni.kaˈmen/ /tiˌta.ni.kaˈment/ /tiˌta.ni.kəˈmen/ /tiˌta.ni.kəˈment/ adv
titánicamente

tió /tiˈo/ n masc
tronco

tió de Nadal n masc
nochebueno

tmesi /ˈdmɛ.zi/ /ˈmɛ.zi/ n fem
tmesis

to /ˈtɔ/ n masc
tono

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
tobogán

toc /ˈtɔk/ n masc
toque
Acció de tocar.
(beisbol) Acció de colpejar la pilota amb el bat gairebé sense impuls, de manera que quedi esmorteïda.
(esports de raqueta) Manera d'impulsar la pilota o el volant en què el jugador la colpeja amb precisió, suavitat i habilitat.
lateral
(rugbi) Fet d'entrar en contacte amb la línia de toc o de traspassar-la la pilota o bé el jugador que porta la pilota.

toc d'assaig n masc
lateral de marca

toc de bloqueig n masc
toque de bloqueo

toc de pilota n masc
toque de balón
(futbol) Acció i efecte d'impulsar suaument la pilota amb el peu o amb el cap.
toque
(voleibol) Acció i efecte d'un jugador de tocar la pilota o de ser tocat per la pilota.

toc de queda n masc
toque de queda

toc de sorpresa n masc
plancha

toc de sorpresa arrossegat n masc
toque de arrastre

toc de sorpresa impulsat n masc
toque de empuje

toc il·legal n masc
toque ilegal

toc simultani n masc
toque simultáneo

toc suïcida n masc
toque suicida

tocacampanes /ˌtɔ.ka.kamˈpa.nes/ /ˌtɔ.kə.kəmˈpa.nəs/ n neut
badajo

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
tocar
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
Fer sonar un instrument musical.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.

tocar ferro /to.kaɾ /to.kəɾ /tu.kər v
tocar madera

tocar i parar n masc
pilla-pilla

tocar-hi /toˈka.ɾi/ /tuˈka.ɾi/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
regir
(col·loquial) Tenir seny per entendre.

tocat /toˈkat/ /tuˈkat/ n masc
tag

tocat a terra n masc
tocado en tierra

tocat de defensa n masc
anulado

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ n fem
toga

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ adj masc
togolés
Relatiu o pertanyent a Togo.

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ n masc
togolés
Persona que habita o és originària de Togo.

toia /ˈtɔ.ja/ /ˈtɔ.jɔ/ /ˈtɔ.jə/ n fem
ramo

toix /ˈtojʃ/ /ˈtoʃ/ adj masc
romo
Esmussat, gens esmolat.
tocho
(figuradament) Mancat d'agudesa, d'enteniment.

tolerable /to.ɫeˈɾa.bɫe/ /to.ɫeˈɾa.βɫe/ /to.ɫeˈɾab.bɫe/ /to.ɫəˈɾab.bɫə/ /tu.ɫəˈɾa.βɫə/ /tu.ɫəˈɾab.bɫə/ adj
intolerable

tolerablement /to.ɫeˌɾa.bɫeˈment/ /to.ɫeˌɾa.βɫeˈmen/ /to.ɫeˌɾab.bɫeˈmen/ /to.ɫəˌɾab.bɫəˈment/ /tu.ɫəˌɾa.βɫəˈmen/ /tu.ɫəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
tolerablemente

tolerar /to.leˈɾa/ /to.leˈɾaɾ/ /tu.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toler tolera tolerada tolerades toleram tolerant tolerar tolerara toleraran tolerarem toleraren tolerares tolerareu toleraria tolerarien toleraries tolerarà toleraràs toleraré toleraríem toleraríeu tolerassen tolerasses tolerassin tolerassis tolerat tolerats tolerau tolerava toleraven toleraves tolere tolerem toleren toleres toleressen toleresses toleressin toleressis tolereu toleri tolerin toleris tolero tolerà toleràrem toleràreu toleràs toleràssem toleràsseu toleràssim toleràssiu toleràvem toleràveu tolerés toleréssem tolerésseu toleréssim toleréssiu tolerí val v
tolerar
Acceptar alguna cosa encara que no s'hi estigui d'acord.

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
tolerancia

tolerància a la frustració n fem
tolerancia a la frustración

tolir-se /toˈliɾ.se/ /tuˈlir.sə/ bal n-occ occ sept toleix toleixen toleixes toleixi toleixin toleixis toleixo tolesc tolesqui tolesquin tolesquis tolia tolida tolides tolien tolies toliguem toligueu tolim tolint tolir tolira toliran tolirem toliren tolires tolireu toliria tolirien toliries tolirà toliràs toliré toliríem toliríeu tolisc tolisca tolisquen tolisques tolissen tolisses tolissin tolissis tolit tolits toliu tolix tolixen tolixes tolixo tolí tolíem tolíeu tolírem tolíreu tolís tolíssem tolísseu tolíssim tolíssiu val v
tullirse

tolit /toˈlit/ /tuˈlit/ adj
tullido

toll /ˈtoʎ/ n masc
charco
Clot, natural o artificial, on hi ha aigua acumulada.
Petita quantitat d'aigua o d'un altre líquid escampada per terra, generalment de poca profunditat.
poza
En un riu, indret on l'aigua té una profunditat més gran que la mitjana i té poc moviment.
Un clot natural, ple d'aigua que s'aprofita per a rentar roba.

tol·le-tol·le /ˌtɔ.ɫeˈtɔ.ɫe/ /ˌtɔ.ɫəˈtɔ.ɫə/ /ˌtɔɫ.ɫeˈtɔɫ.ɫe/ /ˌtɔɫ.ɫəˈtɔɫ.ɫə/ n masc
outcry tole

tom /ˈtom/ n masc
tomo

tomany tomanya tomanys adj masc
necio
Toix, ximple, curt d'enteniment.

tomar /toˈma/ /tuˈma/ v
coger
(oriental) Para la mà, estendre una tela, per agafar al vol una cosa que cau.
derribar
(mallorquí) Fer caure a cops o empentes.

tomb /ˈtom/ /ˈtomp/ /ˈtomp/ n masc
vuelco
Canvi de direcció complet que experimenta un cos, per exemple quan cau.
giro
Canvi de direcció mentre hom s'està desplaçant.
vuelta
Passejada curta.

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
tumba

tombak n masc
tombak

tomballar /tom.baˈʎa/ /tom.baˈʎaɾ/ /tom.bəˈʎa/ /tum.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tomball tomballa tomballada tomballades tomballam tomballant tomballar tomballara tomballaran tomballarem tomballaren tomballares tomballareu tomballaria tomballarien tomballaries tomballarà tomballaràs tomballaré tomballaríem tomballaríeu tomballassen tomballasses tomballassin tomballassis tomballat tomballats tomballau tomballava tomballaven tomballaves tomballe tomballem tomballen tomballes tomballessen tomballesses tomballessin tomballessis tomballeu tomballi tomballin tomballis tomballo tomballà tomballàrem tomballàreu tomballàs tomballàssem tomballàsseu tomballàssim tomballàssiu tomballàvem tomballàveu tomballés tomballéssem tomballésseu tomballéssim tomballéssiu tomballí val v
tumbos

tombar /tomˈba/ /tomˈbaɾ/ /tumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tomb tomba tombada tombades tombam tombant tombar tombara tombaran tombarem tombaren tombares tombareu tombaria tombarien tombaries tombarà tombaràs tombaré tombaríem tombaríeu tombassen tombasses tombassin tombassis tombat tombats tombau tombava tombaven tombaves tombe tombem tomben tombes tombessen tombesses tombessin tombessis tombeu tombi tombin tombis tombo tombà tombàrem tombàreu tombàs tombàssem tombàsseu tombàssim tombàssiu tombàvem tombàveu tombés tombéssem tombésseu tombéssim tombéssiu tombí val v
volver
Girar una cosa d'una part a una altra.
tumbar
Fer caure.
derribar
(bitlles) Colpejar una o més bitlles directament amb l'element llançat amb la mà o bé indirectament per mitjà d'una altra bitlla plantada, de la manera adequada per a aconseguir puntuar.
torcer
Girar, canviar de direcció.

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
voltereta

tombejar /tom.beˈd͡ʒa/ /tom.beˈd͡ʒaɾ/ /tum.bəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tombege tombegem tombegen tombeges tombegessen tombegesses tombegessin tombegessis tombegeu tombegi tombegin tombegis tombegés tombegéssem tombegésseu tombegéssim tombegéssiu tombegí tombeig tombeja tombejada tombejades tombejam tombejant tombejar tombejara tombejaran tombejarem tombejaren tombejares tombejareu tombejaria tombejarien tombejaries tombejarà tombejaràs tombejaré tombejaríem tombejaríeu tombejassen tombejasses tombejassin tombejassis tombejat tombejats tombejau tombejava tombejaven tombejaves tombejo tombejà tombejàrem tombejàreu tombejàs tombejàssem tombejàsseu tombejàssim tombejàssiu tombejàvem tombejàveu val v
hueco

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
tomate

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
tonelada
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tondosar /ton.doˈza/ /ton.doˈzaɾ/ /tun.duˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tondosa tondosada tondosades tondosam tondosant tondosar tondosara tondosaran tondosarem tondosaren tondosares tondosareu tondosaria tondosarien tondosaries tondosarà tondosaràs tondosaré tondosaríem tondosaríeu tondosassen tondosasses tondosassin tondosassis tondosat tondosats tondosau tondosava tondosaven tondosaves tondose tondosem tondosen tondoses tondosessen tondosesses tondosessin tondosessis tondoseu tondosi tondosin tondosis tondoso tondosà tondosàrem tondosàreu tondosàs tondosàssem tondosàsseu tondosàssim tondosàssiu tondosàvem tondosàveu tondosés tondoséssem tondosésseu tondoséssim tondoséssiu tondosí tondòs val v
tundir

tondre /ˈton.dɾe/ /ˈton.dɾə/ bal occ ton tonc tondran tondre tondrem tondreu tondria tondrien tondries tondrà tondràs tondré tondríem tondríeu tonem tonen tonent toneu tonga tonguem tonguen tonguera tongueren tongueres tongues tonguessen tonguesses tonguessin tonguessis tongueu tongui tonguin tonguis tongué tonguérem tonguéreu tongués tonguéssem tonguésseu tonguéssim tonguéssiu tonguí tonia tonien tonies tons toníem toníeu tos tosa toses tosos val v
esquilar

tonell /toˈneʎ/ /tuˈneʎ/ n masc
tonel
Bóta, especialment grossa de més de 500 litres.

tonificar /to.ni.fiˈka/ /to.ni.fiˈkaɾ/ /tu.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tonific tonifica tonificada tonificades tonificam tonificant tonificar tonificara tonificaran tonificarem tonificaren tonificares tonificareu tonificaria tonificarien tonificaries tonificarà tonificaràs tonificaré tonificaríem tonificaríeu tonificassen tonificasses tonificassin tonificassis tonificat tonificats tonificau tonificava tonificaven tonificaves tonifico tonificà tonificàrem tonificàreu tonificàs tonificàssem tonificàsseu tonificàssim tonificàssiu tonificàvem tonificàveu tonifique tonifiquem tonifiquen tonifiques tonifiquessen tonifiquesses tonifiquessin tonifiquessis tonifiqueu tonifiqui tonifiquin tonifiquis tonifiqués tonifiquéssem tonifiquésseu tonifiquéssim tonifiquéssiu tonifiquí val v
tonificar
Fer fort el cos d'una persona, dotar-lo d'energia.

tonsurar /ton.suˈɾa/ /ton.suˈɾaɾ/ /tun.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tonsur tonsura tonsurada tonsurades tonsuram tonsurant tonsurar tonsurara tonsuraran tonsurarem tonsuraren tonsurares tonsurareu tonsuraria tonsurarien tonsuraries tonsurarà tonsuraràs tonsuraré tonsuraríem tonsuraríeu tonsurassen tonsurasses tonsurassin tonsurassis tonsurat tonsurats tonsurau tonsurava tonsuraven tonsuraves tonsure tonsurem tonsuren tonsures tonsuressen tonsuresses tonsuressin tonsuressis tonsureu tonsuri tonsurin tonsuris tonsuro tonsurà tonsuràrem tonsuràreu tonsuràs tonsuràssem tonsuràsseu tonsuràssim tonsuràssiu tonsuràvem tonsuràveu tonsurés tonsuréssem tonsurésseu tonsuréssim tonsuréssiu tonsurí val v
tonsurar

tonya /ˈto.ɲa/ /ˈto.ɲə/ n fem
golpetón
Cop violent.
hogaza
Pa rodó amb crosta dura.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
atún

topa-i-corre n masc
bump and run

topar /toˈpa/ /toˈpaɾ/ /tuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept top topa topada topades topam topant topar topara toparan toparem toparen topares topareu toparia toparien toparies toparà toparàs toparé toparíem toparíeu topassen topasses topassin topassis topat topats topau topava topaven topaves tope topem topen topes topessen topesses topessin topessis topeu topi topin topis topo topà topàrem topàreu topàs topàssem topàsseu topàssim topàssiu topàvem topàveu topés topéssem topésseu topéssim topéssiu topí val v
topar
Xocar, sense gaire violència, amb un obstacle.
Els animals banyuts, donar cops amb el cap.
Trobar inesperadament allò que es buscava.

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
topología

toponomàstic /to.po.noˈmas.tik/ /tu.pu.nuˈmas.tik/ adj masc
toponomástico

toponímia /to.poˈni.mi.a/ /to.poˈni.mi.ə/ /tu.puˈni.mi.ə/ n fem
toponímia

topspin n masc
top-spin

topspin lent n masc
top-spin lento

topspin picat n masc
top-spin de remate

topspin ràpid n masc
top-spin rápido

topònim /toˈpɔ.nim/ /tuˈpɔ.nim/ n masc
topónimo

toquejar /to.keˈd͡ʒa/ /to.keˈd͡ʒaɾ/ /tu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept toquege toquegem toquegen toqueges toquegessen toquegesses toquegessin toquegessis toquegeu toquegi toquegin toquegis toquegés toquegéssem toquegésseu toquegéssim toquegéssiu toquegí toqueig toqueja toquejada toquejades toquejam toquejant toquejar toquejara toquejaran toquejarem toquejaren toquejares toquejareu toquejaria toquejarien toquejaries toquejarà toquejaràs toquejaré toquejaríem toquejaríeu toquejassen toquejasses toquejassin toquejassis toquejat toquejats toquejau toquejava toquejaven toquejaves toquejo toquejà toquejàrem toquejàreu toquejàs toquejàssem toquejàsseu toquejàssim toquejàssiu toquejàvem toquejàveu val v
toquetear

tor /ˈtor/ n masc
toro

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
turba

torball n masc
torball

torbar /torˈβa/ /toɾˈba/ /toɾˈbaɾ/ /toɾˈβa/ /turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torb torba torbada torbades torbam torbant torbar torbara torbaran torbarem torbaren torbares torbareu torbaria torbarien torbaries torbarà torbaràs torbaré torbaríem torbaríeu torbassen torbasses torbassin torbassis torbat torbats torbau torbava torbaven torbaves torbe torbem torben torbes torbessen torbesses torbessin torbessis torbeu torbi torbin torbis torbo torbà torbàrem torbàreu torbàs torbàssem torbàsseu torbàssim torbàssiu torbàvem torbàveu torbés torbéssem torbésseu torbéssim torbéssiu torbí val v
turbar

torbonada /toɾ.boˈna.ða/ /toɾ.boˈna.ðə/ /tur.buˈna.ðə/ n fem
turbonada

torcar /torˈka/ /toɾˈka/ /toɾˈkaɾ/ /tulˈka/ /turˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torc torca torcada torcades torcam torcant torcar torcara torcaran torcarem torcaren torcares torcareu torcaria torcarien torcaries torcarà torcaràs torcaré torcaríem torcaríeu torcassen torcasses torcassin torcassis torcat torcats torcau torcava torcaven torcaves torco torcà torcàrem torcàreu torcàs torcàssem torcàsseu torcàssim torcàssiu torcàvem torcàveu torque torquem torquen torques torquessen torquesses torquessin torquessis torqueu torqui torquin torquis torqués torquéssem torquésseu torquéssim torquéssiu torquí val v
limpiar

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
pulso

tord /ˈtort/ adj masc
tordo

tord cuanegre n masc
llambrega

tord flassader n masc
tordo rosado

tord lloro n masc
gallano

tord massot n masc
merlo

tord roquer n masc
porredana
Peix de la família dels làbrids, de color variable segons l’hàbitat, amb una taca de mitja lluna darrere l’ull (Symphodus melops).

torejar /to.ɾeˈd͡ʒa/ /to.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torege toregem toregen toreges toregessen toregesses toregessin toregessis toregeu toregi toregin toregis toregés toregéssem toregésseu toregéssim toregéssiu toregí toreig toreja torejada torejades torejam torejant torejar torejara torejaran torejarem torejaren torejares torejareu torejaria torejarien torejaries torejarà torejaràs torejaré torejaríem torejaríeu torejassen torejasses torejassin torejassis torejat torejats torejau torejava torejaven torejaves torejo torejà torejàrem torejàreu torejàs torejàssem torejàsseu torejàssim torejàssiu torejàvem torejàveu val v
torear
Lluitar, combatre amb els toros a la plaça.
(pronominal col·loquial) Burlar-se d'algú, enganyar-lo.

tori n masc
torio

torinès /to.ɾiˈnəs/ /tu.ɾiˈnɛs/ adj masc
turinés
Relatiu o pertanyent a Torí.

torinès /to.ɾiˈnəs/ /tu.ɾiˈnɛs/ n masc
B
Persona que habita o és originària de Torí.

torn /ˈtorn/ n masc
torno turno
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.
turno
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
regreso
Camí de retorn al punt de partida.
estribillo
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.
devolución
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Acció de colpejar la pilota o el volant enviat per l'adversari fent-lo passar per sobre la xarxa o bé fent-lo impactar contra el frontis.
vuelta
(pilota basca) Repetició del servei efectuada pel servidor, si és possible amb la mateixa pilota, a conseqüència de l'acció d'un jugador de destorbar-ne involuntàriament un altre, d'haver tocat la pilota el cos d'un adversari o un objecte aliè al joc o bé d'haver-se trencat la pilota abans d'arribar al frontis.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornado

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[tornar-se]], [[tornar-s'hi]], [[tornar-se'n]] alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
volver
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
Repetir.
(pronominal) esdevenir-se
devolver
Donar al propietari una cosa rebuda.
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Colpejar la pilota o el volant enviat per l'adversari fent-lo passar per sobre la xarxa o bé fent-lo impactar contra el frontis.

tornar a solc v
traer al buen camino

tornar-s'hi /toɾˈnaɾ.si/ /turˈnar.si/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
desquitarse

tornassolar /tor.na.soˈɫa/ /toɾ.na.soˈɫa/ /toɾ.na.soˈɫaɾ/ /toɾ.nə.soˈɫa/ /tur.nə.suˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tornassol tornassola tornassolada tornassolades tornassolam tornassolant tornassolar tornassolara tornassolaran tornassolarem tornassolaren tornassolares tornassolareu tornassolaria tornassolarien tornassolaries tornassolarà tornassolaràs tornassolaré tornassolaríem tornassolaríeu tornassolassen tornassolasses tornassolassin tornassolassis tornassolat tornassolats tornassolau tornassolava tornassolaven tornassolaves tornassole tornassolem tornassolen tornassoles tornassolessen tornassolesses tornassolessin tornassolessis tornassoleu tornassoli tornassolin tornassolis tornassolo tornassolà tornassolàrem tornassolàreu tornassolàs tornassolàssem tornassolàsseu tornassolàssim tornassolàssiu tornassolàvem tornassolàveu tornassolés tornassoléssem tornassolésseu tornassoléssim tornassoléssiu tornassolí val v
tornasolar

tornaveu /ˌtor.naˈβew/ /ˌtor.nəˈvɛw/ /ˌtor.nəˈβɛw/ /ˌtoɾ.naˈvew/ /ˌtoɾ.naˈβew/ /ˌtoɾ.nəˈvəw/ n masc
tornavoz

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
destornillador atornillador
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torneig /toɾˈnet͡ʃ/ /toɾˈnət͡ʃ/ /turˈnɛt͡ʃ/ n masc
torneo

tornejament n masc
torneo

tornejar /tor.neˈd͡ʒa/ /toɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /tur.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tornege tornegem tornegen torneges tornegessen tornegesses tornegessin tornegessis tornegeu tornegi tornegin tornegis tornegés tornegéssem tornegésseu tornegéssim tornegéssiu tornegí torneig torneja tornejada tornejades tornejam tornejant tornejar tornejara tornejaran tornejarem tornejaren tornejares tornejareu tornejaria tornejarien tornejaries tornejarà tornejaràs tornejaré tornejaríem tornejaríeu tornejassen tornejasses tornejassin tornejassis tornejat tornejats tornejau tornejava tornejaven tornejaves tornejo tornejà tornejàrem tornejàreu tornejàs tornejàssem tornejàsseu tornejàssim tornejàssiu tornejàvem tornejàveu val v
tornear
(transitiu) Treballar amb el torn per arrodonir esfèricament o cilíndrica una cosa que està en brut, polint-la i allisant-la.
(intransitiu) Combatre en un torneig públic.

tornem-hi /toɾ.nəˈmi/ /toɾˈne.mi/ /toɾˈnə.mi/ /tur.nəˈmi/ /turˈnɛ.mi/ Interjection
vamos
Expressió de determinació per a reprendre una acció.
dale
(figuradament) Expressió d’impaciència i d’enuig per una repetició inoportuna.

tornet n masc
tornillo

torniolar /tor.ni.oˈɫa/ /toɾ.ni.oˈɫaɾ/ /tur.ni.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torniol torniola torniolada torniolades torniolam torniolant torniolar torniolara torniolaran torniolarem torniolaren torniolares torniolareu torniolaria torniolarien torniolaries torniolarà torniolaràs torniolaré torniolaríem torniolaríeu torniolassen torniolasses torniolassin torniolassis torniolat torniolats torniolau torniolava torniolaven torniolaves torniole torniolem torniolen tornioles torniolessen torniolesses torniolessin torniolessis tornioleu tornioli torniolin torniolis torniolo torniolà torniolàrem torniolàreu torniolàs torniolàssem torniolàsseu torniolàssim torniolàssiu torniolàvem torniolàveu torniolés tornioléssem torniolésseu tornioléssim tornioléssiu torniolí val v
arremolinarse

toroïdal /to.ɾo.iˈðaɫ/ /tu.ɾu.iˈðaɫ/ adj
toroidal

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
torpedo
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.
tremielga negra
Peix de la família dels torpedínids amb un òrgan elèctric a cada costat del cos (Torpedo nobiliana).

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torpedina torpedinada torpedinades torpedinam torpedinant torpedinar torpedinara torpedinaran torpedinarem torpedinaren torpedinares torpedinareu torpedinaria torpedinarien torpedinaries torpedinarà torpedinaràs torpedinaré torpedinaríem torpedinaríeu torpedinassen torpedinasses torpedinassin torpedinassis torpedinat torpedinats torpedinau torpedinava torpedinaven torpedinaves torpedine torpedinem torpedinen torpedines torpedinessen torpedinesses torpedinessin torpedinessis torpedineu torpedini torpedinin torpedinis torpedino torpedinà torpedinàrem torpedinàreu torpedinàs torpedinàssem torpedinàsseu torpedinàssim torpedinàssiu torpedinàvem torpedinàveu torpedinés torpedinéssem torpedinésseu torpedinéssim torpedinéssiu torpediní torpedín val v
torpedear

torpediner /tor.pe.ðiˈne/ /toɾ.pe.ðiˈneɾ/ /toɾ.pə.ðiˈne/ /tur.pə.ðiˈne/ n masc
torpedero
Embarcació de guerra lleugera i ràpida que com a arma principal té un o més llançatorpedes.

torracollons /ˌto.ra.koˈʎons/ /ˌto.rə.koˈʎons/ /ˌto.rə.kuˈjons/ /ˌto.rə.kuˈʎons/ n neut
gilipollas

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
tostado
Acció de torrar.
tostada
Llesca de pa torrat.

torrar /toˈra/ /tuˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torr torra torrada torrades torram torrant torrar torrara torraran torrarem torraren torrares torrareu torraria torrarien torraries torrarà torraràs torraré torraríem torraríeu torrassen torrasses torrassin torrassis torrat torrats torrau torrava torraven torraves torre torrem torren torres torressen torresses torressin torressis torreu torri torrin torris torro torrà torràrem torràreu torràs torràssem torràsseu torràssim torràssiu torràvem torràveu torrés torréssem torrésseu torréssim torréssiu torrí val v
tostar
Escalfar una cosa al foc, cremar-la superficialment, fins que prengui color.
Bronzejar, adquirir un color bru per acció del sol.
asarse
(pronominal) Patir molta calor.

torre /ˈto.re/ n fem
torre
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

torre anemomètrica n fem
torre anemométrica

torrejar /to.reˈd͡ʒa/ /to.reˈd͡ʒaɾ/ /to.reˈʒa/ /to.rəˈd͡ʒa/ /tu.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torrege torregem torregen torreges torregessen torregesses torregessin torregessis torregeu torregi torregin torregis torregés torregéssem torregésseu torregéssim torregéssiu torregí torreig torreja torrejada torrejades torrejam torrejant torrejar torrejara torrejaran torrejarem torrejaren torrejares torrejareu torrejaria torrejarien torrejaries torrejarà torrejaràs torrejaré torrejaríem torrejaríeu torrejassen torrejasses torrejassin torrejassis torrejat torrejats torrejau torrejava torrejaven torrejaves torrejo torrejà torrejàrem torrejàreu torrejàs torrejàssem torrejàsseu torrejàssim torrejàssiu torrejàvem torrejàveu val v
encumbrar

torrencial /to.ren.siˈaɫ/ /to.rən.siˈaɫ/ /tu.rən.siˈaɫ/ adj
torrencial

torrencialment /to.ren.siˌaɫˈmen/ /to.ren.siˌaɫˈment/ /to.rən.siˌaɫˈment/ /tu.rən.siˌaɫˈmen/ adv
torrencialmente

torrent /toˈren/ /toˈrent/ /tuˈren/ n masc
torrente

torreta /toˈre.ta/ /toˈrə.tə/ /tuˈrɛ.tə/ n fem
torreta
En embarcacions militars, qualsevol element sortint específicament blindat.

torró /toˈro/ /tuˈro/ n masc
turrón

torró de crema n masc
turrón de yema

torsió /toɾ.siˈo/ /tur.siˈo/ n fem
torsión

tort /ˈtɔrt/ torta torts adj masc
torcido
Desviat o torçat.

tort /ˈtɔrt/ n masc
entuerto
Perjudici, malifeta o dany, causat sense justificació.

tortejar /tor.teˈd͡ʒa/ /toɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /tur.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tortege tortegem tortegen torteges tortegessen tortegesses tortegessin tortegessis tortegeu tortegi tortegin tortegis tortegés tortegéssem tortegésseu tortegéssim tortegéssiu tortegí torteig torteja tortejada tortejades tortejam tortejant tortejar tortejara tortejaran tortejarem tortejaren tortejares tortejareu tortejaria tortejarien tortejaries tortejarà tortejaràs tortejaré tortejaríem tortejaríeu tortejassen tortejasses tortejassin tortejassis tortejat tortejats tortejau tortejava tortejaven tortejaves tortejo tortejà tortejàrem tortejàreu tortejàs tortejàssem tortejàsseu tortejàssim tortejàssiu tortejàvem tortejàveu val v
alabear

tortell /toɾˈteʎ/ /turˈteʎ/ n masc
roscón

tortel·loni /toɾ.teɫˈɫɔ.ni/ /toɾ.teˈɫɔ.ni/ /toɾ.təɫˈɫɔ.ni/ /tur.təɫˈɫɔ.ni/ /tur.təˈɫɔ.ni/ n masc
tortelloni

tortera /toɾˈte.ɾa/ /toɾˈte.ɾə/ /turˈte.ɾə/ n fem
fusayola

torticoli /toɾ.tiˈkɔ.ɫi/ /tur.tiˈkɔ.ɫi/ n masc
tortícolis

tortosí /toɾ.toˈzi/ /tur.tuˈzi/ adj masc
tortosino
Relatiu o pertanyent a Tortosa.

tortosí /toɾ.toˈzi/ /tur.tuˈzi/ n masc
tortosino
Persona que habita o és originària de Tortosa.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
tortuga galápago
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortuga careta n fem
tortuga boba

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
tortura

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tortur tortura torturada torturades torturam torturant torturar torturara torturaran torturarem torturaren torturares torturareu torturaria torturarien torturaries torturarà torturaràs torturaré torturaríem torturaríeu torturassen torturasses torturassin torturassis torturat torturats torturau torturava torturaven torturaves torture torturem torturen tortures torturessen torturesses torturessin torturessis tortureu torturi torturin torturis torturo torturà torturàrem torturàreu torturàs torturàssem torturàsseu torturàssim torturàssiu torturàvem torturàveu torturés torturéssem torturésseu torturéssim torturéssiu torturí val v
torturar
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
antorcha

toràcic /toˈɾa.sik/ /tuˈɾa.sik/ adj masc
torácico

torçada /toɾˈsa.ða/ /toɾˈsa.ðə/ /turˈsa.ðə/ n fem
torcedura

torçar /torˈsa/ /toɾˈsa/ /toɾˈsaɾ/ /turˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torce torcem torcen torces torcessen torcesses torcessin torcessis torceu torci torcin torcis torcés torcéssem torcésseu torcéssim torcéssiu torcí torç torça torçada torçades torçam torçant torçar torçara torçaran torçarem torçaren torçares torçareu torçaria torçarien torçaries torçarà torçaràs torçaré torçaríem torçaríeu torçassen torçasses torçassin torçassis torçat torçats torçau torçava torçaven torçaves torço torçà torçàrem torçàreu torçàs torçàssem torçàsseu torçàssim torçàssiu torçàvem torçàveu val v
torcer
Doblegar, posar corbada una cosa.

torçó /toɾˈso/ /turˈso/ n masc
retortijón

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
tos
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n masc
testuz
Part més alta del cap d'un animal cornut.

tos ferina n fem
tosferina tos ferina

tosc /ˈtosk/ adj masc
tosco
Fet sense refinament, sense poliment.

tosc /ˈtosk/ n masc
tosco
Bloc dialectal meridional de l’albanès.

tosca /ˈtos.ka/ /ˈtos.kə/ n fem
toba
Substància calcària que resta adherida per dipòsit provocat per la duresa de l'aigua.
sarro
Substància calcària incrustada en l’esmalt de les dents.

toscament /ˌtos.kaˈmen/ /ˌtos.kaˈment/ /ˌtos.kəˈmen/ /ˌtos.kəˈment/ adv
toscamente

toscar /tosˈka/ /tosˈkaɾ/ /tusˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tosc tosca toscada toscades toscam toscant toscar toscara toscaran toscarem toscaren toscares toscareu toscaria toscarien toscaries toscarà toscaràs toscaré toscaríem toscaríeu toscassen toscasses toscassin toscassis toscat toscats toscau toscava toscaven toscaves tosco toscà toscàrem toscàreu toscàs toscàssem toscàsseu toscàssim toscàssiu toscàvem toscàveu tosque tosquem tosquen tosques tosquessen tosquesses tosquessin tosquessis tosqueu tosqui tosquin tosquis tosqués tosquéssem tosquésseu tosquéssim tosquéssiu tosquí val v
apomazar

tosquejar /tos.keˈd͡ʒa/ /tos.keˈd͡ʒaɾ/ /tus.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tosquege tosquegem tosquegen tosqueges tosquegessen tosquegesses tosquegessin tosquegessis tosquegeu tosquegi tosquegin tosquegis tosquegés tosquegéssem tosquegésseu tosquegéssim tosquegéssiu tosquegí tosqueig tosqueja tosquejada tosquejades tosquejam tosquejant tosquejar tosquejara tosquejaran tosquejarem tosquejaren tosquejares tosquejareu tosquejaria tosquejarien tosquejaries tosquejarà tosquejaràs tosquejaré tosquejaríem tosquejaríeu tosquejassen tosquejasses tosquejassin tosquejassis tosquejat tosquejats tosquejau tosquejava tosquejaven tosquejaves tosquejo tosquejà tosquejàrem tosquejàreu tosquejàs tosquejàssem tosquejàsseu tosquejàssim tosquejàssiu tosquejàvem tosquejàveu val v
apomazar

tosquera /tosˈke.ɾa/ /tusˈke.ɾə/ n fem
tobar

tosquirar /tos.kiˈɾa/ /tos.kiˈɾaɾ/ /tus.kiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tosquir tosquira tosquirada tosquirades tosquiram tosquirant tosquirar tosquirara tosquiraran tosquirarem tosquiraren tosquirares tosquirareu tosquiraria tosquirarien tosquiraries tosquirarà tosquiraràs tosquiraré tosquiraríem tosquiraríeu tosquirassen tosquirasses tosquirassin tosquirassis tosquirat tosquirats tosquirau tosquirava tosquiraven tosquiraves tosquire tosquirem tosquiren tosquires tosquiressen tosquiresses tosquiressin tosquiressis tosquireu tosquiri tosquirin tosquiris tosquiro tosquirà tosquiràrem tosquiràreu tosquiràs tosquiràssem tosquiràsseu tosquiràssim tosquiràssiu tosquiràvem tosquiràveu tosquirés tosquiréssem tosquirésseu tosquiréssim tosquiréssiu tosquirí val v
trasquilar

tossa /ˈtɔ.sa/ /ˈtɔ.sə/ n fem
bulto
Volum que sobresurt.
Elevació aïllada amb el cim arrodonit.
(anatomia) Forma alternativa de tos.

tossal /toˈsaɫ/ /tuˈsaɫ/ n masc
otero
Muntanya petita o elevació del terreny que destaca en una plana.

tossar /toˈsa/ /toˈsaɾ/ /tuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tos tossa tossada tossades tossam tossant tossar tossara tossaran tossarem tossaren tossares tossareu tossaria tossarien tossaries tossarà tossaràs tossaré tossaríem tossaríeu tossassen tossasses tossassin tossassis tossat tossats tossau tossava tossaven tossaves tosse tossem tossen tosses tossessen tossesses tossessin tossessis tosseu tossi tossin tossis tosso tossà tossàrem tossàreu tossàs tossàssem tossàsseu tossàssim tossàssiu tossàvem tossàveu tossés tosséssem tossésseu tosséssim tosséssiu tossí val v
topetar

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ alg bal occ sept tossia tossida tossides tossien tossies tossiguem tossigueu tossim tossint tossir tossira tossiran tossirem tossiren tossires tossireu tossiria tossirien tossiries tossirà tossiràs tossiré tossiríem tossiríeu tossissen tossisses tossissin tossissis tossit tossits tossiu tossí tossíem tossíeu tossírem tossíreu tossís tossíssem tossísseu tossíssim tossíssiu tus tussa tussen tusses tussi tussin tussis tusso val v
toser

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
tozudo
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ tota tots adj masc
todo
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ adv
todo
enterament

tot /ˈtɔt/ n masc
todo
Compost de parts integrants.

tot /ˈtɔt/ pronoun
todo junto
El conjunt de coses implicades.

tot de adj
todo tipo de

tot el temps adv
todo el tiempo

tot seguit adv
seguidamente

tot-u /ˌtoˈtu/ n masc
zahorra

totalitat /to.ta.ɫiˈtat/ /tu.tə.ɫiˈtat/ n fem
totalidad

totalització /to.ta.ɫi.d͡za.siˈo/ /to.ta.ɫi.za.siˈo/ /to.tə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /tu.tə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
totalización

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept totalitz totalitza totalitzada totalitzades totalitzam totalitzant totalitzar totalitzara totalitzaran totalitzarem totalitzaren totalitzares totalitzareu totalitzaria totalitzarien totalitzaries totalitzarà totalitzaràs totalitzaré totalitzaríem totalitzaríeu totalitzassen totalitzasses totalitzassin totalitzassis totalitzat totalitzats totalitzau totalitzava totalitzaven totalitzaves totalitze totalitzem totalitzen totalitzes totalitzessen totalitzesses totalitzessin totalitzessis totalitzeu totalitzi totalitzin totalitzis totalitzo totalitzà totalitzàrem totalitzàreu totalitzàs totalitzàssem totalitzàsseu totalitzàssim totalitzàssiu totalitzàvem totalitzàveu totalitzés totalitzéssem totalitzésseu totalitzéssim totalitzéssiu totalitzí val v
totalizar

totalment /toˌtaɫˈmen/ /toˌtaɫˈment/ /tuˌtaɫˈmen/ adv
totalmente

tothom /toˈtɔm/ /tuˈtɔm/ pronoun
todos

tots /ˈtots/ adj masc
todo
Uns i altres, el conjunt sencer de gent.

tots /ˈtots/ pronoun
todos
El conjunt de persones implicades.

totxana /toˈt͡ʃa.na/ /toˈt͡ʃa.nə/ /tuˈt͡ʃa.nə/ n fem
ladrillo hueco

totxo /ˈto.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃu/ n masc
ladrillo
Maó gruixut.

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
blando
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.
De caràcter poc ferm.

touchback n masc
touchback

touchdown n masc
touchdown

tour operador n masc
tour operador

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
adobe

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
mantel

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
toalla

tovalloler /to.va.ʎoˈɫeɾ/ /to.və.ʎoˈɫe/ /to.βa.ʎoˈɫe/ /to.βa.ʎoˈɫeɾ/ /tu.və.juˈɫe/ /tu.βə.ʎuˈɫe/ n masc
toallero

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
servilleta

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
toxina

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ n masc
trabuco
Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.
Màquina de guerra amb què es llençaven pedres molt grosses; catapulta.
Unitat de mesura de nou peus geomètrics que s'usa al Piemont.[cal citació]

trabucada n fem
trabucazo

trabucaire /tɾa.buˈkaj.ɾe/ /tɾə.βuˈkaj.ɾə/ n masc
trabucaire
(històric) Bandoler o combatent armat de trabuc.

trabucar /tɾa.buˈkaɾ/ /tɾa.βuˈka/ /tɾə.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trabuc trabuca trabucada trabucades trabucam trabucant trabucar trabucara trabucaran trabucarem trabucaren trabucares trabucareu trabucaria trabucarien trabucaries trabucarà trabucaràs trabucaré trabucaríem trabucaríeu trabucassen trabucasses trabucassin trabucassis trabucat trabucats trabucau trabucava trabucaven trabucaves trabuco trabucà trabucàrem trabucàreu trabucàs trabucàssem trabucàsseu trabucàssim trabucàssiu trabucàvem trabucàveu trabuque trabuquem trabuquen trabuques trabuquessen trabuquesses trabuquessin trabuquessis trabuqueu trabuqui trabuquin trabuquis trabuqués trabuquéssem trabuquésseu trabuquéssim trabuquéssiu trabuquí val v
trabucar
En una xerrada, embolicar paraules o frases canviant, afegint o eliminant lletres o mots.

trabujada /tɾa.βuˈd͡ʒa.ða/ /tɾə.βuˈʒa.ðə/ n fem
trasluchada

trabujar /tɾa.βuˈd͡ʒa/ /tɾa.βuˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.βuˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trabuge trabugem trabugen trabuges trabugessen trabugesses trabugessin trabugessis trabugeu trabugi trabugin trabugis trabugés trabugéssem trabugésseu trabugéssim trabugéssiu trabugí trabuig trabuja trabujada trabujades trabujam trabujant trabujar trabujara trabujaran trabujarem trabujaren trabujares trabujareu trabujaria trabujarien trabujaries trabujarà trabujaràs trabujaré trabujaríem trabujaríeu trabujassen trabujasses trabujassin trabujassis trabujat trabujats trabujau trabujava trabujaven trabujaves trabujo trabujà trabujàrem trabujàreu trabujàs trabujàssem trabujàsseu trabujàssim trabujàssiu trabujàvem trabujàveu val v
trasluchar

tracalejar /tɾa.ka.leˈd͡ʒa/ /tɾa.ka.leˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.kə.ləˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tracalege tracalegem tracalegen tracaleges tracalegessen tracalegesses tracalegessin tracalegessis tracalegeu tracalegi tracalegin tracalegis tracalegés tracalegéssem tracalegésseu tracalegéssim tracalegéssiu tracalegí tracaleig tracaleja tracalejada tracalejades tracalejam tracalejant tracalejar tracalejara tracalejaran tracalejarem tracalejaren tracalejares tracalejareu tracalejaria tracalejarien tracalejaries tracalejarà tracalejaràs tracalejaré tracalejaríem tracalejaríeu tracalejassen tracalejasses tracalejassin tracalejassis tracalejat tracalejats tracalejau tracalejava tracalejaven tracalejaves tracalejo tracalejà tracalejàrem tracalejàreu tracalejàs tracalejàssem tracalejàsseu tracalejàssim tracalejàssiu tracalejàvem tracalejàveu val v
traquetear

tracamanya /tɾa.kaˈma.ɲa/ /tɾə.kəˈma.ɲə/ n fem
socaliña

tracció /tɾak.siˈo/ /tɾək.siˈo/ n fem
tracción
Acció de tirar o estirar.

tractable /tɾakˈta.bɫe/ /tɾakˈta.βɫe/ /tɾakˈtab.bɫe/ /tɾəkˈta.βɫə/ /tɾəkˈtab.bɫə/ adj
tratable

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
tratamiento trato

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tract tracta tractada tractades tractam tractant tractar tractara tractaran tractarem tractaren tractares tractareu tractaria tractarien tractaries tractarà tractaràs tractaré tractaríem tractaríeu tractassen tractasses tractassin tractassis tractat tractats tractau tractava tractaven tractaves tracte tractem tracten tractes tractessen tractesses tractessin tractessis tracteu tracti tractin tractis tracto tractà tractàrem tractàreu tractàs tractàssem tractàsseu tractàssim tractàssiu tractàvem tractàveu tractés tractéssem tractésseu tractéssim tractéssiu tractí val v
tratar
Conversar, tenir amistat i tracte amb algú.
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractejar /tɾak.teˈd͡ʒa/ /tɾak.teˈd͡ʒaɾ/ /tɾək.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tractege tractegem tractegen tracteges tractegessen tractegesses tractegessin tractegessis tractegeu tractegi tractegin tractegis tractegés tractegéssem tractegésseu tractegéssim tractegéssiu tractegí tracteig tracteja tractejada tractejades tractejam tractejant tractejar tractejara tractejaran tractejarem tractejaren tractejares tractejareu tractejaria tractejarien tractejaries tractejarà tractejaràs tractejaré tractejaríem tractejaríeu tractejassen tractejasses tractejassin tractejassis tractejat tractejats tractejau tractejava tractejaven tractejaves tractejo tractejà tractejàrem tractejàreu tractejàs tractejàssem tractejàsseu tractejàssim tractejàssiu tractejàvem tractejàveu val v
tratar

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
tractor

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
tradicional

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ adv
tradicionalment

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
tradición
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.
Entrega, lliurament, transmissió.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
traducción
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
traductor

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ bal n-occ occ sept tradueix tradueixen tradueixes tradueixi tradueixin tradueixis tradueixo traduesc traduesqui traduesquin traduesquis traduint traduir traduiran traduirem traduireu traduiria traduirien traduiries traduirà traduiràs traduiré traduiríem traduiríeu traduí traduíem traduíeu traduírem traduíreu traduís traduíssem traduísseu traduíssim traduíssiu traduïa traduïda traduïdes traduïen traduïes traduïguem traduïgueu traduïm traduïra traduïren traduïres traduïsc traduïsca traduïsquen traduïsques traduïssen traduïsses traduïssin traduïssis traduït traduïts traduïu traduïx traduïxen traduïxes traduïxo val v
traducir

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
traducible

trafegar /tɾa.feˈɣa/ /tɾa.feˈɣaɾ/ /tɾə.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trafeg trafega trafegada trafegades trafegam trafegant trafegar trafegara trafegaran trafegarem trafegaren trafegares trafegareu trafegaria trafegarien trafegaries trafegarà trafegaràs trafegaré trafegaríem trafegaríeu trafegassen trafegasses trafegassin trafegassis trafegat trafegats trafegau trafegava trafegaven trafegaves trafego trafegue trafeguem trafeguen trafegues trafeguessen trafeguesses trafeguessin trafeguessis trafegueu trafegui trafeguin trafeguis trafegués trafeguéssem trafeguésseu trafeguéssim trafeguéssiu trafeguí trafegà trafegàrem trafegàreu trafegàs trafegàssem trafegàsseu trafegàssim trafegàssiu trafegàvem trafegàveu val v
trasegar

trafeguejar /tɾa.fe.ɣeˈd͡ʒa/ /tɾa.fe.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.fə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trafeguege trafeguegem trafeguegen trafegueges trafeguegessen trafeguegesses trafeguegessin trafeguegessis trafeguegeu trafeguegi trafeguegin trafeguegis trafeguegés trafeguegéssem trafeguegésseu trafeguegéssim trafeguegéssiu trafeguegí trafegueig trafegueja trafeguejada trafeguejades trafeguejam trafeguejant trafeguejar trafeguejara trafeguejaran trafeguejarem trafeguejaren trafeguejares trafeguejareu trafeguejaria trafeguejarien trafeguejaries trafeguejarà trafeguejaràs trafeguejaré trafeguejaríem trafeguejaríeu trafeguejassen trafeguejasses trafeguejassin trafeguejassis trafeguejat trafeguejats trafeguejau trafeguejava trafeguejaven trafeguejaves trafeguejo trafeguejà trafeguejàrem trafeguejàreu trafeguejàs trafeguejàssem trafeguejàsseu trafeguejàssim trafeguejàssiu trafeguejàvem trafeguejàveu val v
trajinar

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
traficante

traficar /tɾa.fiˈka/ /tɾa.fiˈkaɾ/ /tɾə.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trafic trafica traficada traficades traficam traficant traficar traficara traficaran traficarem traficaren traficares traficareu traficaria traficarien traficaries traficarà traficaràs traficaré traficaríem traficaríeu traficassen traficasses traficassin traficassis traficat traficats traficau traficava traficaven traficaves trafico traficà traficàrem traficàreu traficàs traficàssem traficàsseu traficàssim traficàssiu traficàvem traficàveu trafique trafiquem trafiquen trafiques trafiquessen trafiquesses trafiquessin trafiquessis trafiqueu trafiqui trafiquin trafiquis trafiqués trafiquéssem trafiquésseu trafiquéssim trafiquéssiu trafiquí val v
traficar

tragacant /tɾa.ɣaˈkan/ /tɾa.ɣaˈkant/ /tɾə.ɣəˈkan/ /tɾə.ɣəˈkant/ n masc
tragacanto

tragella /tɾaˈd͡ʒe.ʎa/ /tɾaˈʒe.ʎa/ /tɾəˈʒe.ʎə/ n fem
traílla

tragellar /tɾa.d͡ʒeˈʎa/ /tɾa.d͡ʒeˈʎaɾ/ /tɾa.ʒeˈʎa/ /tɾə.ʒəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tragell tragella tragellada tragellades tragellam tragellant tragellar tragellara tragellaran tragellarem tragellaren tragellares tragellareu tragellaria tragellarien tragellaries tragellarà tragellaràs tragellaré tragellaríem tragellaríeu tragellassen tragellasses tragellassin tragellassis tragellat tragellats tragellau tragellava tragellaven tragellaves tragelle tragellem tragellen tragelles tragellessen tragellesses tragellessin tragellessis tragelleu tragelli tragellin tragellis tragello tragellà tragellàrem tragellàreu tragellàs tragellàssem tragellàsseu tragellàssim tragellàssiu tragellàvem tragellàveu tragellés tragelléssem tragellésseu tragelléssim tragelléssiu tragellí val v
traillar

tragicòmic /tɾa.d͡ʒiˈkɔ.mik/ /tɾa.ʒiˈkɔ.mik/ /tɾə.ʒiˈkɔ.mik/ adj masc
tragicómico

traginar /tɾa.d͡ʒiˈna/ /tɾa.d͡ʒiˈnaɾ/ /tɾa.ʒiˈna/ /tɾə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tragina traginada traginades traginam traginant traginar traginara traginaran traginarem traginaren traginares traginareu traginaria traginarien traginaries traginarà traginaràs traginaré traginaríem traginaríeu traginassen traginasses traginassin traginassis traginat traginats traginau traginava traginaven traginaves tragine traginem traginen tragines traginessen traginesses traginessin traginessis tragineu tragini traginin traginis tragino traginà traginàrem traginàreu traginàs traginàssem traginàsseu traginàssim traginàssiu traginàvem traginàveu traginés traginéssem traginésseu traginéssim traginéssiu traginí tragín val v
trajinar

traginer /tɾa.d͡ʒiˈneɾ/ /tɾa.ʒiˈne/ /tɾə.ʒiˈne/ n masc
arriero

tragirar /tɾa.d͡ʒiˈɾa/ /tɾa.d͡ʒiˈɾaɾ/ /tɾə.ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tragir tragira tragirada tragirades tragiram tragirant tragirar tragirara tragiraran tragirarem tragiraren tragirares tragirareu tragiraria tragirarien tragiraries tragirarà tragiraràs tragiraré tragiraríem tragiraríeu tragirassen tragirasses tragirassin tragirassis tragirat tragirats tragirau tragirava tragiraven tragiraves tragire tragirem tragiren tragires tragiressen tragiresses tragiressin tragiressis tragireu tragiri tragirin tragiris tragiro tragirà tragiràrem tragiràreu tragiràs tragiràssem tragiràsseu tragiràssim tragiràssiu tragiràvem tragiràveu tragirés tragiréssem tragirésseu tragiréssim tragiréssiu tragirí val v
trastornar

tragitar /tɾa.d͡ʒiˈta/ /tɾa.d͡ʒiˈtaɾ/ /tɾə.ʒiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tragit tragita tragitada tragitades tragitam tragitant tragitar tragitara tragitaran tragitarem tragitaren tragitares tragitareu tragitaria tragitarien tragitaries tragitarà tragitaràs tragitaré tragitaríem tragitaríeu tragitassen tragitasses tragitassin tragitassis tragitat tragitats tragitau tragitava tragitaven tragitaves tragite tragitem tragiten tragites tragitessen tragitesses tragitessin tragitessis tragiteu tragiti tragitin tragitis tragito tragità tragitàrem tragitàreu tragitàs tragitàssem tragitàsseu tragitàssim tragitàssiu tragitàvem tragitàveu tragités tragitéssem tragitésseu tragitéssim tragitéssiu tragití val v
nauseas

traguejar /tɾa.ɣeˈd͡ʒa/ /tɾa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traguege traguegem traguegen tragueges traguegessen traguegesses traguegessin traguegessis traguegeu traguegi traguegin traguegis traguegés traguegéssem traguegésseu traguegéssim traguegéssiu traguegí tragueig tragueja traguejada traguejades traguejam traguejant traguejar traguejara traguejaran traguejarem traguejaren traguejares traguejareu traguejaria traguejarien traguejaries traguejarà traguejaràs traguejaré traguejaríem traguejaríeu traguejassen traguejasses traguejassin traguejassis traguejat traguejats traguejau traguejava traguejaven traguejaves traguejo traguejà traguejàrem traguejàreu traguejàs traguejàssem traguejàsseu traguejàssim traguejàssiu traguejàvem traguejàveu val v
copear

tragus /ˈtɾa.ɣus/ n masc
trago

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
tragedia

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ bal n-occ occ sept traeix traeixen traeixes traeixi traeixin traeixis traeixo traesc traesqui traesquin traesquis traint trair trairan trairem traireu trairia trairien trairies trairà trairàs trairé trairíem trairíeu traí traíem traíeu traírem traíreu traís traíssem traísseu traíssim traíssiu traïa traïda traïdes traïen traïes traïguem traïgueu traïm traïra traïren traïres traïsc traïsca traïsquen traïsques traïssen traïsses traïssin traïssis traït traïts traïu traïx traïxen traïxes traïxo val v
traicionar
Cometre traïció.

trairar /tɾajˈɾa/ /tɾajˈɾaɾ/ /tɾəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trair traira trairada trairades trairam trairant trairar trairara trairaran trairarem trairaren trairares trairareu trairaria trairarien trairaries trairarà trairaràs trairaré trairaríem trairaríeu trairassen trairasses trairassin trairassis trairat trairats trairau trairava trairaven trairaves traire trairem trairen traires trairessen trairesses trairessin trairessis traireu trairi trairin trairis trairo trairà trairàrem trairàreu trairàs trairàssem trairàsseu trairàssim trairàssiu trairàvem trairàveu trairés trairéssem trairésseu trairéssim trairéssiu trairí val v
fisgar

trajecte /tɾaˈd͡ʒɛk.te/ /tɾaˈʒɛk.te/ /tɾəˈʒek.tə/ /tɾəˈʒɛk.tə/ n masc
trayecto
Lloc previst per on s'ha de passar o per on s'ha passat per a fer un recorregut.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
trayectoria

trajo /ˈtɾa.ʒo/ /ˈtɾa.ʒu/ n masc
traje
Vestit especialment d’home, tern.

tralla /ˈtɾa.jə/ /ˈtɾa.ʎa/ /ˈtɾa.ʎə/ n fem
tralla

tram /ˈtɾam/ n masc
tramo

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
trama
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.
Maquinació secreta.

tramada /tɾaˈma.ða/ /tɾəˈma.ðə/ n fem
tramo
Grup d'esglaons que van en la mateixa direcció.
bovedilla
Espai entre bigues que conforma un sostre.

tramar /tɾaˈma/ /tɾaˈmaɾ/ /tɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tram trama tramada tramades tramam tramant tramar tramara tramaran tramarem tramaren tramares tramareu tramaria tramarien tramaries tramarà tramaràs tramaré tramaríem tramaríeu tramassen tramasses tramassin tramassis tramat tramats tramau tramava tramaven tramaves trame tramem tramen trames tramessen tramesses tramessin tramessis trameu trami tramin tramis tramo tramà tramàrem tramàreu tramàs tramàssem tramàsseu tramàssim tramàssiu tramàvem tramàveu tramés traméssem tramésseu traméssim traméssiu tramí val v
tramar
Teixir passant els fils de la trama entre els fils de l’ordit.

tramesa /tɾaˈme.za/ /tɾəˈmə.zə/ /tɾəˈmɛ.zə/ n fem
envío

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ bal occ sept tramesa trameses tramesos tramet trameta trametem trameten trametent trametera trameteren trameteres trametes trametessen trametesses trametessin trametessis trameteu trameti trametia trametien trameties trametin trametis trameto trametran trametre trametrem trametreu trametria trametrien trametries trametrà trametràs trametré trametríem trametríeu tramets trameté trametérem trametéreu trametés trametéssem trametésseu trametéssim trametéssiu trametí trametíem trametíeu tramès tramés val v
enviar

tramitar /tɾa.miˈta/ /tɾa.miˈtaɾ/ /tɾə.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tramit tramita tramitada tramitades tramitam tramitant tramitar tramitara tramitaran tramitarem tramitaren tramitares tramitareu tramitaria tramitarien tramitaries tramitarà tramitaràs tramitaré tramitaríem tramitaríeu tramitassen tramitasses tramitassin tramitassis tramitat tramitats tramitau tramitava tramitaven tramitaves tramite tramitem tramiten tramites tramitessen tramitesses tramitessin tramitessis tramiteu tramiti tramitin tramitis tramito tramità tramitàrem tramitàreu tramitàs tramitàssem tramitàsseu tramitàssim tramitàssiu tramitàvem tramitàveu tramités tramitéssem tramitésseu tramitéssim tramitéssiu tramití val v
tramitar

tramoia /tɾaˈmɔ.ja/ /tɾaˈmɔ.jɔ/ n fem
tramoya
Màquina o enginy que s'usa als teatres per canviar el decorat i efectes especials.

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
trampa
Enginy destinat a caçar animals.

trampejar /tɾam.peˈd͡ʒa/ /tɾam.peˈd͡ʒaɾ/ /tɾam.peˈʒa/ /tɾəm.pəˈd͡ʒa/ /tɾəm.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trampege trampegem trampegen trampeges trampegessen trampegesses trampegessin trampegessis trampegeu trampegi trampegin trampegis trampegés trampegéssem trampegésseu trampegéssim trampegéssiu trampegí trampeig trampeja trampejada trampejades trampejam trampejant trampejar trampejara trampejaran trampejarem trampejaren trampejares trampejareu trampejaria trampejarien trampejaries trampejarà trampejaràs trampejaré trampejaríem trampejaríeu trampejassen trampejasses trampejassin trampejassis trampejat trampejats trampejau trampejava trampejaven trampejaves trampejo trampejà trampejàrem trampejàreu trampejàs trampejàssem trampejàsseu trampejàssim trampejàssiu trampejàvem trampejàveu val v
enfullar
(intransitiu) Fer trampes.
trampear
(transitiu) Anar tirant a pesar de les dificultats.

trampelar /tɾam.pəˈɫa/ /tɾam.pəˈɫaɾ/ /tɾəm.pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trampel trampela trampelada trampelades trampelam trampelant trampelar trampelara trampelaran trampelarem trampelaren trampelares trampelareu trampelaria trampelarien trampelaries trampelarà trampelaràs trampelaré trampelaríem trampelaríeu trampelassen trampelasses trampelassin trampelassis trampelat trampelats trampelau trampelava trampelaven trampelaves trampele trampelem trampelen trampeles trampelessen trampelesses trampelessin trampelessis trampeleu trampeli trampelin trampelis trampelo trampelà trampelàrem trampelàreu trampelàs trampelàssem trampelàsseu trampelàssim trampelàssiu trampelàvem trampelàveu trampelés trampeléssem trampelésseu trampeléssim trampeléssiu trampelí val v
tambalear

trampolí /tɾam.poˈɫi/ /tɾəm.poˈɫi/ /tɾəm.puˈɫi/ n masc
trampolín

trampós /tɾamˈpos/ /tɾəmˈpos/ adj masc
tramposo

tramuntana /tɾa.monˈta.na/ /tɾa.munˈta.na/ /tɾe.munˈta.na/ /tɾə.munˈta.nə/ n fem
tramontana

tramuntanada /tɾa.mun.taˈna.ða/ /tɾə.mun.təˈna.ðə/ n fem
tramontana fuerte

tramuntar /tɾa.munˈta/ /tɾa.munˈtaɾ/ /tɾə.munˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tramunt tramunta tramuntada tramuntades tramuntam tramuntant tramuntar tramuntara tramuntaran tramuntarem tramuntaren tramuntares tramuntareu tramuntaria tramuntarien tramuntaries tramuntarà tramuntaràs tramuntaré tramuntaríem tramuntaríeu tramuntassen tramuntasses tramuntassin tramuntassis tramuntat tramuntats tramuntau tramuntava tramuntaven tramuntaves tramunte tramuntem tramunten tramuntes tramuntessen tramuntesses tramuntessin tramuntessis tramunteu tramunti tramuntin tramuntis tramunto tramuntà tramuntàrem tramuntàreu tramuntàs tramuntàssem tramuntàsseu tramuntàssim tramuntàssiu tramuntàvem tramuntàveu tramuntés tramuntéssem tramuntésseu tramuntéssim tramuntéssiu tramuntí val v
tramontar

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
tranvía

tranquil /tɾaŋˈkiɫ/ /tɾəŋˈkiɫ/ tranquil·la adj masc
tranquilo

tranquil·litat /tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ n fem
tranquilidad

tranquil·litzar /tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tranquil·litz tranquil·litza tranquil·litzada tranquil·litzades tranquil·litzam tranquil·litzant tranquil·litzar tranquil·litzara tranquil·litzaran tranquil·litzarem tranquil·litzaren tranquil·litzares tranquil·litzareu tranquil·litzaria tranquil·litzarien tranquil·litzaries tranquil·litzarà tranquil·litzaràs tranquil·litzaré tranquil·litzaríem tranquil·litzaríeu tranquil·litzassen tranquil·litzasses tranquil·litzassin tranquil·litzassis tranquil·litzat tranquil·litzats tranquil·litzau tranquil·litzava tranquil·litzaven tranquil·litzaves tranquil·litze tranquil·litzem tranquil·litzen tranquil·litzes tranquil·litzessen tranquil·litzesses tranquil·litzessin tranquil·litzessis tranquil·litzeu tranquil·litzi tranquil·litzin tranquil·litzis tranquil·litzo tranquil·litzà tranquil·litzàrem tranquil·litzàreu tranquil·litzàs tranquil·litzàssem tranquil·litzàsseu tranquil·litzàssim tranquil·litzàssiu tranquil·litzàvem tranquil·litzàveu tranquil·litzés tranquil·litzéssem tranquil·litzésseu tranquil·litzéssim tranquil·litzéssiu tranquil·litzí val v
tranquilizar

tranquil·líssim /tɾaŋ.kiɫˈɫi.sim/ /tɾaŋ.kiˈɫi.sim/ /tɾəŋ.kiɫˈɫi.sim/ /tɾəŋ.kiˈɫi.sim/ adj masc
tranquilísimo

transbordar /tɾanz.boɾˈðaɾ/ /tɾanz.βorˈða/ /tɾanz.βoɾˈða/ /tɾənz.boɾˈða/ /tɾənz.burˈda/ /tɾənz.burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transbord transborda transbordada transbordades transbordam transbordant transbordar transbordara transbordaran transbordarem transbordaren transbordares transbordareu transbordaria transbordarien transbordaries transbordarà transbordaràs transbordaré transbordaríem transbordaríeu transbordassen transbordasses transbordassin transbordassis transbordat transbordats transbordau transbordava transbordaven transbordaves transborde transbordem transborden transbordes transbordessen transbordesses transbordessin transbordessis transbordeu transbordi transbordin transbordis transbordo transbordà transbordàrem transbordàreu transbordàs transbordàssem transbordàsseu transbordàssim transbordàssiu transbordàvem transbordàveu transbordés transbordéssem transbordésseu transbordéssim transbordéssiu transbordí val v
transbordar

transcendent /tɾan.senˈden/ /tɾan.senˈdent/ /tɾən.sənˈden/ /tɾən.sənˈdent/ adj
trascendente
Que sobrepassa els límits normals.

transcendentalment /tɾan.sen.denˌtaɫˈmen/ /tɾan.sen.denˌtaɫˈment/ /tɾən.sən.dənˌtaɫˈmen/ /tɾən.sən.dənˌtaɫˈment/ adv
transcendentalmente

transcendir /tɾan.senˈdi/ /tɾan.senˈdiɾ/ /tɾən.sənˈdi/ bal n-occ occ sept transcendeix transcendeixen transcendeixes transcendeixi transcendeixin transcendeixis transcendeixo transcendesc transcendesqui transcendesquin transcendesquis transcendia transcendida transcendides transcendien transcendies transcendiguem transcendigueu transcendim transcendint transcendir transcendira transcendiran transcendirem transcendiren transcendires transcendireu transcendiria transcendirien transcendiries transcendirà transcendiràs transcendiré transcendiríem transcendiríeu transcendisc transcendisca transcendisquen transcendisques transcendissen transcendisses transcendissin transcendissis transcendit transcendits transcendiu transcendix transcendixen transcendixes transcendixo transcendí transcendíem transcendíeu transcendírem transcendíreu transcendís transcendíssem transcendísseu transcendíssim transcendíssiu val v
trascender
(transitiu) ultrapassar
(intransitiu) Estendre’s els efectes, d’un medi a un altre, produint conseqüències.

transcendència /tɾan.senˈdɛn.si.a/ /tɾən.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
trascendencia

transceptor /tɾan.sepˈto/ /tɾan.sepˈtoɾ/ /tɾən.səpˈto/ n masc
transceptor

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
transcripción

transcriure /tɾansˈkɾiw.ɾe/ /tɾənsˈkɾiw.ɾə/ bal occ transcric transcriga transcriguem transcriguen transcriguera transcrigueren transcrigueres transcrigues transcriguessen transcriguesses transcriguessin transcriguessis transcrigueu transcrigui transcriguin transcriguis transcrigué transcriguérem transcriguéreu transcrigués transcriguéssem transcriguésseu transcriguéssim transcriguéssiu transcriguí transcrit transcrita transcrites transcrits transcriu transcriuen transcriuran transcriure transcriurem transcriureu transcriuria transcriurien transcriuries transcriurà transcriuràs transcriuré transcriuríem transcriuríeu transcrius transcrivia transcrivien transcrivies transcrivim transcrivint transcriviren transcrivires transcrivissin transcrivissis transcriviu transcriví transcrivíem transcrivíeu transcrivírem transcrivíreu transcrivís transcrivíssim transcrivíssiu val v
transcribir

transcórrer /tɾansˈko.re/ /tɾansˈko.reɾ/ /tɾənsˈko.rə/ bal occ sept transcorr transcorre transcorregem transcorregeu transcorreguda transcorregudes transcorreguem transcorreguera transcorregueren transcorregueres transcorreguessen transcorreguesses transcorreguessin transcorreguessis transcorregut transcorreguts transcorregué transcorreguérem transcorreguéreu transcorregués transcorreguéssem transcorreguésseu transcorreguéssim transcorreguéssiu transcorreguí transcorregéreu transcorrem transcorren transcorrent transcorreran transcorrerem transcorrereu transcorreria transcorrerien transcorreries transcorrerà transcorreràs transcorreré transcorreríem transcorreríeu transcorres transcorreu transcorri transcorria transcorrien transcorries transcorrin transcorris transcorro transcorrs transcorríem transcorríeu transcórrec transcórrega transcórregen transcórreguen transcórregues transcórrer val v
transcurrir

transdisciplinari /tɾanz.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /tɾənz.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /tɾənz.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
transdisciplinar

transdisciplinarietat n fem
transdisciplinariedad

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ adj
transeúnte
Que està de pas, temporal.

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ n neut
transeúnte
Persona que circula per via pública.

transferidor /tɾans.fe.ɾiˈðo/ /tɾans.fe.ɾiˈðoɾ/ /tɾəns.fə.ɾiˈðo/ n masc
transferista

transferir /tɾans.feˈri/ /tɾans.feˈriɾ/ /tɾəns.fəˈri/ bal n-occ occ sept transfereix transfereixen transfereixes transfereixi transfereixin transfereixis transfereixo transferesc transferesqui transferesquin transferesquis transferia transferida transferides transferien transferies transferiguem transferigueu transferim transferint transferir transferira transferiran transferirem transferiren transferires transferireu transferiria transferirien transferiries transferirà transferiràs transferiré transferiríem transferiríeu transferisc transferisca transferisquen transferisques transferissen transferisses transferissin transferissis transferit transferits transferiu transferix transferixen transferixes transferixo transferí transferíem transferíeu transferírem transferíreu transferís transferíssem transferísseu transferíssim transferíssiu val v
transferir

transferència d'aprenentatge n fem
transferencia de aprendizaje

transferència radiant n fem
transferencia de la radiación

transfigurar /tɾans.fi.ɣuˈɾa/ /tɾans.fi.ɣuˈɾaɾ/ /tɾəns.fi.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transfigur transfigura transfigurada transfigurades transfiguram transfigurant transfigurar transfigurara transfiguraran transfigurarem transfiguraren transfigurares transfigurareu transfiguraria transfigurarien transfiguraries transfigurarà transfiguraràs transfiguraré transfiguraríem transfiguraríeu transfigurassen transfigurasses transfigurassin transfigurassis transfigurat transfigurats transfigurau transfigurava transfiguraven transfiguraves transfigure transfigurem transfiguren transfigures transfiguressen transfiguresses transfiguressin transfiguressis transfigureu transfiguri transfigurin transfiguris transfiguro transfigurà transfiguràrem transfiguràreu transfiguràs transfiguràssem transfiguràsseu transfiguràssim transfiguràssiu transfiguràvem transfiguràveu transfigurés transfiguréssem transfigurésseu transfiguréssim transfiguréssiu transfigurí val v
transfigurar

transfondre /tɾansˈfon.dɾe/ /tɾənsˈfon.dɾə/ bal occ transfon transfonc transfondran transfondre transfondrem transfondreu transfondria transfondrien transfondries transfondrà transfondràs transfondré transfondríem transfondríeu transfonem transfonen transfonent transfoneu transfonga transfonguem transfonguen transfonguera transfongueren transfongueres transfongues transfonguessen transfonguesses transfonguessin transfonguessis transfongueu transfongui transfonguin transfonguis transfongué transfonguérem transfonguéreu transfongués transfonguéssem transfonguésseu transfonguéssim transfonguéssiu transfonguí transfonia transfonien transfonies transfons transfoníem transfoníeu transfosa transfoses transfosos transfós val v
transfundir

transformació n fem
transformación

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transform transforma transformada transformades transformam transformant transformar transformara transformaran transformarem transformaren transformares transformareu transformaria transformarien transformaries transformarà transformaràs transformaré transformaríem transformaríeu transformassen transformasses transformassin transformassis transformat transformats transformau transformava transformaven transformaves transforme transformem transformen transformes transformessen transformesses transformessin transformessis transformeu transformi transformin transformis transformo transformà transformàrem transformàreu transformàs transformàssem transformàsseu transformàssim transformàssiu transformàvem transformàveu transformés transforméssem transformésseu transforméssim transforméssiu transformí val v
transformar
Convertir una cosa en una altra de distinta forma.
(rugbi) Executar un xut a pals de manera adequada per a aconseguir puntuar.

transfronterer /tɾans.fɾon.teˈɾe/ /tɾans.fɾon.teˈɾeɾ/ /tɾəns.fɾon.təˈɾe/ /tɾəns.fɾun.təˈɾe/ adj masc
transfronterizo

transfòbia /tɾansˈfɔ.bi.a/ /tɾənsˈfɔ.βi.ə/ n fem
transfobia

transgredir /tɾanz.ɣɾeˈði/ /tɾanz.ɣɾeˈðiɾ/ /tɾənz.ɡɾəˈði/ bal n-occ occ sept transgredeix transgredeixen transgredeixes transgredeixi transgredeixin transgredeixis transgredeixo transgredesc transgredesqui transgredesquin transgredesquis transgredia transgredida transgredides transgredien transgredies transgrediguem transgredigueu transgredim transgredint transgredir transgredira transgrediran transgredirem transgrediren transgredires transgredireu transgrediria transgredirien transgrediries transgredirà transgrediràs transgrediré transgrediríem transgrediríeu transgredisc transgredisca transgredisquen transgredisques transgredissen transgredisses transgredissin transgredissis transgredit transgredits transgrediu transgredix transgredixen transgredixes transgredixo transgredí transgredíem transgredíeu transgredírem transgredíreu transgredís transgredíssem transgredísseu transgredíssim transgredíssiu val v
transgredir

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ transgènere adj
transgénero

transgènic /tɾanzˈd͡ʒɛ.nik/ /tɾənzˈʒɛ.nik/ adj masc
transgénico

transhumar /tɾanz.uˈma/ /tɾanz.uˈmaɾ/ /tɾənz.uˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transhum transhuma transhumada transhumades transhumam transhumant transhumar transhumara transhumaran transhumarem transhumaren transhumares transhumareu transhumaria transhumarien transhumaries transhumarà transhumaràs transhumaré transhumaríem transhumaríeu transhumassen transhumasses transhumassin transhumassis transhumat transhumats transhumau transhumava transhumaven transhumaves transhume transhumem transhumen transhumes transhumessen transhumesses transhumessin transhumessis transhumeu transhumi transhumin transhumis transhumo transhumà transhumàrem transhumàreu transhumàs transhumàssem transhumàsseu transhumàssim transhumàssiu transhumàvem transhumàveu transhumés transhuméssem transhumésseu transhuméssim transhuméssiu transhumí val v
trashumar

transhumància /tɾanz.uˈman.si.a/ /tɾənz.uˈman.si.ə/ n masc
trashumancia

transigir /tɾan.ziˈd͡ʒi/ /tɾan.ziˈd͡ʒiɾ/ /tɾan.ziˈʒi/ /tɾən.ziˈʒi/ bal n-occ occ sept transigeix transigeixen transigeixes transigeixi transigeixin transigeixis transigeixo transigesc transigesqui transigesquin transigesquis transigia transigida transigides transigien transigies transigiguem transigigueu transigim transigint transigir transigira transigiran transigirem transigiren transigires transigireu transigiria transigirien transigiries transigirà transigiràs transigiré transigiríem transigiríeu transigisc transigisca transigisquen transigisques transigissen transigisses transigissin transigissis transigit transigits transigiu transigix transigixen transigixes transigixo transigí transigíem transigíeu transigírem transigíreu transigís transigíssem transigísseu transigíssim transigíssiu val v
transigir

transir /tɾanˈsi/ /tɾanˈsiɾ/ /tɾənˈsi/ bal n-occ occ sept transeix transeixen transeixes transeixi transeixin transeixis transeixo transesc transesqui transesquin transesquis transia transida transides transien transies transiguem transigueu transim transint transir transira transiran transirem transiren transires transireu transiria transirien transiries transirà transiràs transiré transiríem transiríeu transisc transisca transisquen transisques transissen transisses transissin transissis transit transits transiu transix transixen transixes transixo transí transíem transíeu transírem transíreu transís transíssem transísseu transíssim transíssiu val v
transir

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ n masc
transistor

transitar /tɾan.ziˈta/ /tɾan.ziˈtaɾ/ /tɾən.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transit transita transitada transitades transitam transitant transitar transitara transitaran transitarem transitaren transitares transitareu transitaria transitarien transitaries transitarà transitaràs transitaré transitaríem transitaríeu transitassen transitasses transitassin transitassis transitat transitats transitau transitava transitaven transitaves transite transitem transiten transites transitessen transitesses transitessin transitessis transiteu transiti transitin transitis transito transità transitàrem transitàreu transitàs transitàssem transitàsseu transitàssim transitàssiu transitàvem transitàveu transités transitéssem transitésseu transitéssim transitéssiu transití val v
transitar

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
transitivo
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

transitivament /tɾan.ziˌti.vaˈment/ /tɾan.ziˌti.βaˈmen/ /tɾən.ziˌti.vəˈmen/ /tɾən.ziˌti.vəˈment/ /tɾən.ziˌti.βəˈmen/ adv
transitivamente

transitòriament /tɾan.ziˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /tɾan.ziˌtɔ.ɾi.aˈment/ /tɾən.ziˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /tɾən.ziˌtɔ.ɾi.əˈment/ adv
transitoriamente

translació n fem
traslación

translatiu /tɾanz.ɫaˈtiw/ /tɾənz.ɫəˈtiw/ n masc
translativo

translimitar /tɾanz.ɫi.miˈta/ /tɾanz.ɫi.miˈtaɾ/ /tɾənz.ɫi.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept translimit translimita translimitada translimitades translimitam translimitant translimitar translimitara translimitaran translimitarem translimitaren translimitares translimitareu translimitaria translimitarien translimitaries translimitarà translimitaràs translimitaré translimitaríem translimitaríeu translimitassen translimitasses translimitassin translimitassis translimitat translimitats translimitau translimitava translimitaven translimitaves translimite translimitem translimiten translimites translimitessen translimitesses translimitessin translimitessis translimiteu translimiti translimitin translimitis translimito translimità translimitàrem translimitàreu translimitàs translimitàssem translimitàsseu translimitàssim translimitàssiu translimitàvem translimitàveu translimités translimitéssem translimitésseu translimitéssim translimitéssiu translimití val v
translimitar
Traspassar els límits.

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
transliteración

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transliter translitera transliterada transliterades transliteram transliterant transliterar transliterara transliteraran transliterarem transliteraren transliterares transliterareu transliteraria transliterarien transliteraries transliterarà transliteraràs transliteraré transliteraríem transliteraríeu transliterassen transliterasses transliterassin transliterassis transliterat transliterats transliterau transliterava transliteraven transliteraves translitere transliterem transliteren transliteres transliteressen transliteresses transliteressin transliteressis translitereu transliteri transliterin transliteris translitero transliterà transliteràrem transliteràreu transliteràs transliteràssem transliteràsseu transliteràssim transliteràssiu transliteràvem transliteràveu transliterés transliteréssem transliterésseu transliteréssim transliteréssiu transliterí val v
transliterar

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ bal occ sept transmesa transmeses transmesos transmet transmeta transmetem transmeten transmetent transmetera transmeteren transmeteres transmetes transmetessen transmetesses transmetessin transmetessis transmeteu transmeti transmetia transmetien transmeties transmetin transmetis transmeto transmetran transmetre transmetrem transmetreu transmetria transmetrien transmetries transmetrà transmetràs transmetré transmetríem transmetríeu transmets transmeté transmetérem transmetéreu transmetés transmetéssem transmetésseu transmetéssim transmetéssiu transmetí transmetíem transmetíeu transmès transmés val v
transmitir
Fer arribar quelcom a un altre lloc.
Transferir un possessió a algú altre.
(física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
transmitirse
(pronominal) Passar, comunicar a altres persones.

transmigrar /tɾanz.miˈɣɾa/ /tɾanz.miˈɣɾaɾ/ /tɾənz.miˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transmigr transmigra transmigrada transmigrades transmigram transmigrant transmigrar transmigrara transmigraran transmigrarem transmigraren transmigrares transmigrareu transmigraria transmigrarien transmigraries transmigrarà transmigraràs transmigraré transmigraríem transmigraríeu transmigrassen transmigrasses transmigrassin transmigrassis transmigrat transmigrats transmigrau transmigrava transmigraven transmigraves transmigre transmigrem transmigren transmigres transmigressen transmigresses transmigressin transmigressis transmigreu transmigri transmigrin transmigris transmigro transmigrà transmigràrem transmigràreu transmigràs transmigràssem transmigràsseu transmigràssim transmigràssiu transmigràvem transmigràveu transmigrés transmigréssem transmigrésseu transmigréssim transmigréssiu transmigrí val v
transmigrar
Passar un poble a establir-se a un altre país.
Passar les ànimes d’un cos a un altre, segons la doctrina pitagòrica.

transmissió /tɾanz.mi.siˈo/ /tɾənz.mi.siˈo/ n fem
transmisión

transmissòmetre /tɾanz.miˈsɔ.me.tɾe/ /tɾənz.miˈsɔ.mə.tɾə/ n masc
transmisímetro

transmitància /tɾanz.miˈtan.si.a/ /tɾənz.miˈtan.si.ə/ n fem
transmitancia

transmutació /tɾans.mu.ta.siˈo/ /tɾəns.mu.tə.siˈo/ n fem
transmutación

transmutar /tɾanz.muˈta/ /tɾanz.muˈtaɾ/ /tɾənz.muˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transmut transmuta transmutada transmutades transmutam transmutant transmutar transmutara transmutaran transmutarem transmutaren transmutares transmutareu transmutaria transmutarien transmutaries transmutarà transmutaràs transmutaré transmutaríem transmutaríeu transmutassen transmutasses transmutassin transmutassis transmutat transmutats transmutau transmutava transmutaven transmutaves transmute transmutem transmuten transmutes transmutessen transmutesses transmutessin transmutessis transmuteu transmuti transmutin transmutis transmuto transmutà transmutàrem transmutàreu transmutàs transmutàssem transmutàsseu transmutàssim transmutàssiu transmutàvem transmutàveu transmutés transmutéssem transmutésseu transmutéssim transmutéssiu transmutí val v
transmutar

transparent /tɾans.paˈɾen/ /tɾans.paˈɾent/ /tɾəns.pəˈɾen/ /tɾəns.pəˈɾent/ /tɾəs.pəˈɾen/ adj
transparente

transparentar /tɾans.pa.ɾenˈta/ /tɾans.pa.ɾenˈtaɾ/ /tɾəns.pə.ɾənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transparent transparenta transparentada transparentades transparentam transparentant transparentar transparentara transparentaran transparentarem transparentaren transparentares transparentareu transparentaria transparentarien transparentaries transparentarà transparentaràs transparentaré transparentaríem transparentaríeu transparentassen transparentasses transparentassin transparentassis transparentat transparentats transparentau transparentava transparentaven transparentaves transparente transparentem transparenten transparentes transparentessen transparentesses transparentessin transparentessis transparenteu transparenti transparentin transparentis transparento transparentà transparentàrem transparentàreu transparentàs transparentàssem transparentàsseu transparentàssim transparentàssiu transparentàvem transparentàveu transparentés transparentéssem transparentésseu transparentéssim transparentéssiu transparentí val v
transparentar
Un cos, deixar veure o percebre a través seu.

transparentment /tɾans.paˌɾemˈmen/ /tɾans.paˌɾemˈment/ /tɾəns.pəˌɾemˈmen/ /tɾəns.pəˌɾemˈment/ adv
transparentemente

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
transparencia
Qualitat de transparent.
Full transparent d'acetat de cel·lulosa que s'utilitza com a suport de textos i imatges destinats a ser projectats per mitjà d'un retroprojector.

transpirar /tɾans.piˈɾa/ /tɾans.piˈɾaɾ/ /tɾəns.piˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transpir transpira transpirada transpirades transpiram transpirant transpirar transpirara transpiraran transpirarem transpiraren transpirares transpirareu transpiraria transpirarien transpiraries transpirarà transpiraràs transpiraré transpiraríem transpiraríeu transpirassen transpirasses transpirassin transpirassis transpirat transpirats transpirau transpirava transpiraven transpiraves transpire transpirem transpiren transpires transpiressen transpiresses transpiressin transpiressis transpireu transpiri transpirin transpiris transpiro transpirà transpiràrem transpiràreu transpiràs transpiràssem transpiràsseu transpiràssim transpiràssiu transpiràvem transpiràveu transpirés transpiréssem transpirésseu transpiréssim transpiréssiu transpirí val v
transpirar
Excretar vapor a través de la pell.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
transporte

transport escolar n masc
transporte escolar

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transport transporta transportada transportades transportam transportant transportar transportara transportaran transportarem transportaren transportares transportareu transportaria transportarien transportaries transportarà transportaràs transportaré transportaríem transportaríeu transportassen transportasses transportassin transportassis transportat transportats transportau transportava transportaven transportaves transporte transportem transporten transportes transportessen transportesses transportessin transportessis transporteu transporti transportin transportis transporto transportà transportàrem transportàreu transportàs transportàssem transportàsseu transportàssim transportàssiu transportàvem transportàveu transportés transportéssem transportésseu transportéssim transportéssiu transportí val v
transportar
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transposar /tɾans.poˈza/ /tɾans.poˈzaɾ/ /tɾəns.poˈza/ /tɾəns.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transposa transposada transposades transposam transposant transposar transposara transposaran transposarem transposaren transposares transposareu transposaria transposarien transposaries transposarà transposaràs transposaré transposaríem transposaríeu transposassen transposasses transposassin transposassis transposat transposats transposau transposava transposaven transposaves transpose transposem transposen transposes transposessen transposesses transposessin transposessis transposeu transposi transposin transposis transposo transposà transposàrem transposàreu transposàs transposàssem transposàsseu transposàssim transposàssiu transposàvem transposàveu transposés transposéssem transposésseu transposéssim transposéssiu transposí transpòs val v
transponer

transposició didàctica n fem
transposición didáctica

transsepte /tɾanˈsɛp.te/ n masc
transepto

transsexual /tɾan.sek.suˈaɫ/ /tɾən.sək.suˈaɫ/ adj
transexual

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
transexualidad

transsilvà /tɾan.siɫˈva/ /tɾan.siɫˈβa/ /tɾən.siɫˈva/ /tɾən.siɫˈβa/ adj masc
transilvano
Relatiu o pertanyent a Transsilvània.

transsilvà /tɾan.siɫˈva/ /tɾan.siɫˈβa/ /tɾən.siɫˈva/ /tɾən.siɫˈβa/ n masc
transilvano
Persona que habita o és originària de Transsilvània.

transsubstanciar /tɾan.sups.tan.siˈa/ /tɾan.sups.tan.siˈaɾ/ /tɾan.sus.tan.siˈa/ /tɾən.sups.tən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transsubstancia transsubstanciada transsubstanciades transsubstanciam transsubstanciant transsubstanciar transsubstanciara transsubstanciaran transsubstanciarem transsubstanciaren transsubstanciares transsubstanciareu transsubstanciaria transsubstanciarien transsubstanciaries transsubstanciarà transsubstanciaràs transsubstanciaré transsubstanciaríem transsubstanciaríeu transsubstanciassen transsubstanciasses transsubstanciassin transsubstanciassis transsubstanciat transsubstanciats transsubstanciau transsubstanciava transsubstanciaven transsubstanciaves transsubstancie transsubstanciem transsubstancien transsubstancies transsubstanciessen transsubstanciesses transsubstanciessin transsubstanciessis transsubstancieu transsubstancii transsubstancio transsubstancià transsubstanciàrem transsubstanciàreu transsubstanciàs transsubstanciàssem transsubstanciàsseu transsubstanciàssim transsubstanciàssiu transsubstanciàvem transsubstanciàveu transsubstanciés transsubstanciéssem transsubstanciésseu transsubstanciéssim transsubstanciéssiu transsubstancií transsubstanciï transsubstanciïn transsubstanciïs val v
transustanciar

transsudar /tɾan.suˈða/ /tɾan.suˈðaɾ/ /tɾən.suˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transsud transsuda transsudada transsudades transsudam transsudant transsudar transsudara transsudaran transsudarem transsudaren transsudares transsudareu transsudaria transsudarien transsudaries transsudarà transsudaràs transsudaré transsudaríem transsudaríeu transsudassen transsudasses transsudassin transsudassis transsudat transsudats transsudau transsudava transsudaven transsudaves transsude transsudem transsuden transsudes transsudessen transsudesses transsudessin transsudessis transsudeu transsudi transsudin transsudis transsudo transsudà transsudàrem transsudàreu transsudàs transsudàssem transsudàsseu transsudàssim transsudàssiu transsudàvem transsudàveu transsudés transsudéssem transsudésseu transsudéssim transsudéssiu transsudí val v
trasudar

transvasar /tɾanz.vaˈzaɾ/ /tɾanz.βaˈza/ /tɾənz.bəˈza/ /tɾənz.vəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transvasa transvasada transvasades transvasam transvasant transvasar transvasara transvasaran transvasarem transvasaren transvasares transvasareu transvasaria transvasarien transvasaries transvasarà transvasaràs transvasaré transvasaríem transvasaríeu transvasassen transvasasses transvasassin transvasassis transvasat transvasats transvasau transvasava transvasaven transvasaves transvase transvasem transvasen transvases transvasessen transvasesses transvasessin transvasessis transvaseu transvasi transvasin transvasis transvaso transvasà transvasàrem transvasàreu transvasàs transvasàssem transvasàsseu transvasàssim transvasàssiu transvasàvem transvasàveu transvasés transvaséssem transvasésseu transvaséssim transvaséssiu transvasí transvàs val v
trasvasar
Fer passar un líquid d’un vas a un altre.
Fer passar l’aigua d’un riu a un altre.

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ adj
transversal
Que travessa d'un costat a un altre.

transversalitat n fem
transversalidad

transversalment /tɾanz.veɾˌsaɫˈment/ /tɾanz.βerˌsaɫˈmen/ /tɾanz.βeɾˌsaɫˈmen/ /tɾənz.bərˌsaɫˈmen/ /tɾənz.vərˌsaɫˈmen/ /tɾənz.vəɾˌsaɫˈment/ adv
transversalmente

transvestir-se /tɾanz.vesˈtiɾ.se/ /tɾanz.βesˈtir.se/ /tɾanz.βesˈtiɾ.se/ /tɾənz.bəsˈtir.sə/ /tɾənz.vəs.tirˈsə/ /tɾənz.vəsˈtiɾ.sə/ bal n-occ occ sept transvest transvesteix transvesteixen transvesteixes transvesteixi transvesteixin transvesteixis transvesteixo transvesten transvestesc transvestesqui transvestesquin transvestesquis transvesti transvestia transvestida transvestides transvestien transvesties transvestiguem transvestigueu transvestim transvestin transvestint transvestir transvestira transvestiran transvestirem transvestiren transvestires transvestireu transvestiria transvestirien transvestiries transvestirà transvestiràs transvestiré transvestiríem transvestiríeu transvestis transvestisc transvestisca transvestisquen transvestisques transvestissen transvestisses transvestissin transvestissis transvestit transvestits transvestiu transvestix transvestixen transvestixes transvestixo transvests transvestí transvestíem transvestíeu transvestírem transvestíreu transvestís transvestíssem transvestísseu transvestíssim transvestíssiu transvist transvista transvisten transvistes val v
travestirse

tranuitar /tɾa.nujˈta/ /tɾa.nujˈtaɾ/ /tɾə.nujˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tranuit tranuita tranuitada tranuitades tranuitam tranuitant tranuitar tranuitara tranuitaran tranuitarem tranuitaren tranuitares tranuitareu tranuitaria tranuitarien tranuitaries tranuitarà tranuitaràs tranuitaré tranuitaríem tranuitaríeu tranuitassen tranuitasses tranuitassin tranuitassis tranuitat tranuitats tranuitau tranuitava tranuitaven tranuitaves tranuite tranuitem tranuiten tranuites tranuitessen tranuitesses tranuitessin tranuitessis tranuiteu tranuiti tranuitin tranuitis tranuito tranuità tranuitàrem tranuitàreu tranuitàs tranuitàssem tranuitàsseu tranuitàssim tranuitàssiu tranuitàvem tranuitàveu tranuités tranuitéssem tranuitésseu tranuitéssim tranuitéssiu tranuití val v
trasnochar

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ n fem
trampilla escotillón

trapellejar /tɾa.pe.ʎeˈd͡ʒa/ /tɾa.pe.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /tɾa.pe.ʎeˈʒa/ /tɾə.pə.ʎəˈd͡ʒa/ /tɾə.pə.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trapellege trapellegem trapellegen trapelleges trapellegessen trapellegesses trapellegessin trapellegessis trapellegeu trapellegi trapellegin trapellegis trapellegés trapellegéssem trapellegésseu trapellegéssim trapellegéssiu trapellegí trapelleig trapelleja trapellejada trapellejades trapellejam trapellejant trapellejar trapellejara trapellejaran trapellejarem trapellejaren trapellejares trapellejareu trapellejaria trapellejarien trapellejaries trapellejarà trapellejaràs trapellejaré trapellejaríem trapellejaríeu trapellejassen trapellejasses trapellejassin trapellejassis trapellejat trapellejats trapellejau trapellejava trapellejaven trapellejaves trapellejo trapellejà trapellejàrem trapellejàreu trapellejàs trapellejàssem trapellejàsseu trapellejàssim trapellejàssiu trapellejàvem trapellejàveu val v
trapacear

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
trapecio

trapezista /tɾa.peˈzis.ta/ /tɾa.peˈzis.te/ /tɾə.pəˈzis.tə/ n neut
trapecista

trapezoide /tɾa.peˈzɔj.ðe/ /tɾə.pəˈzɔj.ðə/ n masc
trapezoide

trapezoïdal /tɾa.pe.zo.iˈðaɫ/ /tɾə.pə.zo.iˈðaɫ/ /tɾə.pə.zu.iˈðaɫ/ adj
trapezoidal

trasbalsar /tɾaz.baɫˈsaɾ/ /tɾaz.βaɫˈsa/ /tɾəz.bəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trasbals trasbalsa trasbalsada trasbalsades trasbalsam trasbalsant trasbalsar trasbalsara trasbalsaran trasbalsarem trasbalsaren trasbalsares trasbalsareu trasbalsaria trasbalsarien trasbalsaries trasbalsarà trasbalsaràs trasbalsaré trasbalsaríem trasbalsaríeu trasbalsassen trasbalsasses trasbalsassin trasbalsassis trasbalsat trasbalsats trasbalsau trasbalsava trasbalsaven trasbalsaves trasbalse trasbalsem trasbalsen trasbalses trasbalsessen trasbalsesses trasbalsessin trasbalsessis trasbalseu trasbalsi trasbalsin trasbalsis trasbalso trasbalsà trasbalsàrem trasbalsàreu trasbalsàs trasbalsàssem trasbalsàsseu trasbalsàssim trasbalsàssiu trasbalsàvem trasbalsàveu trasbalsés trasbalséssem trasbalsésseu trasbalséssim trasbalséssiu trasbalsí val v
trasegar
Mudar una cosa d’una part a l’altra.
trastornar
Commoure profundament.

trascamar /tɾas.kaˈma/ /tɾas.kaˈmaɾ/ /tɾəs.kəˈma/ sept trascama trascamada trascamades trascamant trascamar trascamaran trascamarem trascamaren trascamares trascamareu trascamaria trascamarien trascamaries trascamarà trascamaràs trascamaré trascamaríem trascamaríeu trascamat trascamats trascamava trascamaven trascamaves trascamem trascamen trascames trascamessen trascamesses trascamessin trascamessis trascameu trascami trascamin trascamis trascamo trascamà trascamàrem trascamàreu trascamàvem trascamàveu trascamés trascaméssem trascamésseu trascaméssim trascaméssiu trascamí v
paso

trascolar /tɾas.koˈɫa/ /tɾas.koˈɫaɾ/ /tɾəs.koˈɫa/ /tɾəs.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trascol trascola trascolada trascolades trascolam trascolant trascolar trascolara trascolaran trascolarem trascolaren trascolares trascolareu trascolaria trascolarien trascolaries trascolarà trascolaràs trascolaré trascolaríem trascolaríeu trascolassen trascolasses trascolassin trascolassis trascolat trascolats trascolau trascolava trascolaven trascolaves trascole trascolem trascolen trascoles trascolessen trascolesses trascolessin trascolessis trascoleu trascoli trascolin trascolis trascolo trascolà trascolàrem trascolàreu trascolàs trascolàssem trascolàsseu trascolàssim trascolàssiu trascolàvem trascolàveu trascolés trascoléssem trascolésseu trascoléssim trascoléssiu trascolí val v
trasegar
Trafegar un líquid.

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasllad trasllada traslladada traslladades traslladam traslladant traslladar traslladara traslladaran traslladarem traslladaren traslladares traslladareu traslladaria traslladarien traslladaries traslladarà traslladaràs traslladaré traslladaríem traslladaríeu traslladassen traslladasses traslladassin traslladassis traslladat traslladats traslladau traslladava traslladaven traslladaves trasllade traslladem traslladen trasllades traslladessen traslladesses traslladessin traslladessis traslladeu traslladi traslladin traslladis trasllado traslladà traslladàrem traslladàreu traslladàs traslladàssem traslladàsseu traslladàssim traslladàssiu traslladàvem traslladàveu traslladés traslladéssem traslladésseu traslladéssim traslladéssiu traslladí val v
trasladar

traslluir-se /tɾazˈʎujr.se/ /tɾazˈʎujɾ.se/ /tɾazˈʎwiɾ.se/ /tɾəz.ʎujrˈsə/ /tɾəzˈʎujr.sə/ /tɾəzˈʎujɾ.sə/ bal n-occ occ sept trasllua trasllueix trasllueixen trasllueixes trasllueixi trasllueixin trasllueixis trasllueixo traslluen trasllues traslluesc traslluesqui traslluesquin traslluesquis traslluint traslluir traslluiran traslluirem traslluireu traslluiria traslluirien traslluiries traslluirà traslluiràs traslluiré traslluiríem traslluiríeu traslluo traslluu traslluus traslluí traslluíem traslluíeu traslluírem traslluíreu traslluís traslluíssem traslluísseu traslluíssim traslluíssiu traslluï traslluïa traslluïda traslluïdes traslluïen traslluïes traslluïguem traslluïgueu traslluïm traslluïn traslluïra traslluïren traslluïres traslluïs traslluïsca traslluïsquen traslluïsques traslluïssen traslluïsses traslluïssin traslluïssis traslluït traslluïts traslluïu traslluïxo trasllú trasllús val v
traslucirse
Deixar-se veure per entre una cosa diàfana o clara.
traslucir
(figuradament) Inferir-se alguna cosa en virtut dels antecedents o indicis que se’n tenen.

trasmudar /tɾaz.muˈða/ /tɾaz.muˈðaɾ/ /tɾəz.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trasmud trasmuda trasmudada trasmudades trasmudam trasmudant trasmudar trasmudara trasmudaran trasmudarem trasmudaren trasmudares trasmudareu trasmudaria trasmudarien trasmudaries trasmudarà trasmudaràs trasmudaré trasmudaríem trasmudaríeu trasmudassen trasmudasses trasmudassin trasmudassis trasmudat trasmudats trasmudau trasmudava trasmudaven trasmudaves trasmude trasmudem trasmuden trasmudes trasmudessen trasmudesses trasmudessin trasmudessis trasmudeu trasmudi trasmudin trasmudis trasmudo trasmudà trasmudàrem trasmudàreu trasmudàs trasmudàssem trasmudàsseu trasmudàssim trasmudàssiu trasmudàvem trasmudàveu trasmudés trasmudéssem trasmudésseu trasmudéssim trasmudéssiu trasmudí val v
demudar demudarse

traspalar /tɾas.paˈɫa/ /tɾas.paˈɫaɾ/ /tɾəs.pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traspal traspala traspalada traspalades traspalam traspalant traspalar traspalara traspalaran traspalarem traspalaren traspalares traspalareu traspalaria traspalarien traspalaries traspalarà traspalaràs traspalaré traspalaríem traspalaríeu traspalassen traspalasses traspalassin traspalassis traspalat traspalats traspalau traspalava traspalaven traspalaves traspale traspalem traspalen traspales traspalessen traspalesses traspalessin traspalessis traspaleu traspali traspalin traspalis traspalo traspalà traspalàrem traspalàreu traspalàs traspalàssem traspalàsseu traspalàssim traspalàssiu traspalàvem traspalàveu traspalés traspaléssem traspalésseu traspaléssim traspaléssiu traspalí val v
traspalar

traspaperar /tɾas.pa.peˈɾa/ /tɾas.pa.peˈɾaɾ/ /tɾəs.pə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traspaper traspapera traspaperada traspaperades traspaperam traspaperant traspaperar traspaperara traspaperaran traspaperarem traspaperaren traspaperares traspaperareu traspaperaria traspaperarien traspaperaries traspaperarà traspaperaràs traspaperaré traspaperaríem traspaperaríeu traspaperassen traspaperasses traspaperassin traspaperassis traspaperat traspaperats traspaperau traspaperava traspaperaven traspaperaves traspapere traspaperem traspaperen traspaperes traspaperessen traspaperesses traspaperessin traspaperessis traspapereu traspaperi traspaperin traspaperis traspapero traspaperà traspaperàrem traspaperàreu traspaperàs traspaperàssem traspaperàsseu traspaperàssim traspaperàssiu traspaperàvem traspaperàveu traspaperés traspaperéssem traspaperésseu traspaperéssim traspaperéssiu traspaperí val v
traspapelar

traspassar /tɾas.paˈsa/ /tɾas.paˈsaɾ/ /tɾəs.pəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept traspassa traspassada traspassades traspassam traspassant traspassar traspassara traspassaran traspassarem traspassaren traspassares traspassareu traspassaria traspassarien traspassaries traspassarà traspassaràs traspassaré traspassaríem traspassaríeu traspassassen traspassasses traspassassin traspassassis traspassat traspassats traspassau traspassava traspassaven traspassaves traspasse traspassem traspassen traspasses traspassessen traspassesses traspassessin traspassessis traspasseu traspassi traspassin traspassis traspasso traspassà traspassàrem traspassàreu traspassàs traspassàssem traspassàsseu traspassàssim traspassàssiu traspassàvem traspassàveu traspassés traspasséssem traspassésseu traspasséssim traspasséssiu traspassí traspàs val v
traspasar
Foradar d'una part a l'altra.
Transferir obligacions o drets (suposats o de llei), en especial quan es refereix al lloguer d'un negoci que ja està en marxa.

traspintar /tɾas.pinˈta/ /tɾas.pinˈtaɾ/ /tɾəs.pinˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traspint traspinta traspintada traspintades traspintam traspintant traspintar traspintara traspintaran traspintarem traspintaren traspintares traspintareu traspintaria traspintarien traspintaries traspintarà traspintaràs traspintaré traspintaríem traspintaríeu traspintassen traspintasses traspintassin traspintassis traspintat traspintats traspintau traspintava traspintaven traspintaves traspinte traspintem traspinten traspintes traspintessen traspintesses traspintessin traspintessis traspinteu traspinti traspintin traspintis traspinto traspintà traspintàrem traspintàreu traspintàs traspintàssem traspintàsseu traspintàssim traspintàssiu traspintàvem traspintàveu traspintés traspintéssem traspintésseu traspintéssim traspintéssiu traspintí val v
despintar

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasplant trasplanta trasplantada trasplantades trasplantam trasplantant trasplantar trasplantara trasplantaran trasplantarem trasplantaren trasplantares trasplantareu trasplantaria trasplantarien trasplantaries trasplantarà trasplantaràs trasplantaré trasplantaríem trasplantaríeu trasplantassen trasplantasses trasplantassin trasplantassis trasplantat trasplantats trasplantau trasplantava trasplantaven trasplantaves trasplante trasplantem trasplanten trasplantes trasplantessen trasplantesses trasplantessin trasplantessis trasplanteu trasplanti trasplantin trasplantis trasplanto trasplantà trasplantàrem trasplantàreu trasplantàs trasplantàssem trasplantàsseu trasplantàssim trasplantàssiu trasplantàvem trasplantàveu trasplantés trasplantéssem trasplantésseu trasplantéssim trasplantéssiu trasplantí val v
trasplantar
Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
(medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

traspondre /tɾasˈpɔn.dɾe/ /tɾəsˈpɔn.dɾə/ occ traspon trasponc traspondran traspondre traspondrem traspondreu traspondria traspondrien traspondries traspondrà traspondràs traspondré traspondríem traspondríeu trasponem trasponen trasponent trasponeu trasponga trasponguem trasponguen trasponguera traspongueren traspongueres traspongues traspongueu traspongué trasponguérem trasponguéreu trasponguí trasponia trasponien trasponies traspons trasponíem trasponíeu traspost trasposta traspostes traspostos val v
trasponer
(valencià) Amagar-se, desaparèixer, anar-se'n.

traspuar /tɾas.puˈa/ /tɾas.puˈaɾ/ /tɾəs.puˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traspua traspuada traspuades traspuam traspuant traspuar traspuara traspuaran traspuarem traspuaren traspuares traspuareu traspuaria traspuarien traspuaries traspuarà traspuaràs traspuaré traspuaríem traspuaríeu traspuassen traspuasses traspuassin traspuassis traspuat traspuats traspuau traspuava traspuaven traspuaves traspue traspuem traspuen traspues traspuessen traspuesses traspuessin traspuessis traspueu traspuo traspuu traspuà traspuàrem traspuàreu traspuàs traspuàssem traspuàsseu traspuàssim traspuàssiu traspuàvem traspuàveu traspués traspuéssem traspuésseu traspuéssim traspuéssiu traspuí traspuï traspuïn traspuïs val v
rezumar
Filtrar-se un líquid a través d'una superfície porosa.
traslucirse
Poder-se comprendre una cosa mitjançant el coneixement d'algunes dades o indicis.

traspuntar /tɾas.punˈta/ /tɾas.punˈtaɾ/ /tɾəs.punˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept traspunt traspunta traspuntada traspuntades traspuntam traspuntant traspuntar traspuntara traspuntaran traspuntarem traspuntaren traspuntares traspuntareu traspuntaria traspuntarien traspuntaries traspuntarà traspuntaràs traspuntaré traspuntaríem traspuntaríeu traspuntassen traspuntasses traspuntassin traspuntassis traspuntat traspuntats traspuntau traspuntava traspuntaven traspuntaves traspunte traspuntem traspunten traspuntes traspuntessen traspuntesses traspuntessin traspuntessis traspunteu traspunti traspuntin traspuntis traspunto traspuntà traspuntàrem traspuntàreu traspuntàs traspuntàssem traspuntàsseu traspuntàssim traspuntàssiu traspuntàvem traspuntàveu traspuntés traspuntéssem traspuntésseu traspuntéssim traspuntéssiu traspuntí val v
despuntar

traspunxar /tɾas.puɲˈt͡ʃa/ /tɾas.puɲˈt͡ʃaɾ/ /tɾəs.puɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traspunx traspunxa traspunxada traspunxades traspunxam traspunxant traspunxar traspunxara traspunxaran traspunxarem traspunxaren traspunxares traspunxareu traspunxaria traspunxarien traspunxaries traspunxarà traspunxaràs traspunxaré traspunxaríem traspunxaríeu traspunxassen traspunxasses traspunxassin traspunxassis traspunxat traspunxats traspunxau traspunxava traspunxaven traspunxaves traspunxe traspunxem traspunxen traspunxes traspunxessen traspunxesses traspunxessin traspunxessis traspunxeu traspunxi traspunxin traspunxis traspunxo traspunxà traspunxàrem traspunxàreu traspunxàs traspunxàssem traspunxàsseu traspunxàssim traspunxàssiu traspunxàvem traspunxàveu traspunxés traspunxéssem traspunxésseu traspunxéssim traspunxéssiu traspunxí val v
traspasar

trast /ˈtɾast/ n masc
fret traste
Barra de metall que situada al mànec de la guitarra divideix el diapasó en semitons exactes.
Fusta travessera per seure els remers.
Filera de persones situades per categories.
Cosa que està pel mig i destorba.
(vulgarisme) cosa, eina

trastam /tɾasˈtam/ /tɾəsˈtam/ n masc
trastería

trastejar /tɾas.teˈd͡ʒa/ /tɾas.teˈd͡ʒaɾ/ /tɾas.teˈʒa/ /tɾəs.təˈd͡ʒa/ /tɾəs.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trastege trastegem trastegen trasteges trastegessen trastegesses trastegessin trastegessis trastegeu trastegi trastegin trastegis trastegés trastegéssem trastegésseu trastegéssim trastegéssiu trastegí trasteig trasteja trastejada trastejades trastejam trastejant trastejar trastejara trastejaran trastejarem trastejaren trastejares trastejareu trastejaria trastejarien trastejaries trastejarà trastejaràs trastejaré trastejaríem trastejaríeu trastejassen trastejasses trastejassin trastejassis trastejat trastejats trastejau trastejava trastejaven trastejaves trastejo trastejà trastejàrem trastejàreu trastejàs trastejàssem trastejàsseu trastejàssim trastejàssiu trastejàvem trastejàveu val v
trastear
Anar i tornar sovint d’una part a l’altra tot feinejant.
transportar
Mudar els trastos.

trastocar /tɾas.toˈka/ /tɾas.toˈkaɾ/ /tɾəs.toˈka/ /tɾəs.tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trastoc trastoca trastocada trastocades trastocam trastocant trastocar trastocara trastocaran trastocarem trastocaren trastocares trastocareu trastocaria trastocarien trastocaries trastocarà trastocaràs trastocaré trastocaríem trastocaríeu trastocassen trastocasses trastocassin trastocassis trastocat trastocats trastocau trastocava trastocaven trastocaves trastoco trastocà trastocàrem trastocàreu trastocàs trastocàssem trastocàsseu trastocàssim trastocàssiu trastocàvem trastocàveu trastoque trastoquem trastoquen trastoques trastoquessen trastoquesses trastoquessin trastoquessis trastoqueu trastoqui trastoquin trastoquis trastoqués trastoquéssem trastoquésseu trastoquéssim trastoquéssiu trastoquí val v
trastornar
Fer tornar boig.

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
trastorno

trastorn antisocial de la personalitat n masc
psicopatía

trastorn de conducta n masc
trastorno de conducta

trastorn de l'aprenentatge n masc
trastorno del aprendizaje

trastorn de l'espectre autista n masc
autismo

trastorn de l'estat d'ànim n masc
trastorno afectivo

trastorn de la personalitat n masc
trastorno de la personalidad

trastorn del llenguatge n masc
trastorno del lenguaje

trastorn per dèficit d'atenció amb hiperactivitat n masc
trastorno por déficit de atención con hiperactividad

trastorn per dèficit d'atenció sense hiperactivitat n masc
trastorno por déficit de atención sin hiperactividad

trastorn psicòtic n masc
psicosis

trastornar /tɾas.torˈna/ /tɾas.toɾˈna/ /tɾas.toɾˈnaɾ/ /tɾəs.toɾˈna/ /tɾəs.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trastorn trastorna trastornada trastornades trastornam trastornant trastornar trastornara trastornaran trastornarem trastornaren trastornares trastornareu trastornaria trastornarien trastornaries trastornarà trastornaràs trastornaré trastornaríem trastornaríeu trastornassen trastornasses trastornassin trastornassis trastornat trastornats trastornau trastornava trastornaven trastornaves trastorne trastornem trastornen trastornes trastornessen trastornesses trastornessin trastornessis trastorneu trastorni trastornin trastornis trastorno trastornà trastornàrem trastornàreu trastornàs trastornàssem trastornàsseu trastornàssim trastornàssiu trastornàvem trastornàveu trastornés trastornéssem trastornésseu trastornéssim trastornéssiu trastorní val v
trastornar

trau /tɾaw/ n masc
ojal
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.
brecha
Incisió feta al cos per una ferida aguda.

trauma /ˈtɾaw.ma/ /ˈtɾaw.mə/ n masc
trauma

traumatitzar /tɾaw.ma.tiˈd͡za/ /tɾaw.ma.tiˈza/ /tɾaw.ma.tiˈzaɾ/ /tɾəw.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traumatitz traumatitza traumatitzada traumatitzades traumatitzam traumatitzant traumatitzar traumatitzara traumatitzaran traumatitzarem traumatitzaren traumatitzares traumatitzareu traumatitzaria traumatitzarien traumatitzaries traumatitzarà traumatitzaràs traumatitzaré traumatitzaríem traumatitzaríeu traumatitzassen traumatitzasses traumatitzassin traumatitzassis traumatitzat traumatitzats traumatitzau traumatitzava traumatitzaven traumatitzaves traumatitze traumatitzem traumatitzen traumatitzes traumatitzessen traumatitzesses traumatitzessin traumatitzessis traumatitzeu traumatitzi traumatitzin traumatitzis traumatitzo traumatitzà traumatitzàrem traumatitzàreu traumatitzàs traumatitzàssem traumatitzàsseu traumatitzàssim traumatitzàssiu traumatitzàvem traumatitzàveu traumatitzés traumatitzéssem traumatitzésseu traumatitzéssim traumatitzéssiu traumatitzí val v
traumatizar

traumatòleg /tɾaw.maˈtɔ.ɫek/ /tɾəw.məˈtɔ.ɫək/ n masc
traumatólogo

traure /ˈtɾaw.ɾe/ /ˈtɾaw.ɾə/ occ trac traem traent traeu traga traguem traguen traguera tragueren tragueres tragues traguessen traguesses tragueu tragué traguérem traguéreu tragués traguéssem traguésseu traguí traiem traient traieu trau trauen trauran traure traurem traureu trauria traurien trauries traurà trauràs trauré trauríem trauríeu traus treia treien treies tret treta tretes trets trèiem trèieu tréiem tréieu val v
sacar
(pilota valenciana) Servir colpejant la pilota amb força per fer-la arribar al camp contrari, en les modalitats de llargues i raspall, o per fer-la impactar contra el frontis, en frontó valencià.

trava /ˈtɾa.va/ /ˈtɾa.və/ /ˈtɾa.βa/ /ˈtɾa.βə/ n fem
traba

travar /tɾaˈvaɾ/ /tɾaˈβa/ /tɾəˈva/ /tɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trau trav trava travada travades travam travant travar travara travaran travarem travaren travares travareu travaria travarien travaries travarà travaràs travaré travaríem travaríeu travassen travasses travassin travassis travat travats travau travava travaven travaves trave travem traven traves travessen travesses travessin travessis traveu travi travin travis travo travà travàrem travàreu travàs travàssem travàsseu travàssim travàssiu travàvem travàveu través travéssem travésseu travéssim travéssiu traví val v
trabar
Posar una trava per a immobilitzar.
Unir coses per a que no es puguin moure separadament.

travessar /tɾa.veˈsaɾ/ /tɾa.βeˈsa/ /tɾə.vəˈsa/ /tɾə.βəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept travessa travessada travessades travessam travessant travessar travessara travessaran travessarem travessaren travessares travessareu travessaria travessarien travessaries travessarà travessaràs travessaré travessaríem travessaríeu travessassen travessasses travessassin travessassis travessat travessats travessau travessava travessaven travessaves travesse travessem travessen travesses travessessen travessesses travessessin travessessis travesseu travessi travessin travessis travesso travessà travessàrem travessàreu travessàs travessàssem travessàsseu travessàssim travessàssiu travessàvem travessàveu travessés travesséssem travessésseu travesséssim travesséssiu travessí través val v
atravesar

travesser n masc
larguero
(esports de pilota) Barra horitzontal d'una porteria que uneix els dos pals de la porteria pels extrems superiors.
barra transversal
(rugbi, futbol americà) Barra horitzontal d'uns pals que uneix les dues barres verticals a una altura d'uns 3 m.

travessia /tɾa.veˈsi.a/ /tɾa.βeˈsi.a/ /tɾə.vəˈsi.ə/ /tɾə.βəˈsi.ə/ n fem
travesía
Carrer que travessa un altre més important o que comunica dos carrers.
Viatge per mar o per riu.

traveta /tɾaˈve.ta/ /tɾaˈβe.ta/ /tɾəˈvə.tə/ /tɾəˈvɛ.tə/ /tɾəˈβɛ.tə/ n fem
zancadilla
(esports de pilota) Falta consistent a posar una cama o l'estic encreuat amb la cama d'un adversari amb l'objectiu de fer-lo caure.
media
(beisbol) Cadascuna de les dues peces de l'equip d'un jugador, una per a cada cama, consistents en unes tires disposades sobre els mitjons i fixades sota el peu, que determinats equips utilitzen com a distintiu.

traç /ˈtɾas/ n masc
trazo

traça /ˈtɾa.sa/ /ˈtɾa.sə/ n fem
traza

traçar /tɾaˈsa/ /tɾaˈsaɾ/ /tɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trace tracem tracen traces tracessen tracesses tracessin tracessis traceu traci tracin tracis tracés tracéssem tracésseu tracéssim tracéssiu trací traç traça traçada traçades traçam traçant traçar traçara traçaran traçarem traçaren traçares traçareu traçaria traçarien traçaries traçarà traçaràs traçaré traçaríem traçaríeu traçassen traçasses traçassin traçassis traçat traçats traçau traçava traçaven traçaves traço traçà traçàrem traçàreu traçàs traçàssem traçàsseu traçàssim traçàssiu traçàvem traçàveu val v
trazar

traçut /tɾaˈsut/ /tɾəˈsut/ adj masc
habilidoso

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
traición

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
traidor

traïdorament /tɾa.iˌðo.ɾaˈmen/ /tɾa.iˌðo.ɾaˈment/ /tɾə.iˌðo.ɾəˈmen/ /tɾə.iˌðo.ɾəˈment/ adv
traidoramente

traïdoria /tɾa.i.ðoˈɾi.a/ /tɾə.i.ðoˈɾi.ə/ /tɾə.i.ðuˈɾi.ə/ n fem
alevosía

traüllar /tɾa.uˈʎa/ /tɾa.uˈʎaɾ/ /tɾə.uˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traüll traülla traüllada traüllades traüllam traüllant traüllar traüllara traüllaran traüllarem traüllaren traüllares traüllareu traüllaria traüllarien traüllaries traüllarà traüllaràs traüllaré traüllaríem traüllaríeu traüllassen traüllasses traüllassin traüllassis traüllat traüllats traüllau traüllava traüllaven traüllaves traülle traüllem traüllen traülles traüllessen traüllesses traüllessin traüllessis traülleu traülli traüllin traüllis traüllo traüllà traüllàrem traüllàreu traüllàs traüllàssem traüllàsseu traüllàssim traüllàssiu traüllàvem traüllàveu traüllés traülléssem traüllésseu traülléssim traülléssiu traüllí val v
afanarse

trebacances /tɾe.baˈkan.ses/ /tɾə.βəˈkan.səs/ n fem
trabacaciones

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
trabajo
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.
(física) Magnitud que mesura l'energia necessària per a modificar l'energia d'algun sistema, en especial per a generar moviment o alterar cossos.

treball de camp n masc
trabajo de campo

treball de final de grau n masc
trabajo de fin de grado

treball en equip n masc
trabajo en equipo

treball escolar n masc
trabajo escolar

treball individual n masc
trabajo individual

treball manual n masc
manualidades

treball per parelles n masc
trabajo por parejas

treball per racons n masc
trabajo por rincones

treball social n masc
trabajo social

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ treballadora treballadors adj masc
trabajador
Que treballa molt.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
trabajador
Empleat, persona contractada per altri.

treballador social n masc
asistente social

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept treball treballa treballada treballades treballam treballant treballar treballara treballaran treballarem treballaren treballares treballareu treballaria treballarien treballaries treballarà treballaràs treballaré treballaríem treballaríeu treballassen treballasses treballassin treballassis treballat treballats treballau treballava treballaven treballaves treballe treballem treballen treballes treballessen treballesses treballessin treballessis treballeu treballi treballin treballis treballo treballà treballàrem treballàreu treballàs treballàssem treballàsseu treballàssim treballàssiu treballàvem treballàveu treballés treballéssem treballésseu treballéssim treballéssiu treballí val v
trabajar

treballar com un negre v
trabajar como un negro

treballat /tɾe.baˈʎat/ /tɾə.bəˈjat/ /tɾə.bəˈʎat/ /tɾə.βəˈʎat/ adj masc
trabajado

treballosament /tɾe.baˌʎo.zaˈment/ /tɾe.βaˌʎo.zaˈmen/ /tɾə.bəˌjo.zəˈmen/ /tɾə.bəˌʎo.zəˈment/ /tɾə.βəˌʎo.zəˈmen/ adv
trabajosamente

trefilar /tɾe.fiˈɫa/ /tɾe.fiˈɫaɾ/ /tɾə.fiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trefil trefila trefilada trefilades trefilam trefilant trefilar trefilara trefilaran trefilarem trefilaren trefilares trefilareu trefilaria trefilarien trefilaries trefilarà trefilaràs trefilaré trefilaríem trefilaríeu trefilassen trefilasses trefilassin trefilassis trefilat trefilats trefilau trefilava trefilaven trefilaves trefile trefilem trefilen trefiles trefilessen trefilesses trefilessin trefilessis trefileu trefili trefilin trefilis trefilo trefilà trefilàrem trefilàreu trefilàs trefilàssem trefilàsseu trefilàssim trefilàssiu trefilàvem trefilàveu trefilés trefiléssem trefilésseu trefiléssim trefiléssiu trefilí val v
trefilar

trefí /tɾeˈfi/ /tɾəˈfi/ n masc
trefino

trematodes /tɾe.maˈtɔ.ðes/ /tɾə.məˈtɔ.ðəs/ n masc
tremátodos

tremend /tɾeˈmen/ /tɾeˈment/ /tɾəˈmen/ /tɾəˈment/ adj masc
tremendo

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tremol tremola tremolada tremolades tremolam tremolant tremolar tremolara tremolaran tremolarem tremolaren tremolares tremolareu tremolaria tremolarien tremolaries tremolarà tremolaràs tremolaré tremolaríem tremolaríeu tremolassen tremolasses tremolassin tremolassis tremolat tremolats tremolau tremolava tremolaven tremolaves tremole tremolem tremolen tremoles tremolessen tremolesses tremolessin tremolessis tremoleu tremoli tremolin tremolis tremolo tremolà tremolàrem tremolàreu tremolàs tremolàssem tremolàsseu tremolàssim tremolàssiu tremolàvem tremolàveu tremolés tremoléssem tremolésseu tremoléssim tremoléssiu tremolí val v
temblar

tremolar com una fulla v
temblar como un flan

tremolar les copes dels genolls v
temblar la contera

tremolejar /tɾe.mo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾe.mo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾe.mo.ɫeˈʒa/ /tɾə.mo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾə.mu.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tremolege tremolegem tremolegen tremoleges tremolegessen tremolegesses tremolegessin tremolegessis tremolegeu tremolegi tremolegin tremolegis tremolegés tremolegéssem tremolegésseu tremolegéssim tremolegéssiu tremolegí tremoleig tremoleja tremolejada tremolejades tremolejam tremolejant tremolejar tremolejara tremolejaran tremolejarem tremolejaren tremolejares tremolejareu tremolejaria tremolejarien tremolejaries tremolejarà tremolejaràs tremolejaré tremolejaríem tremolejaríeu tremolejassen tremolejasses tremolejassin tremolejassis tremolejat tremolejats tremolejau tremolejava tremolejaven tremolejaves tremolejo tremolejà tremolejàrem tremolejàreu tremolejàs tremolejàssem tremolejàsseu tremolejàssim tremolejàssiu tremolejàvem tremolejàveu val v
temblequear

tremolina /tɾe.moˈɫi.na/ /tɾə.moˈɫi.nə/ /tɾə.muˈɫi.nə/ n fem
tremolina

tremolor /tɾe.moˈɫo/ /tɾe.moˈɫoɾ/ /tɾə.moˈɫo/ /tɾə.muˈɫo/ n
temblor
Moviment vibratori involuntari d'un ésser viu, generalment causat pel fred o per emocions com la por i la ira.
Moviment vibratori causat per una ona expansiva, durant terratrèmols i explosions.

tremolosa /tɾe.moˈɫo.za/ /tɾə.moˈɫo.zə/ /tɾə.muˈɫo.zə/ n fem
tembladera

tremolós /tɾe.moˈɫos/ /tɾə.moˈɫos/ /tɾə.muˈɫos/ adj masc
tembloroso

tremp /ˈtɾem/ /ˈtɾemp/ /ˈtɾəmp/ /ˈtɾɛm/ /ˈtɾɛmp/ n masc
témpera

trempaplomes /ˌtɾem.paˈpɫo.mes/ /ˌtɾem.pəˈpɫo.məs/ n masc
cortaplumas

trempar /tɾemˈpa/ /tɾemˈpaɾ/ /tɾəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tremp trempa trempada trempades trempam trempant trempar trempara tremparan tremparem tremparen trempares trempareu tremparia tremparien tremparies tremparà tremparàs tremparé tremparíem tremparíeu trempassen trempasses trempassin trempassis trempat trempats trempau trempava trempaven trempaves trempe trempem trempen trempes trempessen trempesses trempessin trempessis trempeu trempi trempin trempis trempo trempà trempàrem trempàreu trempàs trempàssem trempàsseu trempàssim trempàssiu trempàvem trempàveu trempés trempéssem trempésseu trempéssim trempéssiu trempí val v
templar
Fer assolir a un metall o al vidre el punt de fusió òptim per a treballar-lo.
levantársele
(col·loquial) Tenir el penis en erecció.

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ n fem
erección
(col·loquial) Estat del penis en erecció.

trempera matinera n fem
erección matutina

tremuja /tɾeˈmu.d͡ʒa/ /tɾeˈmu.ʒa/ /tɾəˈmu.ʒə/ n fem
tolva
Espècie de caixa de fusta quadrada que remata en forma piramidal per la seva part inferior, com un embut, per on va corrent el blat a l'esclop, i aquest a la mola per a moldre'l.
cabeza
Capçal de fusta unit per mitjà d'uns ferros a les nanses de la campana que serveix per a sostenir-la, i al mateix temps de contrapès per a que es pugui ventar fàcilment.

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
tren

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
trenza
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trenar /tɾeˈna/ /tɾeˈnaɾ/ /tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tren trena trenada trenades trenam trenant trenar trenara trenaran trenarem trenaren trenares trenareu trenaria trenarien trenaries trenarà trenaràs trenaré trenaríem trenaríeu trenassen trenasses trenassin trenassis trenat trenats trenau trenava trenaven trenaves trene trenem trenen trenes trenessen trenesses trenessin trenessis treneu treni trenin trenis treno trenà trenàrem trenàreu trenàs trenàssem trenàsseu trenàssim trenàssiu trenàvem trenàveu trenés trenéssem trenésseu trenéssim trenéssiu trení val v
trenzar
Fer trenes.

trenc /ˈtɾeŋ/ /ˈtɾeŋk/ /ˈtɾəŋk/ /ˈtɾɛŋ/ /ˈtɾɛŋk/ n masc
grieta
Esquerda produïda per contusió, solució de continuïtat en una superfície.
cedilla
Traç inferior de la ce trencada (ç).

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
rompecabezas
Joc de pensar amb una solució no òbvia.
Joc en el qual cal col·locar un conjunt de peces d'una forma concreta per a que mostrin una imatge de forma correcta.

trencacolls /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎs/ /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎʃ/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɔʎs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɔʎs/ n masc
despeñadero
Lloc de pas amb perill de caure.
escollo
(figuradament) Afer difícil amb perill d’equivocar-se.

trencadissa /tɾeŋ.kaˈði.sa/ /tɾəŋ.kəˈði.sə/ n fem
estropicio

trencador /tɾeŋ.kaˈðo/ /tɾeŋ.kaˈðoɾ/ /tɾəŋ.kəˈðo/ trencadora trencadors adj masc
quebrador
Que trenca.

trencador /tɾeŋ.kaˈðo/ /tɾeŋ.kaˈðoɾ/ /tɾəŋ.kəˈðo/ n masc
picapedrero
(professions) Persona que talla i treu pedres de la pedrera.

trencadís /tɾeŋ.kaˈðis/ /tɾəŋ.kəˈðis/ adj masc
quebradizo
Fràgil, fàcil de trencar.

trencafila /ˌtɾeŋ.kaˈfi.ɫa/ /ˌtɾəŋ.kəˈfi.ɫə/ /ˌtɾɛŋ.kəˈfi.ɫə/ n fem
cadeneta
Costura entrellaçada que els enquadernadors fan entre la corda i la capçada de cada part en el llom del llibre quan el cusen.

trencaglaç /ˌtɾeŋ.kaˈɣɫas/ /ˌtɾəŋ.kəˈɣɫas/ /ˌtɾɛŋ.kəˈɣɫas/ n masc
rompehielos
Embarcació amb una o dues proes amb forma tallant i buc molt robust pensada per a navegar per aigües que es poden gelar.
Roda (part davantera de la proa) de les embarcacions homònimes.

trencament /tɾeŋ.kaˈmen/ /tɾeŋ.kaˈment/ /tɾəŋ.kəˈmen/ /tɾəŋ.kəˈment/ n masc
ruptura
Acció de trencar.
Acció d'incomplir una llei u ordre judicial.

trencament de l'estic n masc
rotura del stick

trencament de servei n masc
break

trencapinyons n masc
cascapiñones

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trenc trenca trencada trencades trencam trencant trencar trencara trencaran trencarem trencaren trencares trencareu trencaria trencarien trencaries trencarà trencaràs trencaré trencaríem trencaríeu trencassen trencasses trencassin trencassis trencat trencats trencau trencava trencaven trencaves trenco trencà trencàrem trencàreu trencàs trencàssem trencàsseu trencàssim trencàssiu trencàvem trencàveu trenque trenquem trenquen trenques trenquessen trenquesses trenquessin trenquessis trenqueu trenqui trenquin trenquis trenqués trenquéssem trenquésseu trenquéssim trenquéssiu trenquí val v
romper
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.
torcer
(intransitiu) Canviar de direcció d’un camí o carrer a un altre.

trencar el servei v
romper el saque

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ n masc
treinta
(tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
treinta

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ number
treinta

trenta-cinquè /ˌtɾen.ta.siŋˈke/ /ˌtɾən.tə.siŋˈkə/ /ˌtɾɛn.tə.siŋˈkɛ/ number
trigésimo

trenta-dos /ˌtɾen.taˈðos/ /ˌtɾən.təˈðos/ /ˌtɾɛn.təˈðos/ number
treinta

trenta-dosè /ˌtɾen.ta.ðoˈze/ /ˌtɾən.tə.ðoˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.ðuˈzɛ/ number
trigésimo

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ number
treinta

trenta-novè /ˌtɾen.ta.noˈve/ /ˌtɾen.ta.noˈβe/ /ˌtɾən.tə.noˈvə/ /ˌtɾɛn.tə.nuˈvɛ/ /ˌtɾɛn.tə.nuˈβɛ/ number
trigésimo

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ number
treinta

trenta-quatrè /ˌtɾen.ta.kwaˈtɾe/ /ˌtɾən.tə.kwəˈtɾə/ /ˌtɾɛn.tə.kwəˈtɾɛ/ number
trigésimo

trenta-set /ˌtɾen.taˈsɛt/ /ˌtɾən.təˈsɛt/ /ˌtɾɛn.təˈsɛt/ number
treinta

trenta-setè /ˌtɾen.ta.seˈte/ /ˌtɾən.tə.səˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.səˈtɛ/ number
trigésimo

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
treinta

trenta-sisè /ˌtɾen.ta.siˈze/ /ˌtɾən.tə.siˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.siˈzɛ/ number
trigésimo

trenta-tres /ˌtɾen.taˈtɾes/ /ˌtɾən.təˈtɾes/ /ˌtɾɛn.təˈtɾes/ number
treinta

trenta-tresè /ˌtɾen.ta.tɾeˈze/ /ˌtɾən.tə.tɾəˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.tɾəˈzɛ/ number
trigésimo

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ number
treinta

trenta-una /ˌtɾen.taˈu.na/ /ˌtɾən.təˈu.nə/ /ˌtɾɛn.təˈu.nə/ number
treinta
Forma femenina de trenta-un.

trenta-unè /ˌtɾen.ta.uˈne/ /ˌtɾən.tə.uˈnə/ /ˌtɾɛn.tə.uˈnɛ/ number
trigésimo

trenta-vuit /ˌtɾen.taˈvujt/ /ˌtɾen.taˈβujt/ /ˌtɾən.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈβujt/ number
treinta

trenta-vuitè /ˌtɾen.ta.vujˈte/ /ˌtɾen.ta.βujˈte/ /ˌtɾen.ta.βwiˈte/ /ˌtɾən.tə.vujˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.vujˈtɛ/ /ˌtɾɛn.tə.βujˈtɛ/ number
trigésimo

trentejar /tɾen.teˈd͡ʒa/ /tɾen.teˈd͡ʒaɾ/ /tɾen.teˈʒa/ /tɾən.təˈd͡ʒa/ /tɾən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trentege trentegem trentegen trenteges trentegessen trentegesses trentegessin trentegessis trentegeu trentegi trentegin trentegis trentegés trentegéssem trentegésseu trentegéssim trentegéssiu trentegí trenteig trenteja trentejada trentejades trentejam trentejant trentejar trentejara trentejaran trentejarem trentejaren trentejares trentejareu trentejaria trentejarien trentejaries trentejarà trentejaràs trentejaré trentejaríem trentejaríeu trentejassen trentejasses trentejassin trentejassis trentejat trentejats trentejau trentejava trentejaven trentejaves trentejo trentejà trentejàrem trentejàreu trentejàs trentejàssem trentejàsseu trentejàssim trentejàssiu trentejàvem trentejàveu val v
rondar

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
trigésimo

trenzilla /tɾenˈzi.ʎa/ /tɾənˈzi.ʎə/ n fem
trencilla

trep /ˈtrep/ n masc
desarro

trepanar /tɾe.paˈna/ /tɾe.paˈnaɾ/ /tɾə.pəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trepan trepana trepanada trepanades trepanam trepanant trepanar trepanara trepanaran trepanarem trepanaren trepanares trepanareu trepanaria trepanarien trepanaries trepanarà trepanaràs trepanaré trepanaríem trepanaríeu trepanassen trepanasses trepanassin trepanassis trepanat trepanats trepanau trepanava trepanaven trepanaves trepane trepanem trepanen trepanes trepanessen trepanesses trepanessin trepanessis trepaneu trepani trepanin trepanis trepano trepanà trepanàrem trepanàreu trepanàs trepanàssem trepanàsseu trepanàssim trepanàssiu trepanàvem trepanàveu trepanés trepanéssem trepanésseu trepanéssim trepanéssiu trepaní val v
trepanar

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
taladro taladradora

trepar /tɾeˈpa/ /tɾeˈpaɾ/ /tɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trep trepa trepada trepades trepam trepant trepar trepara treparan treparem treparen trepares trepareu treparia treparien treparies treparà treparàs treparé treparíem treparíeu trepassen trepasses trepassin trepassis trepat trepats trepau trepava trepaven trepaves trepe trepem trepen trepes trepessen trepesses trepessin trepessis trepeu trepi trepin trepis trepo trepà trepàrem trepàreu trepàs trepàssem trepàsseu trepàssim trepàssiu trepàvem trepàveu trepés trepéssem trepésseu trepéssim trepéssiu trepí val v
taladrar

trepat /tɾeˈpat/ /tɾəˈpat/ n masc
trepat
Vi lleuger, fresc, afruitat, amb un grau alcohòlic baix i poca aroma, que se sol utilitzar per a fer vins rosats i negres.

trepidar /tɾe.piˈða/ /tɾe.piˈðaɾ/ /tɾə.piˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trepid trepida trepidada trepidades trepidam trepidant trepidar trepidara trepidaran trepidarem trepidaren trepidares trepidareu trepidaria trepidarien trepidaries trepidarà trepidaràs trepidaré trepidaríem trepidaríeu trepidassen trepidasses trepidassin trepidassis trepidat trepidats trepidau trepidava trepidaven trepidaves trepide trepidem trepiden trepides trepidessen trepidesses trepidessin trepidessis trepideu trepidi trepidin trepidis trepido trepidà trepidàrem trepidàreu trepidàs trepidàssem trepidàsseu trepidàssim trepidàssiu trepidàvem trepidàveu trepidés trepidéssem trepidésseu trepidéssim trepidéssiu trepidí val v
trepidar

trepitjar /tɾe.piˈd͡ʒa/ /tɾe.piˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trepitge trepitgem trepitgen trepitges trepitgessen trepitgesses trepitgessin trepitgessis trepitgeu trepitgi trepitgin trepitgis trepitgés trepitgéssem trepitgésseu trepitgéssim trepitgéssiu trepitgí trepitj trepitja trepitjada trepitjades trepitjam trepitjant trepitjar trepitjara trepitjaran trepitjarem trepitjaren trepitjares trepitjareu trepitjaria trepitjarien trepitjaries trepitjarà trepitjaràs trepitjaré trepitjaríem trepitjaríeu trepitjassen trepitjasses trepitjassin trepitjassis trepitjat trepitjats trepitjau trepitjava trepitjaven trepitjaves trepitjo trepitjà trepitjàrem trepitjàreu trepitjàs trepitjàssem trepitjàsseu trepitjàssim trepitjàssiu trepitjàvem trepitjàveu val v
pisar
Posar el peu damunt.
pisotear
Menysprear l’honor, la dignitat.

trepollar /tɾe.poˈʎa/ /tɾe.poˈʎaɾ/ /tɾə.poˈʎa/ /tɾə.puˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trepoll trepolla trepollada trepollades trepollam trepollant trepollar trepollara trepollaran trepollarem trepollaren trepollares trepollareu trepollaria trepollarien trepollaries trepollarà trepollaràs trepollaré trepollaríem trepollaríeu trepollassen trepollasses trepollassin trepollassis trepollat trepollats trepollau trepollava trepollaven trepollaves trepolle trepollem trepollen trepolles trepollessen trepollesses trepollessin trepollessis trepolleu trepolli trepollin trepollis trepollo trepollà trepollàrem trepollàreu trepollàs trepollàssem trepollàsseu trepollàssim trepollàssiu trepollàvem trepollàveu trepollés trepolléssem trepollésseu trepolléssim trepolléssiu trepollí val v
pisotear

trepà /tɾeˈpa/ /tɾəˈpa/ n masc
trépano

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
tres

tres segons n masc
tres segundos

tres-centes /ˌtɾeˈsen.tes/ /ˌtɾəˈsen.təs/ /ˌtɾɛˈsen.təs/ number
trescientas
Forma femenina de tres-cents.

tres-cents /ˌtɾeˈsens/ /ˌtɾəˈsens/ /ˌtɾɛˈsens/ number
trescientos

tresar /tɾeˈza/ /tɾeˈzaɾ/ /tɾəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tresa tresada tresades tresam tresant tresar tresara tresaran tresarem tresaren tresares tresareu tresaria tresarien tresaries tresarà tresaràs tresaré tresaríem tresaríeu tresassen tresasses tresassin tresassis tresat tresats tresau tresava tresaven tresaves trese tresem tresen treses tresessen tresesses tresessin tresessis treseu tresi tresin tresis treso tresà tresàrem tresàreu tresàs tresàssem tresàsseu tresàssim tresàssiu tresàvem tresàveu tresés treséssem tresésseu treséssim treséssiu tresí très val v
terciar

tresc /ˈtɾesk/ /ˈtɾəsk/ /ˈtɾɛsk/ n masc
trekking

trescanar /tɾes.kaˈna/ /tɾes.kaˈnaɾ/ /tɾəs.kəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trescan trescana trescanada trescanades trescanam trescanant trescanar trescanara trescanaran trescanarem trescanaren trescanares trescanareu trescanaria trescanarien trescanaries trescanarà trescanaràs trescanaré trescanaríem trescanaríeu trescanassen trescanasses trescanassin trescanassis trescanat trescanats trescanau trescanava trescanaven trescanaves trescane trescanem trescanen trescanes trescanessen trescanesses trescanessin trescanessis trescaneu trescani trescanin trescanis trescano trescanà trescanàrem trescanàreu trescanàs trescanàssem trescanàsseu trescanàssim trescanàssiu trescanàvem trescanàveu trescanés trescanéssem trescanésseu trescanéssim trescanéssiu trescaní val v
trascanar

trescar /tɾesˈka/ /tɾesˈkaɾ/ /tɾəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tresc tresca trescada trescades trescam trescant trescar trescara trescaran trescarem trescaren trescares trescareu trescaria trescarien trescaries trescarà trescaràs trescaré trescaríem trescaríeu trescassen trescasses trescassin trescassis trescat trescats trescau trescava trescaven trescaves tresco trescà trescàrem trescàreu trescàs trescàssem trescàsseu trescàssim trescàssiu trescàvem trescàveu tresque tresquem tresquen tresques tresquessen tresquesses tresquessin tresquessis tresqueu tresqui tresquin tresquis tresqués tresquéssem tresquésseu tresquéssim tresquéssiu tresquí val v
triar
Treballar activament les abelles entre el rusc i les plantes.
trajinar
Caminar apressadament, feinejar activament.

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
tesoro
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorejar /tɾe.zo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tɾe.zo.ɾeˈʒa/ /tɾə.zu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tresorege tresoregem tresoregen tresoreges tresoregessen tresoregesses tresoregessin tresoregessis tresoregeu tresoregi tresoregin tresoregis tresoregés tresoregéssem tresoregésseu tresoregéssim tresoregéssiu tresoregí tresoreig tresoreja tresorejada tresorejades tresorejam tresorejant tresorejar tresorejara tresorejaran tresorejarem tresorejaren tresorejares tresorejareu tresorejaria tresorejarien tresorejaries tresorejarà tresorejaràs tresorejaré tresorejaríem tresorejaríeu tresorejassen tresorejasses tresorejassin tresorejassis tresorejat tresorejats tresorejau tresorejava tresorejaven tresorejaves tresorejo tresorejà tresorejàrem tresorejàreu tresorejàs tresorejàssem tresorejàsseu tresorejàssim tresorejàssiu tresorejàvem tresorejàveu val v
atesorar
Aconseguir diners i coses de valor (tresors).
Tenir característiques personals ben valorades (habilitats, etc.).

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
tesorero

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
tesoreria tesorería

trespeus /ˌtɾesˈpɛws/ /ˌtɾəsˈpɛws/ /ˌtɾɛsˈpɛws/ n masc
trébedes
Cèrcol de ferro amb tres peus que serveix de suport per a posar atuells de cuina al foc.

trespolar /tɾes.poˈɫa/ /tɾes.poˈɫaɾ/ /tɾəs.poˈɫa/ /tɾəs.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ trespol trespola trespolada trespolades trespolam trespolant trespolar trespolara trespolaran trespolarem trespolaren trespolares trespolareu trespolaria trespolarien trespolaries trespolarà trespolaràs trespolaré trespolaríem trespolaríeu trespolassen trespolasses trespolassin trespolassis trespolat trespolats trespolau trespolava trespolaven trespolaves trespole trespolem trespolen trespoles trespolessen trespolesses trespolessin trespolessis trespoleu trespoli trespolin trespolis trespolo trespolà trespolàrem trespolàreu trespolàs trespolàssem trespolàsseu trespolàssim trespolàssiu trespolàvem trespolàveu trespolés trespoléssem trespolésseu trespoléssim trespoléssiu trespolí val v
techar
(valencià) Construir el sostre.

tresquarts n neut
tres cuartos

tresquarts ala dret n masc
tres cuartos ala derecha

tresquarts ala esquerre n masc
tres cuartos ala izquierda

tressa /ˈtɾe.sa/ /ˈtɾɛ.sə/ n fem
treza

tret /ˈtret/ n masc
tiro
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
excepto
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
trece

tretze són tretze adv
erre que erre

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
décimo

treu /ˈtɾew/ /ˈtɾɛw/ n masc
treo

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ bal tragueren tragueres traguessen traguesses traguessin traguessis tragué traguérem traguéreu tragués traguéssem traguésseu traguéssim traguéssiu traguí traiem traient traieu trauran traurem traureu trauria traurien trauries traurà trauràs trauré trauríem trauríeu trec trega treguem treguen tregues tregueu tregui treguin treguis treia treien treies treim treis tret treta tretes trets treu treuen treure treus trèiem trèieu v
sacar
Fer sortir una cosa del lloc on és.
quitar
Llevar o fer desaparèixer alguna cosa del lloc on és.

treure's la son de les orelles v
ponerse las pilas

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
tregua
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.
Metafòricament, interrupció del treball, del dolor, etc.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
elección

tria de la pilota n fem
elección de la pelota

triadures /tɾi.aˈðu.ɾes/ /tɾi.əˈðu.ɾəs/ n fem
migajas

triaga /tɾiˈa.ɣa/ /tɾiˈa.ɣə/ n fem
triaca
Composició de varis ingredients que serveix contra tot verí, considerant-se antigament els principals i més eficaços l'opi i les espècies que corregeixen la seva virtut narcòtica. La base principal de la de Roma i Montpeller es la carn de l'escurçó.
Preservatiu, remei per un mal imprevist, o d'algun mal previngut amb prudència o tret del mateix dany.

triagal adj
triacal
Cosa de triaga o que té les seves propietats.

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
triángulo
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Defensa de zona pròpia d'un equip en inferioritat numèrica per l'expulsió de jugadors, consistent a situar els tres jugadors de camp en els angles respectius d'un triangle imaginari, de manera que hi ha un davanter i dos defensors.

triangle de rebot n masc
triángulo de rebote

triangulació n fem
triangulación

triangular /tɾi.aŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.aŋ.ɡuˈɫaɾ/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫar/ adj
triangular
Que té forma de triangle.

triangular /tɾi.aŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.aŋ.ɡuˈɫaɾ/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept triangul triangula triangulada triangulades triangulam triangulant triangular triangulara triangularan triangularem triangularen triangulares triangulareu triangularia triangularien triangularies triangularà triangularàs triangularé triangularíem triangularíeu triangulassen triangulasses triangulassin triangulassis triangulat triangulats triangulau triangulava triangulaven triangulaves triangule triangulem triangulen triangules triangulessen triangulesses triangulessin triangulessis trianguleu trianguli triangulin triangulis triangulo triangulà triangulàrem triangulàreu triangulàs triangulàssem triangulàsseu triangulàssim triangulàssiu triangulàvem triangulàveu triangulés trianguléssem triangulésseu trianguléssim trianguléssiu triangulí val v
triangular
Referit a una superfície, realitzar una triangulació.

triangularitzar /tɾi.aŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈd͡za/ /tɾi.aŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /tɾi.əŋ.ɡu.ɫə.ɾidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept triangularitz triangularitza triangularitzada triangularitzades triangularitzam triangularitzant triangularitzar triangularitzara triangularitzaran triangularitzarem triangularitzaren triangularitzares triangularitzareu triangularitzaria triangularitzarien triangularitzaries triangularitzarà triangularitzaràs triangularitzaré triangularitzaríem triangularitzaríeu triangularitzassen triangularitzasses triangularitzassin triangularitzassis triangularitzat triangularitzats triangularitzau triangularitzava triangularitzaven triangularitzaves triangularitze triangularitzem triangularitzen triangularitzes triangularitzessen triangularitzesses triangularitzessin triangularitzessis triangularitzeu triangularitzi triangularitzin triangularitzis triangularitzo triangularitzà triangularitzàrem triangularitzàreu triangularitzàs triangularitzàssem triangularitzàsseu triangularitzàssim triangularitzàssiu triangularitzàvem triangularitzàveu triangularitzés triangularitzéssem triangularitzésseu triangularitzéssim triangularitzéssiu triangularitzí val v
triangularizar

triangularment /tɾi.aŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /tɾi.aŋ.ɡuˌɫaɾˈmen/ /tɾi.aŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ /tɾi.əŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /tɾi.əŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ adv
triangularmente

triapedrar /ˌtɾi.a.peˈðɾa/ /ˌtɾi.a.peˈðɾaɾ/ /ˌtɾi.ə.pəˈðɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept triapedr triapedra triapedrada triapedrades triapedram triapedrant triapedrar triapedrara triapedraran triapedrarem triapedraren triapedrares triapedrareu triapedraria triapedrarien triapedraries triapedrarà triapedraràs triapedraré triapedraríem triapedraríeu triapedrassen triapedrasses triapedrassin triapedrassis triapedrat triapedrats triapedrau triapedrava triapedraven triapedraves triapedre triapedrem triapedren triapedres triapedressen triapedresses triapedressin triapedressis triapedreu triapedri triapedrin triapedris triapedro triapedrà triapedràrem triapedràreu triapedràs triapedràssem triapedràsseu triapedràssim triapedràssiu triapedràvem triapedràveu triapedrés triapedréssem triapedrésseu triapedréssim triapedréssiu triapedrí val v
cribar

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tria triada triades triam triant triar triara triaran triarem triaren triares triareu triaria triarien triaries triarà triaràs triaré triaríem triaríeu triassen triasses triassin triassis triat triats triau triava triaven triaves trie triem trien tries triessen triesses triessin triessis trieu trii trio trià triàrem triàreu triàs triàssem triàsseu triàssim triàssiu triàvem triàveu triés triéssem triésseu triéssim triéssiu trií triï triïn triïs val v
escoger
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.
limpiar
Netejar una cosa traient-ne la brossa i els cossos estranys.

triatló n masc
triatlón

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
tribu

tribulació /tɾi.bu.ɫa.siˈo/ /tɾi.βu.ɫə.siˈo/ n fem
tribulación
Angúnia o pena gran.

tribular /tɾi.buˈɫaɾ/ /tɾi.βuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tribul tribula tribulada tribulades tribulam tribulant tribular tribulara tribularan tribularem tribularen tribulares tribulareu tribularia tribularien tribularies tribularà tribularàs tribularé tribularíem tribularíeu tribulassen tribulasses tribulassin tribulassis tribulat tribulats tribulau tribulava tribulaven tribulaves tribule tribulem tribulen tribules tribulessen tribulesses tribulessin tribulessis tribuleu tribuli tribulin tribulis tribulo tribulà tribulàrem tribulàreu tribulàs tribulàssem tribulàsseu tribulàssim tribulàssiu tribulàvem tribulàveu tribulés tribuléssem tribulésseu tribuléssim tribuléssiu tribulí val v
atribular

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
tribuna

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
tribunal

tribut /tɾiˈβut/ n masc
tributo

tributar /tɾi.buˈtaɾ/ /tɾi.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tribut tributa tributada tributades tributam tributant tributar tributara tributaran tributarem tributaren tributares tributareu tributaria tributarien tributaries tributarà tributaràs tributaré tributaríem tributaríeu tributassen tributasses tributassin tributassis tributat tributats tributau tributava tributaven tributaves tribute tributem tributen tributes tributessen tributesses tributessin tributessis tributeu tributi tributin tributis tributo tributà tributàrem tributàreu tributàs tributàssem tributàsseu tributàssim tributàssiu tributàvem tributàveu tributés tributéssem tributésseu tributéssim tributéssiu tributí val v
tributar
Satisfer el pagament d'un tribut.

tribú /tɾiˈβu/ n masc
tribuno

tricorn /tɾiˈkɔrn/ n masc
tricornio

tricorni /tɾiˈkɔr.ni/ n masc
tricornio

tricotar /tɾi.koˈta/ /tɾi.koˈtaɾ/ /tɾi.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tricot tricota tricotada tricotades tricotam tricotant tricotar tricotara tricotaran tricotarem tricotaren tricotares tricotareu tricotaria tricotarien tricotaries tricotarà tricotaràs tricotaré tricotaríem tricotaríeu tricotassen tricotasses tricotassin tricotassis tricotat tricotats tricotau tricotava tricotaven tricotaves tricote tricotem tricoten tricotes tricotessen tricotesses tricotessin tricotessis tricoteu tricoti tricotin tricotis tricoto tricotà tricotàrem tricotàreu tricotàs tricotàssem tricotàsseu tricotàssim tricotàssiu tricotàvem tricotàveu tricotés tricotéssem tricotésseu tricotéssim tricotéssiu tricotí val v
tricotar

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
tridente

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
tridimensional

triella /tɾiˈe.ʎa/ /tɾiˈə.ʎə/ /tɾiˈɛ.ʎə/ n fem
trieja

trifurcar /tɾi.furˈka/ /tɾi.fuɾˈka/ /tɾi.fuɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trifurc trifurca trifurcada trifurcades trifurcam trifurcant trifurcar trifurcara trifurcaran trifurcarem trifurcaren trifurcares trifurcareu trifurcaria trifurcarien trifurcaries trifurcarà trifurcaràs trifurcaré trifurcaríem trifurcaríeu trifurcassen trifurcasses trifurcassin trifurcassis trifurcat trifurcats trifurcau trifurcava trifurcaven trifurcaves trifurco trifurcà trifurcàrem trifurcàreu trifurcàs trifurcàssem trifurcàsseu trifurcàssim trifurcàssiu trifurcàvem trifurcàveu trifurque trifurquem trifurquen trifurques trifurquessen trifurquesses trifurquessin trifurquessis trifurqueu trifurqui trifurquin trifurquis trifurqués trifurquéssem trifurquésseu trifurquéssim trifurquéssiu trifurquí val v
trifurcar

trifàsic /tɾiˈfa.zik/ adj masc
trifásico
Compost per tres fases.

triganer /tɾi.ɣaˈne/ /tɾi.ɣaˈneɾ/ /tɾi.ɣəˈne/ adj masc
tardón

trigar /tɾiˈɣa/ /tɾiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trig triga trigada trigades trigam trigant trigar trigara trigaran trigarem trigaren trigares trigareu trigaria trigarien trigaries trigarà trigaràs trigaré trigaríem trigaríeu trigassen trigasses trigassin trigassis trigat trigats trigau trigava trigaven trigaves trigo trigue triguem triguen trigues triguessen triguesses triguessin triguessis trigueu trigui triguin triguis trigués triguéssem triguésseu triguéssim triguéssiu triguí trigà trigàrem trigàreu trigàs trigàssem trigàsseu trigàssim trigàssiu trigàvem trigàveu val v
tardar

trigonomètricament /tɾi.ɣo.noˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /tɾi.ɣo.noˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /tɾi.ɣo.noˌmɛ.tɾi.kəˈment/ /tɾi.ɣu.nuˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ adv
trigonométricamente

trilió /tɾi.ɫiˈo/ number masc
trillón
(cardinal) Milió de bilions.

trillar /tɾiˈʎa/ /tɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trill trilla trillada trillades trillam trillant trillar trillara trillaran trillarem trillaren trillares trillareu trillaria trillarien trillaries trillarà trillaràs trillaré trillaríem trillaríeu trillassen trillasses trillassin trillassis trillat trillats trillau trillava trillaven trillaves trille trillem trillen trilles trillessen trillesses trillessin trillessis trilleu trilli trillin trillis trillo trillà trillàrem trillàreu trillàs trillàssem trillàsseu trillàssim trillàssiu trillàvem trillàveu trillés trilléssem trillésseu trilléssim trilléssiu trillí val v
trillar

trimestralment /tɾi.mesˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.mesˌtɾaɫˈment/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈment/ adv
trimestralmente

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
trimestre

trinar /tɾiˈna/ /tɾiˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trin trina trinada trinades trinam trinant trinar trinara trinaran trinarem trinaren trinares trinareu trinaria trinarien trinaries trinarà trinaràs trinaré trinaríem trinaríeu trinassen trinasses trinassin trinassis trinat trinats trinau trinava trinaven trinaves trine trinem trinen trines trinessen trinesses trinessin trinessis trineu trini trinin trinis trino trinà trinàrem trinàreu trinàs trinàssem trinàsseu trinàssim trinàssiu trinàvem trinàveu trinés trinéssem trinésseu trinéssim trinéssiu triní val v
trinar
(música) Fer trinats, refilar com un ocell.
(col·loquial) Mostrar ira, ràbia.

trinc /ˈtɾiŋ/ /ˈtɾiŋk/ /ˈtɾiŋk/ n masc
tris

trincar /tɾiŋˈka/ /tɾiŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trinc trinca trincada trincades trincam trincant trincar trincara trincaran trincarem trincaren trincares trincareu trincaria trincarien trincaries trincarà trincaràs trincaré trincaríem trincaríeu trincassen trincasses trincassin trincassis trincat trincats trincau trincava trincaven trincaves trinco trincà trincàrem trincàreu trincàs trincàssem trincàsseu trincàssim trincàssiu trincàvem trincàveu trinque trinquem trinquen trinques trinquessen trinquesses trinquessin trinquessis trinqueu trinqui trinquin trinquis trinqués trinquéssem trinquésseu trinquéssim trinquéssiu trinquí val v
trincar
En nàutica, fermar amb trinques o altres lligams.
brindar
En una celebració, fer, els assistents, que els seus gots topin lleugerament.

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
trineo

trinquet /tɾiŋˈket/ /tɾiŋˈkɛt/ n masc
trinquete
En embarcacions amb més d'un pal sense considerar el bauprès ni altre que pugui partir del bauprès, arbre i pal més proper a proa sempre que aquest no sigui el més alt de l'embarcació.
La més baixa de les vergues agafada al pal trinquet.
La més baixa del les veles quadrades agafada al pal trinquet.
(pilota) Pista de joc de pilota consistent en un espai rectangular, generalment amb sostre, tancat per quatre parets aptes també per al joc.

trinqueter /tɾiŋ.keˈte/ /tɾiŋ.keˈteɾ/ /tɾiŋ.kəˈte/ n masc
pelotero

trinquetilla /tɾiŋ.keˈti.ʎa/ /tɾiŋ.kəˈti.ʎə/ n fem
trinquetilla

trinxa /ˈtɾiɲ.t͡ʃa/ /ˈtɾiɲ.ʃə/ n fem
pretina

trinxar /tɾiɲˈt͡ʃa/ /tɾiɲˈt͡ʃaɾ/ /tɾiɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trinx trinxa trinxada trinxades trinxam trinxant trinxar trinxara trinxaran trinxarem trinxaren trinxares trinxareu trinxaria trinxarien trinxaries trinxarà trinxaràs trinxaré trinxaríem trinxaríeu trinxassen trinxasses trinxassin trinxassis trinxat trinxats trinxau trinxava trinxaven trinxaves trinxe trinxem trinxen trinxes trinxessen trinxesses trinxessin trinxessis trinxeu trinxi trinxin trinxis trinxo trinxà trinxàrem trinxàreu trinxàs trinxàssem trinxàsseu trinxàssim trinxàssiu trinxàvem trinxàveu trinxés trinxéssem trinxésseu trinxéssim trinxéssiu trinxí val v
trinchar
Dividir en parts més petites una peça d'aliment, en especial la carn.

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
trinchera

trinxeraire /tɾiɲ.t͡ʃeˈɾaj.ɾe/ /tɾiɲ.ʃəˈɾaj.ɾə/ n neut
golfo
Noi que vagabundeja.

trinxet /tɾiɲˈt͡ʃet/ /tɾiɲˈʃət/ /tɾiɲˈʃɛt/ n masc
hocino

trio /ˈtɾi.o/ /ˈtɾi.u/ n masc
trío

triomfalment /tɾi.oɱˌfaɫˈmen/ /tɾi.oɱˌfaɫˈment/ /tɾi.uɱˌfaɫˈmen/ adv
triunfalmente

triomfar /tɾi.oɱˈfa/ /tɾi.oɱˈfaɾ/ /tɾi.uɱˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept triomf triomfa triomfada triomfades triomfam triomfant triomfar triomfara triomfaran triomfarem triomfaren triomfares triomfareu triomfaria triomfarien triomfaries triomfarà triomfaràs triomfaré triomfaríem triomfaríeu triomfassen triomfasses triomfassin triomfassis triomfat triomfats triomfau triomfava triomfaven triomfaves triomfe triomfem triomfen triomfes triomfessen triomfesses triomfessin triomfessis triomfeu triomfi triomfin triomfis triomfo triomfà triomfàrem triomfàreu triomfàs triomfàssem triomfàsseu triomfàssim triomfàssiu triomfàvem triomfàveu triomfés triomféssem triomfésseu triomféssim triomféssiu triomfí val v
triunfar

tripa /ˈtɾi.pa/ /ˈtɾi.pə/ n fem
callos

tripartir /tɾi.parˈti/ /tɾi.paɾˈti/ /tɾi.paɾˈtiɾ/ /tɾi.pərˈti/ bal n-occ occ sept triparteix triparteixen triparteixes triparteixi triparteixin triparteixis triparteixo tripartesc tripartesqui tripartesquin tripartesquis tripartia tripartida tripartides tripartien triparties tripartiguem tripartigueu tripartim tripartint tripartir tripartira tripartiran tripartirem tripartiren tripartires tripartireu tripartiria tripartirien tripartiries tripartirà tripartiràs tripartiré tripartiríem tripartiríeu tripartisc tripartisca tripartisquen tripartisques tripartissen tripartisses tripartissin tripartissis tripartit tripartits tripartiu tripartix tripartixen tripartixes tripartixo tripartí tripartíem tripartíeu tripartírem tripartíreu tripartís tripartíssem tripartísseu tripartíssim tripartíssiu val v
tripartir

tripijoc /tɾi.piˈd͡ʒɔk/ /tɾi.piˈʒɔk/ n masc
trapicheo
Astúcia amb un objectiu il·lícit.

triple n masc
triple
(bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

triple bogey n masc
triple bogey

triple doble n masc
triple doble

triple eliminació n fem
triple eliminación

triples n masc
triples

tripleta n fem
tripleta

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept triplic triplica triplicada triplicades triplicam triplicant triplicar triplicara triplicaran triplicarem triplicaren triplicares triplicareu triplicaria triplicarien triplicaries triplicarà triplicaràs triplicaré triplicaríem triplicaríeu triplicassen triplicasses triplicassin triplicassis triplicat triplicats triplicau triplicava triplicaven triplicaves triplico triplicà triplicàrem triplicàreu triplicàs triplicàssem triplicàsseu triplicàssim triplicàssiu triplicàvem triplicàveu triplique tripliquem tripliquen tripliques tripliquessen tripliquesses tripliquessin tripliquessis tripliqueu tripliqui tripliquin tripliquis tripliqués tripliquéssem tripliquésseu tripliquéssim tripliquéssiu tripliquí val v
triplicar

triplà /tɾiˈpɫa/ n masc
triplano

tripolità /tɾi.po.ɫiˈta/ /tɾi.pu.ɫiˈta/ adj masc
tripolitano
Relatiu o pertanyent a Trípoli.

tripolità /tɾi.po.ɫiˈta/ /tɾi.pu.ɫiˈta/ n masc
tripolitano
Persona que habita o és originària de Trípoli.

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
tripulación
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

tripulant /tɾi.puˈɫan/ /tɾi.puˈɫant/ n neut
tripulante
Membre d'una tripulació.

tripular /tɾi.puˈɫa/ /tɾi.puˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tripul tripula tripulada tripulades tripulam tripulant tripular tripulara tripularan tripularem tripularen tripulares tripulareu tripularia tripularien tripularies tripularà tripularàs tripularé tripularíem tripularíeu tripulassen tripulasses tripulassin tripulassis tripulat tripulats tripulau tripulava tripulaven tripulaves tripule tripulem tripulen tripules tripulessen tripulesses tripulessin tripulessis tripuleu tripuli tripulin tripulis tripulo tripulà tripulàrem tripulàreu tripulàs tripulàssem tripulàsseu tripulàssim tripulàssiu tripulàvem tripulàveu tripulés tripuléssem tripulésseu tripuléssim tripuléssiu tripulí val v
tripular
Obtenir tripulants per a un vehicle.

triquèquid /tɾiˈkɛ.kit/ n masc
manatí

trisagi /tɾiˈsa.d͡ʒi/ /tɾiˈsa.ʒi/ n masc
trisagio

trisecar /tɾi.seˈka/ /tɾi.seˈkaɾ/ /tɾi.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trisec triseca trisecada trisecades trisecam trisecant trisecar trisecara trisecaran trisecarem trisecaren trisecares trisecareu trisecaria trisecarien trisecaries trisecarà trisecaràs trisecaré trisecaríem trisecaríeu trisecassen trisecasses trisecassin trisecassis trisecat trisecats trisecau trisecava trisecaven trisecaves triseco trisecà trisecàrem trisecàreu trisecàs trisecàssem trisecàsseu trisecàssim trisecàssiu trisecàvem trisecàveu triseque trisequem trisequen triseques trisequessen trisequesses trisequessin trisequessis trisequeu trisequi trisequin trisequis trisequés trisequéssem trisequésseu trisequéssim trisequéssiu trisequí val v
trisecar

trisil·làbic /tɾi.siɫˈɫa.bik/ /tɾi.siɫˈɫa.βik/ /tɾi.siˈɫa.βik/ adj masc
trisilábico

trisomia 21 n fem
trisomía 21

trist /ˈtɾist/ adj
triste
Que no té alegria.

tristament /ˌtɾis.taˈmen/ /ˌtɾis.taˈment/ /ˌtɾis.təˈmen/ /ˌtɾis.təˈment/ adv
tristemente

tristejar /tɾis.teˈd͡ʒa/ /tɾis.teˈd͡ʒaɾ/ /tɾis.teˈʒa/ /tɾis.təˈd͡ʒa/ /tɾis.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ tristege tristegem tristegen tristeges tristegessen tristegesses tristegessin tristegessis tristegeu tristegi tristegin tristegis tristegés tristegéssem tristegésseu tristegéssim tristegéssiu tristegí tristeig tristeja tristejada tristejades tristejam tristejant tristejar tristejaran tristejarem tristejaren tristejares tristejareu tristejaria tristejarien tristejaries tristejarà tristejaràs tristejaré tristejaríem tristejaríeu tristejassen tristejasses tristejassin tristejassis tristejat tristejats tristejau tristejava tristejaven tristejaves tristejo tristejà tristejàrem tristejàreu tristejàs tristejàssem tristejàsseu tristejàssim tristejàssiu tristejàvem tristejàveu v
tristear

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
tristeza

tristor /tɾisˈto/ /tɾisˈtoɾ/ n fem
tristeza

tristíssim /tɾisˈti.sim/ adj masc
tristísimo

trisíl·lab /tɾiˈsi.ɫap/ /tɾiˈsi.ɫəp/ /tɾiˈsiɫ.ɫap/ /tɾiˈsiɫ.ɫəp/ trisíl·laba trisíl·labs adj masc
trisílabo
Que té tres síl·labes.

trisíl·lab /tɾiˈsi.ɫap/ /tɾiˈsi.ɫəp/ /tɾiˈsiɫ.ɫap/ /tɾiˈsiɫ.ɫəp/ n masc
trisílabo
Mot que té tres síl·labes.
Vers que de mètrica té tres síl·labes.

tritllejar /tɾi.ʎeˈd͡ʒa/ /tɾi.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /tɾi.ʎəˈd͡ʒa/ /tɾi.ʎəˈʒa/ /tɾiʎ.ʎeˈʒa/ /tɾiʎ.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sept tritllege tritllegem tritllegen tritlleges tritllegessen tritllegesses tritllegessin tritllegessis tritllegeu tritllegi tritllegin tritllegis tritllegés tritllegéssem tritllegésseu tritllegéssim tritllegéssiu tritllegí tritlleja tritllejada tritllejades tritllejant tritllejar tritllejara tritllejaran tritllejarem tritllejaren tritllejares tritllejareu tritllejaria tritllejarien tritllejaries tritllejarà tritllejaràs tritllejaré tritllejaríem tritllejaríeu tritllejassen tritllejasses tritllejat tritllejats tritllejava tritllejaven tritllejaves tritllejo tritllejà tritllejàrem tritllejàreu tritllejàssem tritllejàsseu tritllejàvem tritllejàveu val val (1) v
repiquetear

triturar /tɾi.tuˈɾa/ /tɾi.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tritur tritura triturada triturades trituram triturant triturar triturara trituraran triturarem trituraren triturares triturareu trituraria triturarien trituraries triturarà trituraràs trituraré trituraríem trituraríeu triturassen triturasses triturassin triturassis triturat triturats triturau triturava trituraven trituraves triture triturem trituren tritures trituressen trituresses trituressin trituressis tritureu trituri triturin trituris trituro triturà trituràrem trituràreu trituràs trituràssem trituràsseu trituràssim trituràssiu trituràvem trituràveu triturés trituréssem triturésseu trituréssim trituréssiu triturí val v
triturar

triumvirat /tɾi.um.biˈɾat/ /tɾi.uɱ.viˈɾat/ /tɾi.uɱ.viˈɾat/ n masc
triunvirato
Grup de tres persones que formen la direcció d'un govern.

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ adj
trivial

trivialitzar /tɾi.vi.a.ɫiˈzaɾ/ /tɾi.vi.ə.ɫiˈd͡za/ /tɾi.βi.a.ɫiˈd͡za/ /tɾi.βi.a.ɫiˈza/ /tɾi.βi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trivialitz trivialitza trivialitzada trivialitzades trivialitzam trivialitzant trivialitzar trivialitzara trivialitzaran trivialitzarem trivialitzaren trivialitzares trivialitzareu trivialitzaria trivialitzarien trivialitzaries trivialitzarà trivialitzaràs trivialitzaré trivialitzaríem trivialitzaríeu trivialitzassen trivialitzasses trivialitzassin trivialitzassis trivialitzat trivialitzats trivialitzau trivialitzava trivialitzaven trivialitzaves trivialitze trivialitzem trivialitzen trivialitzes trivialitzessen trivialitzesses trivialitzessin trivialitzessis trivialitzeu trivialitzi trivialitzin trivialitzis trivialitzo trivialitzà trivialitzàrem trivialitzàreu trivialitzàs trivialitzàssem trivialitzàsseu trivialitzàssim trivialitzàssiu trivialitzàvem trivialitzàveu trivialitzés trivialitzéssem trivialitzésseu trivialitzéssim trivialitzéssiu trivialitzí val v
trivializar

tro /ˈtɾo/ n masc
trueno
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.
Soroll que fan les armes i artificis de foc.
Soroll que fa la pólvora, plata fulminant i salnitre.
Veu grossa.
Peça d'artilleria antiga de gros calibre.
(metafòricament) Poder d'un príncep guerrer.
Se diu en la moral per la veu, eloqüència i predicació d'un orador vehement.
Capseta de paper plena de pólvora ben pitjada i embolicada ben estreta amb dos o tres voltes de fil que en ser llençada a terra amb la metxa encesa, rebenta amb gran soroll i estrèpit.
(familiar) pet, ventositat.
bombazo
Soroll que fa una bomba.

troba /ˈtɾɔ.βa/ /ˈtɾɔ.βə/ n fem
hallazgo

trobada /tɾoˈβa.ða/ /tɾuˈβa.ðə/ n fem
encuentro

trobada LAN n fem
fiesta LAN

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
trovador
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

trobadoresc /tɾo.ba.ðoˈɾesk/ /tɾo.bə.ðoˈɾəsk/ /tɾu.bə.ðuˈɾɛsk/ /tɾu.βə.ðuˈɾɛsk/ adj masc
trovadoresco

trobadorescament /tɾo.ba.ðoˌɾes.kaˈment/ /tɾo.bə.ðoˌɾəs.kəˈment/ /tɾo.βa.ðoˌɾes.kaˈmen/ /tɾu.bə.ðuˌɾɛs.kəˈmen/ /tɾu.βə.ðuˌɾɛs.kəˈmen/ adv
trovadorescamente

troballa /tɾoˈba.ʎa/ /tɾoˈba.ʎə/ /tɾuˈba.jə/ n fem
hallazgo

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trob troba trobada trobades trobam trobant trobar trobara trobaran trobarem trobaren trobares trobareu trobaria trobarien trobaries trobarà trobaràs trobaré trobaríem trobaríeu trobassen trobasses trobassin trobassis trobat trobats trobau trobava trobaven trobaves trobe trobem troben trobes trobessen trobesses trobessin trobessis trobeu trobi trobin trobis trobo trobà trobàrem trobàreu trobàs trobàssem trobàsseu trobàssim trobàssiu trobàvem trobàveu trobés trobéssem trobésseu trobéssim trobéssiu trobí val v
encontrar hallar
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
trovar
Compondre en l'art dels trobadors.
encontrarse
(pronominal) Concórrer o estar present en alguna part.
(pronominal) Ser o estar en un determinat estat.
encontrarse encontrar
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
madeja

trocànter /tɾoˈkan.teɾ/ /tɾoˈkan.təɾ/ /tɾuˈkan.tər/ n masc
trocánter

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
trofeo

troglodita /tɾo.ɣɫoˈði.ta/ /tɾo.ɣɫoˈði.tə/ /tɾu.ɣɫuˈði.tə/ adj
troglodita
Que viu en una caverna o cova.

troglodita /tɾo.ɣɫoˈði.ta/ /tɾo.ɣɫoˈði.tə/ /tɾu.ɣɫuˈði.tə/ n neut
troglodita
Persona que viu en una cova.

troica /ˈtɾɔj.ka/ /ˈtɾɔj.kɔ/ /ˈtɾɔj.kə/ n fem
troica

troià /tɾoˈja/ /tɾuˈja/ adj masc
troyano

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
trol
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
trol
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ v
trolear
(internet) Atacar provocant com un trol.

tromba /ˈtɾom.ba/ /ˈtɾom.bə/ n fem
tromba

trombe /ˈtɾom.be/ /ˈtɾom.bə/ n masc
trombo

trombofília /tɾom.boˈfi.ɫi.a/ /tɾom.boˈfi.ɫi.ə/ /tɾum.buˈfi.ɫi.ə/ n fem
trombofilia

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
trombón

trombó de colissa n masc
trombón de varas

trombó de pistons n masc
trombón de pistones

trombó rovellat n masc
trombón oxidado

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
trompa
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, format per un llarg tub enroscat que s'eixampla gradualment des de l'embocadura al pavelló.
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.
(col·loquial) embriaguesa

trompa marina n fem
trompeta marina

trompada /tɾomˈpa.ða/ /tɾomˈpa.ðə/ /tɾumˈpa.ðə/ n fem
trompazo
Cop fort, batzac.

trompejar /tɾom.peˈd͡ʒa/ /tɾom.peˈd͡ʒaɾ/ /tɾom.peˈʒa/ /tɾom.pəˈd͡ʒa/ /tɾum.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ trompege trompegem trompegen trompeges trompegessen trompegesses trompegessin trompegessis trompegeu trompegi trompegin trompegis trompegés trompegéssem trompegésseu trompegéssim trompegéssiu trompegí trompeja trompejada trompejades trompejant trompejar trompejara trompejaran trompejarem trompejaren trompejares trompejareu trompejaria trompejarien trompejaries trompejarà trompejaràs trompejaré trompejaríem trompejaríeu trompejassen trompejasses trompejat trompejats trompejava trompejaven trompejaves trompejo trompejà trompejàrem trompejàreu trompejàssem trompejàsseu trompejàvem trompejàveu val val (1) v
trompear

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trompeta
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n neut
trompeta
Trompetista, nom usat especialment en l'entorn militar i en les orquestres.

trompeta bastarda n fem
trompeta bastarda

trompeta de pistons n fem
trompeta de pistones

trompeteig /tɾom.peˈtet͡ʃ/ /tɾom.pəˈtət͡ʃ/ /tɾum.pəˈtɛt͡ʃ/ n masc
trompeteo

trompetejar /tɾom.pe.teˈd͡ʒa/ /tɾom.pe.teˈd͡ʒaɾ/ /tɾom.pe.teˈʒa/ /tɾom.pə.təˈd͡ʒa/ /tɾum.pə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trompetege trompetegem trompetegen trompeteges trompetegessen trompetegesses trompetegessin trompetegessis trompetegeu trompetegi trompetegin trompetegis trompetegés trompetegéssem trompetegésseu trompetegéssim trompetegéssiu trompetegí trompeteig trompeteja trompetejada trompetejades trompetejam trompetejant trompetejar trompetejara trompetejaran trompetejarem trompetejaren trompetejares trompetejareu trompetejaria trompetejarien trompetejaries trompetejarà trompetejaràs trompetejaré trompetejaríem trompetejaríeu trompetejassen trompetejasses trompetejassin trompetejassis trompetejat trompetejats trompetejau trompetejava trompetejaven trompetejaves trompetejo trompetejà trompetejàrem trompetejàreu trompetejàs trompetejàssem trompetejàsseu trompetejàssim trompetejàssiu trompetejàvem trompetejàveu val v
trompetear
Sonar la trompeta.
pregonar
Divulgar una informació de forma que tothom se n’assabenti.

trompeter /tɾom.peˈte/ /tɾom.peˈteɾ/ /tɾom.pəˈte/ /tɾum.pəˈte/ n masc
trompetero
Persona que fabrica trompetes.
pipo real
Peix teleosti de la família dels macroramfòsids amb musell llarg i tubiforme (Macroramphosus scolopax).

trompetista /tɾom.peˈtis.ta/ /tɾom.peˈtis.te/ /tɾom.pəˈtis.tə/ /tɾum.pəˈtis.tə/ n neut
trompetista

tron /ˈtɾɔn/ n masc
trono

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
púlpito
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.
trona
Cadira alta i amb braços pels nadons.

tronada /tɾoˈna.ða/ /tɾoˈna.ðə/ /tɾuˈna.ðə/ n fem
tronada

tronadissa /tɾo.naˈði.sa/ /tɾo.nəˈði.sə/ /tɾu.nəˈði.sə/ n fem
gran tronada

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
tronar

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
tronco
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

troncar /tɾoŋˈka/ /tɾoŋˈkaɾ/ /tɾuŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tronc tronca troncada troncades troncam troncant troncar troncara troncaran troncarem troncaren troncares troncareu troncaria troncarien troncaries troncarà troncaràs troncaré troncaríem troncaríeu troncassen troncasses troncassin troncassis troncat troncats troncau troncava troncaven troncaves tronco troncà troncàrem troncàreu troncàs troncàssem troncàsseu troncàssim troncàssiu troncàvem troncàveu tronque tronquem tronquen tronques tronquessen tronquesses tronquessin tronquessis tronqueu tronqui tronquin tronquis tronqués tronquéssem tronquésseu tronquéssim tronquéssiu tronquí val v
destroncar

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ n fem
tronera
(billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

trontollar /tɾon.toˈʎa/ /tɾon.toˈʎaɾ/ /tɾun.tuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trontoll trontolla trontollada trontollades trontollam trontollant trontollar trontollara trontollaran trontollarem trontollaren trontollares trontollareu trontollaria trontollarien trontollaries trontollarà trontollaràs trontollaré trontollaríem trontollaríeu trontollassen trontollasses trontollassin trontollassis trontollat trontollats trontollau trontollava trontollaven trontollaves trontolle trontollem trontollen trontolles trontollessen trontollesses trontollessin trontollessis trontolleu trontolli trontollin trontollis trontollo trontollà trontollàrem trontollàreu trontollàs trontollàssem trontollàsseu trontollàssim trontollàssiu trontollàvem trontollàveu trontollés trontolléssem trontollésseu trontolléssim trontolléssiu trontollí val v
retemblar
Balançar-se una cosa contínuament i ràpidament, en especial quan hi ha risc que es desprengui d'algun lloc.
tambalear
Per extensió, alguna cosa (un govern, un acord, la pau, etc.) tenir un gran risc de caure, trencar-se o no poder esdevenir.

trop /ˈtɾɔp/ n masc
tropo

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
tropa

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
tropical

tropopausa /ˌtɾo.poˈpaw.za/ /ˌtɾo.poˈpaw.zə/ /ˌtɾo.puˈpaw.zə/ n fem
tropopausa

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
troposfera

tros /ˈtɾɔs/ n masc
trozo

tros de quòniam n masc
tonto de capirote

trossa /ˈtɾɔ.sa/ /ˈtɾɔ.sɔ/ /ˈtɾɔ.sə/ n fem
moño
Cabells recollits caragolant-los.
troza
Corda gruixuda que uneix la vela llatina amb l'arbre que la sosté.

trossar /tɾoˈsa/ /tɾoˈsaɾ/ /tɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tros trossa trossada trossades trossam trossant trossar trossara trossaran trossarem trossaren trossares trossareu trossaria trossarien trossaries trossarà trossaràs trossaré trossaríem trossaríeu trossassen trossasses trossassin trossassis trossat trossats trossau trossava trossaven trossaves trosse trossem trossen trosses trossessen trossesses trossessin trossessis trosseu trossi trossin trossis trosso trossà trossàrem trossàreu trossàs trossàssem trossàsseu trossàssim trossàssiu trossàvem trossàveu trossés trosséssem trossésseu trosséssim trosséssiu trossí val v
trozar
(nàutica) Tibar la trossa.

trot /ˈtɾɔt/ n masc
trote

trotar /tɾoˈta/ /tɾoˈtaɾ/ /tɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trot trota trotada trotades trotam trotant trotar trotara trotaran trotarem trotaren trotares trotareu trotaria trotarien trotaries trotarà trotaràs trotaré trotaríem trotaríeu trotassen trotasses trotassin trotassis trotat trotats trotau trotava trotaven trotaves trote trotem troten trotes trotessen trotesses trotessin trotessis troteu troti trotin trotis troto trotà trotàrem trotàreu trotàs trotàssem trotàsseu trotàssim trotàssiu trotàvem trotàveu trotés trotéssem trotésseu trotéssim trotéssiu trotí val v
trotar

troter /tɾoˈte/ /tɾoˈteɾ/ /tɾuˈte/ n masc
correo

trotllo /ˈtɾɔ.ʎo/ /ˈtɾɔ.ʎo/ /ˈtɾɔ.ʎu/ /ˈtɾɔʎ.ʎo/ /ˈtɾɔʎ.ʎu/ n masc
romerillo

truaneria /tɾu.a.neˈɾi.a/ /tɾu.ə.nəˈɾi.ə/ n fem
truhanería

truc /ˈtɾuk/ n masc
truco
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.
Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
(videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.
golpe
(billar) Acció i efecte d'una bola de topar amb una altra en el transcurs d'una partida.
truque
Joc de cartes jugat habitualment per parelles i en què cada bàndol intenta puntuar a través de dos jocs simultanis, el truc i l'envit.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truc truca trucada trucades trucam trucant trucar trucara trucaran trucarem trucaren trucares trucareu trucaria trucarien trucaries trucarà trucaràs trucaré trucaríem trucaríeu trucassen trucasses trucassin trucassis trucat trucats trucau trucava trucaven trucaves truco trucà trucàrem trucàreu trucàs trucàssem trucàsseu trucàssim trucàssiu trucàvem trucàveu truque truquem truquen truques truquessen truquesses truquessin truquessis truqueu truqui truquin truquis truqués truquéssem truquésseu truquéssim truquéssiu truquí val v
llamar
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
(intransitiu) Telefonar.
trucar
(intransitiu) En el joc del truc, envidar, fer el primer envit.
(transitiu, mecànica) Fer un trucatge, manipular un motor per modificar les prestacions.
tupir
(transitiu) Atapeir la roba en teixir-la, estrenyent les passades amb la pua o afegint passades.

truculent /tɾu.kuˈɫen/ /tɾu.kuˈɫent/ adj masc
truculento

trufa /ˈtɾu.fa/ /ˈtɾu.fə/ n fem
trufa
(pastisseria) Dolç rodó de nata batuda i xocolata fosa, recobert de xocolata.

trufar /tɾuˈfa/ /tɾuˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truf trufa trufada trufades trufam trufant trufar trufara trufaran trufarem trufaren trufares trufareu trufaria trufarien trufaries trufarà trufaràs trufaré trufaríem trufaríeu trufassen trufasses trufassin trufassis trufat trufats trufau trufava trufaven trufaves trufe trufem trufen trufes trufessen trufesses trufessin trufessis trufeu trufi trufin trufis trufo trufà trufàrem trufàreu trufàs trufàssem trufàsseu trufàssim trufàssiu trufàvem trufàveu trufés truféssem trufésseu truféssim truféssiu trufí val v
trufar

trufejar /tɾu.feˈd͡ʒa/ /tɾu.feˈd͡ʒaɾ/ /tɾu.feˈʒa/ /tɾu.fəˈd͡ʒa/ /tɾu.fəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trufege trufegem trufegen trufeges trufegessen trufegesses trufegessin trufegessis trufegeu trufegi trufegin trufegis trufegés trufegéssem trufegésseu trufegéssim trufegéssiu trufegí trufeig trufeja trufejada trufejades trufejam trufejant trufejar trufejara trufejaran trufejarem trufejaren trufejares trufejareu trufejaria trufejarien trufejaries trufejarà trufejaràs trufejaré trufejaríem trufejaríeu trufejassen trufejasses trufejassin trufejassis trufejat trufejats trufejau trufejava trufejaven trufejaves trufejo trufejà trufejàrem trufejàreu trufejàs trufejàssem trufejàsseu trufejàssim trufejàssiu trufejàvem trufejàveu val v
bromear

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
baila trucha
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
tortilla
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truita alpina n fem
salvelino

truita de rierol n fem
trucha de arroyo

truita irisada n fem
trucha arco iris trucha arcoiris

truiteria /tɾuj.teˈɾi.a/ /tɾuj.təˈɾi.ə/ /tɾwi.teˈɾi.a/ n fem
tortillería

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
cerda
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trumf trumfa trumfada trumfades trumfam trumfant trumfar trumfara trumfaran trumfarem trumfaren trumfares trumfareu trumfaria trumfarien trumfaries trumfarà trumfaràs trumfaré trumfaríem trumfaríeu trumfassen trumfasses trumfassin trumfassis trumfat trumfats trumfau trumfava trumfaven trumfaves trumfe trumfem trumfen trumfes trumfessen trumfesses trumfessin trumfessis trumfeu trumfi trumfin trumfis trumfo trumfà trumfàrem trumfàreu trumfàs trumfàssem trumfàsseu trumfàssim trumfàssiu trumfàvem trumfàveu trumfés trumféssem trumfésseu trumféssim trumféssiu trumfí val v
triunfar

truncament /tɾuŋ.kaˈmen/ /tɾuŋ.kaˈment/ /tɾuŋ.kəˈmen/ /tɾuŋ.kəˈment/ n masc
truncamiento

truncar /tɾuŋˈka/ /tɾuŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trunc trunca truncada truncades truncam truncant truncar truncara truncaran truncarem truncaren truncares truncareu truncaria truncarien truncaries truncarà truncaràs truncaré truncaríem truncaríeu truncassen truncasses truncassin truncassis truncat truncats truncau truncava truncaven truncaves trunco truncà truncàrem truncàreu truncàs truncàssem truncàsseu truncàssim truncàssiu truncàvem truncàveu trunque trunquem trunquen trunques trunquessen trunquesses trunquessin trunquessis trunqueu trunqui trunquin trunquis trunqués trunquéssem trunquésseu trunquéssim trunquéssiu trunquí val v
truncar

trunyella /tɾuˈɲe.ʎa/ /tɾuˈɲe.ʎə/ n fem
tomiza
(central, mallorquí) Trena prima de fibres.

truà /tɾuˈa/ n masc
truhán

tràgicament /ˌtɾa.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌtɾa.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌtɾa.ʒi.kaˈmen/ /ˌtɾa.ʒi.kəˈmen/ /ˌtɾa.ʒi.kəˈment/ adv
trágicamente

tràmec /ˈtɾa.mek/ /ˈtɾa.mək/ n masc
bidente

tràmit n masc
trámite

tràngol /ˈtɾaŋ.ɡoɫ/ /ˈtɾaŋ.ɡuɫ/ n masc
temporal

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
tránsito

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
trébol
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).
tréboles
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per una fulla negra de trèvol.

trígraf n masc
trígrafo

tròlec /ˈtɾɔ.ɫek/ /ˈtɾɔ.ɫək/ n masc
trole

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
zar

tsunami /suˈna.mi/ /tsuˈna.mi/ n masc
tsunami

tsuzumi n masc
tsuzumi

tu pronoun
tú

tub /ˈtup/ n masc
tubo

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculitzar /tu.beɾ.ku.ɫiˈzaɾ/ /tu.βer.ku.ɫiˈd͡za/ /tu.βeɾ.ku.ɫiˈza/ /tu.βər.ku.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tuberculitz tuberculitza tuberculitzada tuberculitzades tuberculitzam tuberculitzant tuberculitzar tuberculitzara tuberculitzaran tuberculitzarem tuberculitzaren tuberculitzares tuberculitzareu tuberculitzaria tuberculitzarien tuberculitzaries tuberculitzarà tuberculitzaràs tuberculitzaré tuberculitzaríem tuberculitzaríeu tuberculitzassen tuberculitzasses tuberculitzassin tuberculitzassis tuberculitzat tuberculitzats tuberculitzau tuberculitzava tuberculitzaven tuberculitzaves tuberculitze tuberculitzem tuberculitzen tuberculitzes tuberculitzessen tuberculitzesses tuberculitzessin tuberculitzessis tuberculitzeu tuberculitzi tuberculitzin tuberculitzis tuberculitzo tuberculitzà tuberculitzàrem tuberculitzàreu tuberculitzàs tuberculitzàssem tuberculitzàsseu tuberculitzàssim tuberculitzàssiu tuberculitzàvem tuberculitzàveu tuberculitzés tuberculitzéssem tuberculitzésseu tuberculitzéssim tuberculitzéssiu tuberculitzí val v
tuberculizar

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tuberculosis

tubular /tu.βuˈɫar/ adj
tubular
En forma de tub o cilíndric.

tudó /twˈðo/ n masc
paloma torcaz torcaz

tuf /ˈtuf/ n masc
toba tufo
Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.
tufo
Olor desagradable, com la que fan certs cossos en fermentació o en descomposició.

tufejar /tu.feˈd͡ʒa/ /tu.feˈd͡ʒaɾ/ /tu.feˈʒa/ /tu.fəˈd͡ʒa/ /tu.fəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tufege tufegem tufegen tufeges tufegessen tufegesses tufegessin tufegessis tufegeu tufegi tufegin tufegis tufegés tufegéssem tufegésseu tufegéssim tufegéssiu tufegí tufeig tufeja tufejada tufejades tufejam tufejant tufejar tufejara tufejaran tufejarem tufejaren tufejares tufejareu tufejaria tufejarien tufejaries tufejarà tufejaràs tufejaré tufejaríem tufejaríeu tufejassen tufejasses tufejassin tufejassis tufejat tufejats tufejau tufejava tufejaven tufejaves tufejo tufejà tufejàrem tufejàreu tufejàs tufejàssem tufejàsseu tufejàssim tufejàssiu tufejàvem tufejàveu val v
atufar

tuguri /tuˈɣu.ɾi/ n masc
tugurio

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ n masc
tuit

tuitaire /tujˈtaj.ɾe/ /tujˈtaj.ɾə/ /twiˈtaj.ɾe/ n
tuitero

tuitar /tujˈta/ /tujˈtaɾ/ /twiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ tuit tuita tuitada tuitades tuitam tuitant tuitar tuitara tuitaran tuitarem tuitaren tuitares tuitareu tuitaria tuitarien tuitaries tuitarà tuitaràs tuitaré tuitaríem tuitaríeu tuitassen tuitasses tuitassin tuitassis tuitat tuitats tuitau tuitava tuitaven tuitaves tuite tuitem tuiten tuites tuitessen tuitesses tuitessin tuitessis tuiteu tuiti tuitin tuitis tuito tuità tuitàrem tuitàreu tuitàs tuitàssem tuitàsseu tuitàssim tuitàssiu tuitàvem tuitàveu tuités tuitéssem tuitésseu tuitéssim tuitéssiu tuití val v
tuitear

tuli n masc
tulio

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tulipán

tumbaga /tumˈba.ɣa/ /tumˈba.ɣə/ n fem
tumbaga
Lliga o mescla d'iguals parts d'or, plata i coure, de què resulta un metall de color obscur; altres diuen que es compon de set parts d'or i tres de coure de Siam, i que dóna a l'or un color i una lluentor que no té per si mateix. També es dóna el nom de tumbaga a l'anell fet d'aquest metall.

tumor /tuˈmor/ n masc
tumor

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ n masc
tumulto

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
wolframio tungsteno

tunisenc /tu.niˈzeŋ/ /tu.niˈzeŋk/ /tu.niˈzəŋk/ /tu.niˈzɛŋ/ /tu.niˈzɛŋk/ adj masc
tunecino
Relatiu o pertanyent a Tunis.

tunisenc /tu.niˈzeŋ/ /tu.niˈzeŋk/ /tu.niˈzəŋk/ /tu.niˈzɛŋ/ /tu.niˈzɛŋk/ n masc
tunecino
Persona que habita o és originària de Tunis.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ adj masc
tunecino
Relatiu o pertanyent a Tunísia.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ n masc
tunecino
Persona que habita o és originària de Tunísia.

tupinada /tu.piˈna.ða/ /tu.piˈna.ðə/ n fem
pucherazo

tupè /tuˈpe/ /tuˈpɛ/ n masc
tupé

tupí /tuˈpi/ n masc
cazo

turbamulta /tur.bəˈmuɫ.tə/ /tuɾ.baˈmuɫ.ta/ n fem
turbamulta

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
turbante

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
turbina

turbinar /tur.biˈna/ /tur.βiˈna/ /tuɾ.biˈnaɾ/ /tuɾ.βiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept turbina turbinada turbinades turbinam turbinant turbinar turbinara turbinaran turbinarem turbinaren turbinares turbinareu turbinaria turbinarien turbinaries turbinarà turbinaràs turbinaré turbinaríem turbinaríeu turbinassen turbinasses turbinassin turbinassis turbinat turbinats turbinau turbinava turbinaven turbinaves turbine turbinem turbinen turbines turbinessen turbinesses turbinessin turbinessis turbineu turbini turbinin turbinis turbino turbinà turbinàrem turbinàreu turbinàs turbinàssem turbinàsseu turbinàssim turbinàssiu turbinàvem turbinàveu turbinés turbinéssem turbinésseu turbinéssim turbinéssiu turbiní turbín val v
turbinar

turbulència atmosfèrica n fem
turbulencia atmosférica

turc adj masc
turco
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
turco
Natural de Turquia
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ adj masc
turcomano
Relatiu o pertanyent al Turkmenistan o la seva llengua.

turcman /turɡˈman/ n masc
turcomano
Persona que habita o és originària del Turkmenistan.
Persona originària d'un poble turc de l'Àsia Central.
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
turismo

turisme cultural n masc
turismo cultural

turisme d'aventura n masc
turismo de aventuras

turisme de negocis n masc
turismo de negocios

turisme monumental n masc
turismo monumental

turisme nàutic n masc
turismo náutico

turisme termal n masc
termoludismo

turisme urbà n masc
urbano

turismofòbia /tuˌɾiz.moˈfɔ.bi.a/ /tuˌɾiz.moˈfɔ.bi.ə/ /tuˌɾiz.muˈfɔ.bi.ə/ /tuˌɾiz.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
turismofobia

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
turista

turista de motxilla n neut
mochilero

turistificació n fem
turistificación

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
tobillo

turment /turˈmen/ /tuɾˈmen/ /tuɾˈment/ n masc
tormento

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept turment turmenta turmentada turmentades turmentam turmentant turmentar turmentara turmentaran turmentarem turmentaren turmentares turmentareu turmentaria turmentarien turmentaries turmentarà turmentaràs turmentaré turmentaríem turmentaríeu turmentassen turmentasses turmentassin turmentassis turmentat turmentats turmentau turmentava turmentaven turmentaves turmente turmentem turmenten turmentes turmentessen turmentesses turmentessin turmentessis turmenteu turmenti turmentin turmentis turmento turmentà turmentàrem turmentàreu turmentàs turmentàssem turmentàsseu turmentàssim turmentàssiu turmentàvem turmentàveu turmentés turmentéssem turmentésseu turmentéssim turmentéssiu turmentí val v
atormentar
Causar turment a algú.

turo /ˈtu.ɾo/ /ˈtu.ɾu/ n masc
tosca
Tosca formada en l’interior de canonades.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
turquesa

turquès /turˈkɛs/ /tuɾˈkes/ /tuɾˈkəs/ adj masc
túrcico

tururut /tu.ɾuˈɾut/ Interjection
tararí
Onomatopeia que representa el so d'una trompeta.
sanseacabó
Expressió burlesca per la desaparició i frustració d’alguna cosa.

turístic /tuˈɾis.tik/ adj masc
turístico

turó n masc
colina
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.
turón
Mamífer mustèlid de l'espècie Mustela putoris.

tut /ˈtut/ n masc
choza
Habitacle fosc i de dimensions reduïdes.

tutejar /tu.teˈd͡ʒa/ /tu.teˈd͡ʒaɾ/ /tu.teˈʒa/ /tu.təˈd͡ʒa/ /tu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tutege tutegem tutegen tuteges tutegessen tutegesses tutegessin tutegessis tutegeu tutegi tutegin tutegis tutegés tutegéssem tutegésseu tutegéssim tutegéssiu tutegí tuteig tuteja tutejada tutejades tutejam tutejant tutejar tutejara tutejaran tutejarem tutejaren tutejares tutejareu tutejaria tutejarien tutejaries tutejarà tutejaràs tutejaré tutejaríem tutejaríeu tutejassen tutejasses tutejassin tutejassis tutejat tutejats tutejau tutejava tutejaven tutejaves tutejo tutejà tutejàrem tutejàreu tutejàs tutejàssem tutejàsseu tutejàssim tutejàssiu tutejàvem tutejàveu val v
tutear

tutelar /tu.teˈɫa/ /tu.teˈɫaɾ/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫar/ adj
tutelar
Que tutela o protegeix algú altre, una comunitat.

tutelar /tu.teˈɫa/ /tu.teˈɫaɾ/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tutel tutela tutelada tutelades tutelam tutelant tutelar tutelara tutelaran tutelarem tutelaren tutelares tutelareu tutelaria tutelarien tutelaries tutelarà tutelaràs tutelaré tutelaríem tutelaríeu tutelassen tutelasses tutelassin tutelassis tutelat tutelats tutelau tutelava tutelaven tutelaves tutele tutelem tutelen tuteles tutelessen tutelesses tutelessin tutelessis tuteleu tuteli tutelin tutelis tutelo tutelà tutelàrem tutelàreu tutelàs tutelàssem tutelàsseu tutelàssim tutelàssiu tutelàvem tutelàveu tutelés tuteléssem tutelésseu tuteléssim tuteléssiu tutelí val v
tutelar
Exercir la tutela d’algú altre.

tutia /tuˈti.a/ /tuˈti.ə/ n fem
atutía

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ n masc
tutor

tutoria /tu.toˈɾi.a/ /tu.toˈɾi.ə/ /tu.tuˈɾi.ə/ n fem
tutoría

tutoria entre iguals n fem
tutoría de pares

tutorització /tu.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /tu.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /tu.to.ɾi.za.siˈo/ /tu.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
tutorización

tutoritzar /tu.to.ɾiˈd͡za/ /tu.to.ɾiˈza/ /tu.to.ɾiˈzaɾ/ /tu.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ tutoritz tutoritza tutoritzada tutoritzades tutoritzam tutoritzant tutoritzar tutoritzara tutoritzaran tutoritzarem tutoritzaren tutoritzares tutoritzareu tutoritzaria tutoritzarien tutoritzaries tutoritzarà tutoritzaràs tutoritzaré tutoritzaríem tutoritzaríeu tutoritzassen tutoritzasses tutoritzassin tutoritzassis tutoritzat tutoritzats tutoritzau tutoritzava tutoritzaven tutoritzaves tutoritze tutoritzem tutoritzen tutoritzes tutoritzessen tutoritzesses tutoritzessin tutoritzessis tutoritzeu tutoritzi tutoritzin tutoritzis tutoritzo tutoritzà tutoritzàrem tutoritzàreu tutoritzàs tutoritzàssem tutoritzàsseu tutoritzàssim tutoritzàssiu tutoritzàvem tutoritzàveu tutoritzés tutoritzéssem tutoritzésseu tutoritzéssim tutoritzéssiu tutoritzí val v
tutorizar
Guiar (un o més estudiants), un tutor.
Seguir (un curs, una classe o un alumne), un tutor.

tuvalià /tu.va.ɫiˈa/ /tu.və.ɫiˈa/ /tu.βa.ɫiˈa/ /tu.βə.ɫiˈa/ adj masc
tuvaluano
Originari, pertanyent o relatiu a Tuvalu (estat d'Oceania).

tuvalià /tu.va.ɫiˈa/ /tu.və.ɫiˈa/ /tu.βa.ɫiˈa/ /tu.βə.ɫiˈa/ n masc
tuvaluano
Natural de Tuvalu.
Idioma polinesi propi i oficial de Tuvalu i algunes illes properes.

tuàutem /tuˈaw.tem/ /tuˈaw.təm/ n masc
tuáutem

txa-txa-txa /ˌt͡ʃaˌt͡ʃaˈt͡ʃa/ n masc
chachachá

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ adj masc
chadiano
Relatiu o pertanyent al Txad o la seva llengua.

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ n masc
chadiano
Persona que habita o és originària del Txad.
Grup de llengües daiques parlades al nord de l'Àfrica.

txapela /t͡ʃaˈpɛ.ɫa/ /t͡ʃaˈpɛ.ɫɛ/ /t͡ʃəˈpɛ.ɫə/ n fem
chapela

txau /t͡ʃaw/ Interjection
chao

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
checo
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txec /ˈt͡ʃɛk/ n masc
checo
Llengua eslava parlada a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
chechenio
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

txin-txin /ˌt͡ʃiɲˈt͡ʃin/ Interjection
chin chin

tàcitament /ˌta.si.taˈmen/ /ˌta.si.taˈment/ /ˌta.si.təˈmen/ /ˌta.si.təˈment/ adv
tácitamente

tàctica col·lectiva n fem
táctica colectiva

tàctica del fora de joc n fem
táctica del fuera de juego

tàctica individual n fem
táctica individual

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
tálamo

tàmil /ˈta.miɫ/ adj
tamil
Relatiu al poble de l’Índia meridional i del nord de Sri Lanka o a la seva llengua.

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
tamil
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàmpax /ˈtam.paks/ /ˈtam.pəks/ n masc
tampax
tampó higiènic

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tántalo

tàper /ˈta.peɾ/ /ˈta.pər/ n masc
táper

tàpia /ˈta.pi.a/ /ˈta.pi.ə/ n fem
tapia
Paret feta de terra pastada, premsada i assecada.

tàrtar /ˈtar.tər/ /ˈtaɾ.taɾ/ adj masc
tártaro
Relatiu o pertanyent a Tartària, la seva llengua o el seu poble.

tàrtar /ˈtar.tər/ /ˈtaɾ.taɾ/ n masc
tártaro
Persona que habita o és originària de Àsia Central.
(només singular) Llengua altaica parlada pels tàrtars.

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
tábano

tèbiament /ˌtɛ.bi.aˈment/ /ˌtɛ.bi.əˈmen/ /ˌtɛ.bi.əˈment/ /ˌtɛ.βi.aˈmen/ /ˌtɛ.βi.əˈmen/ adv
tíbiamente

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
técnica

tècnica d'aprenentatge n fem
técnica de aprendizaje

tècnica d'estudi n fem
técnica de estudio

tècnica de Phillips 66 n fem
Phillips 66

tècnica de dinàmica de grup n fem
técnica de dinámica de grupo

tècnica de nivell de detall n fem
nivel de detalle

tècnica de nivell de detall contínua n fem
LOD contínuo

tècnica de nivell de detall discreta n fem
LOD discreto

tècnica defensiva n fem
técnica defensiva

tècnica didàctica n fem
técnica didáctica

tècnica ofensiva n fem
técnica ofensiva

tècnicament /ˌtɛŋ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈment/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈment/ adv
técnicamente

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ adj
tenue

tènuement /ˌtɛ.nu.eˈmen/ /ˌtɛ.nu.eˈment/ /ˌtɛ.nu.əˈmen/ /ˌtɛ.nu.əˈment/ adv
ténuemente

tèrbol /ˈter.buɫ/ /ˈteɾ.boɫ/ adj masc
turbio

tèrbolament /ˌter.βo.ɫaˈmen/ /ˌteɾ.bo.ɫaˈment/ /ˌteɾ.βo.ɫaˈmen/ /ˌtɛr.bu.ɫəˈmen/ /ˌtɛɾ.bo.ɫəˈment/ adv
turbiamente

tèrmic /ˈtɛr.mik/ adj masc
térmico

tètric adj masc
tétrico

tètricament /ˌtɛ.tɾi.kaˈmen/ /ˌtɛ.tɾi.kaˈment/ /ˌtɛ.tɾi.kəˈmen/ /ˌtɛ.tɾi.kəˈment/ adv
tétricamente

tètum /ˈtɛ.tum/ n masc
tetum
Llengua austronèsica amb forta influència del malai i del portuguès parlada a Timor Oriental on és cooficial amb el portuguès.

tèxel n masc
texel

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ bal occ sept tem tema temem temen tement temera temeran temerem temeren temeres temereu temeria temerien temeries temerà temeràs temeré temeríem temeríeu temes temessen temesses temessin temessis temeu temi temia temien temies temin temis temo tems temuda temudes temut temuts temé temérem teméreu temés teméssem temésseu teméssim teméssiu temí temíem temíeu témer val v
temer
Sentir por.

tíbia /ˈti.bi.a/ /ˈti.βi.ə/ n fem
tibia

tílburi /ˈtiɫ.βu.ɾi/ n masc
tílburi

tímid /ˈti.mit/ adj masc
tímido

tímidament /ˌti.mi.ðaˈmen/ /ˌti.mi.ðaˈment/ /ˌti.mi.ðəˈmen/ /ˌti.mi.ðəˈment/ adv
tímidamente

típex /ˈti.peks/ /ˈti.pəks/ n masc
típex

típic típica típics adj masc
típico
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

típicament /ˌti.pi.kaˈmen/ /ˌti.pi.kaˈment/ /ˌti.pi.kəˈmen/ /ˌti.pi.kəˈment/ adv
típicamente

tísic /ˈti.zik/ adj masc
tísico

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
título

títol acadèmic n masc
titulación académica

títol oficial n masc
título oficial

títol propi n masc
título propio

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
trufa

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ n masc
tóner

tònic /ˈtɔ.nik/ adj masc
tónico
(lingüística) Element on recau l'accent o la força de la veu.

tònica /ˈtɔ.ni.ka/ /ˈtɔ.ni.kə/ n fem
tónica

tòpic /ˈtɔ.pik/ adj masc
tópico
Relatiu a la pell.

tòpic /ˈtɔ.pik/ n masc
tópico
Lloc comú, prototipus.

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
tórax

tòxic /ˈtɔk.sik/ adj masc
tóxico
Que és nociu pels organismes vius.

tòxic /ˈtɔk.sik/ n masc
tóxico
Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

tómbol /ˈtom.boɫ/ /ˈtom.buɫ/ n masc
tómbolo

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
tórtola

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
túmulo
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.
Estructura de dol sobre el taüt durant les exèquies.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
túnel
Pas subterrani de comunicació o de conducció obert a través d'un accident geogràfic.
caño
(esports de pilota) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota o la bola entre les cames d'un adversari i la recupera darrere seu.

túnel de vestidors n masc
túnel de vestuarios

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ n fem
túnica

túnica albugínia n fem
túnica albugínea

uau /uˈaw/ Interjection
guau

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ n fem
ubicación

ubicar /u.biˈkaɾ/ /u.βiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept ubic ubica ubicada ubicades ubicam ubicant ubicar ubicara ubicaran ubicarem ubicaren ubicares ubicareu ubicaria ubicarien ubicaries ubicarà ubicaràs ubicaré ubicaríem ubicaríeu ubicassen ubicasses ubicassin ubicassis ubicat ubicats ubicau ubicava ubicaven ubicaves ubico ubicà ubicàrem ubicàreu ubicàs ubicàssem ubicàsseu ubicàssim ubicàssiu ubicàvem ubicàveu ubique ubiquem ubiquen ubiques ubiquessen ubiquesses ubiquessin ubiquessis ubiqueu ubiqui ubiquin ubiquis ubiqués ubiquéssem ubiquésseu ubiquéssim ubiquéssiu ubiquí val v
ubicar

ubiqüitat /u.βi.kwiˈtat/ n fem
ubicuidad ubiquità

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
ucraniano
Relatiu o pertanyent a Ucraïna, als seus habitants o a la llengua.

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
ucraniano
Natural d'Ucraïna.
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
aullido

udoladissa /u.ðo.ɫaˈði.sa/ /u.ðo.ɫəˈði.sə/ /u.ðu.ɫəˈði.sə/ n fem
aullidos

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept udol udola udolada udolades udolam udolant udolar udolara udolaran udolarem udolaren udolares udolareu udolaria udolarien udolaries udolarà udolaràs udolaré udolaríem udolaríeu udolassen udolasses udolassin udolassis udolat udolats udolau udolava udolaven udolaves udole udolem udolen udoles udolessen udolesses udolessin udolessis udoleu udoli udolin udolis udolo udolà udolàrem udolàreu udolàs udolàssem udolàsseu udolàssim udolàssiu udolàvem udolàveu udolés udoléssem udolésseu udoléssim udoléssiu udolí val v
aullar

ufana /uˈfa.na/ /uˈfa.nə/ n fem
arrogancia
Pompa, ostentació.
frondosidad
Gran frondositat i verdor en les plantes.

ufanejar /u.fa.neˈd͡ʒa/ /u.fa.neˈd͡ʒaɾ/ /u.fa.neˈʒa/ /u.fə.nəˈd͡ʒa/ /u.fə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept ufanege ufanegem ufanegen ufaneges ufanegessen ufanegesses ufanegessin ufanegessis ufanegeu ufanegi ufanegin ufanegis ufanegés ufanegéssem ufanegésseu ufanegéssim ufanegéssiu ufanegí ufaneig ufaneja ufanejada ufanejades ufanejam ufanejant ufanejar ufanejara ufanejaran ufanejarem ufanejaren ufanejares ufanejareu ufanejaria ufanejarien ufanejaries ufanejarà ufanejaràs ufanejaré ufanejaríem ufanejaríeu ufanejassen ufanejasses ufanejassin ufanejassis ufanejat ufanejats ufanejau ufanejava ufanejaven ufanejaves ufanejo ufanejà ufanejàrem ufanejàreu ufanejàs ufanejàssem ufanejàsseu ufanejàssim ufanejàssiu ufanejàvem ufanejàveu val v
ufanarse

ufanor /u.faˈno/ /u.faˈnoɾ/ /u.fəˈno/ n fem
gallardía lozanía
Sentiment d'alegria i satisfacció.
Manifestació d'abundància, de riquesa o prosperitat.

ufanós /u.faˈnos/ /u.fəˈnos/ adj masc
engreído

ufà /uˈfa/ adj
ufano

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ adj masc
ugandés
Relatiu o pertanyent a Uganda o al poble ugandès.

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ n masc
ugandés
Persona que habita o és originària d'Uganda.

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n masc
Uyghur uigur
Llengua turquesa parlada pels uigurs.

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n neut
Uyghur uigur
Natural del poble turc de la regió xinesa Uigur i del Kazakhstan.

uixer /ujˈʃe/ /ujˈʃeɾ/ /uˈʃeɾ/ n masc
ujier

ukulele /u.kuˈɫe.ɫe/ /u.kuˈɫɛ.ɫə/ n masc
guitarra hawaiana

ulcerar /uɫ.seˈɾa/ /uɫ.seˈɾaɾ/ /uɫ.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept ulcer ulcera ulcerada ulcerades ulceram ulcerant ulcerar ulcerara ulceraran ulcerarem ulceraren ulcerares ulcerareu ulceraria ulcerarien ulceraries ulcerarà ulceraràs ulceraré ulceraríem ulceraríeu ulcerassen ulcerasses ulcerassin ulcerassis ulcerat ulcerats ulcerau ulcerava ulceraven ulceraves ulcere ulcerem ulceren ulceres ulceressen ulceresses ulceressin ulceressis ulcereu ulceri ulcerin ulceris ulcero ulcerà ulceràrem ulceràreu ulceràs ulceràssem ulceràsseu ulceràssim ulceràssiu ulceràvem ulceràveu ulcerés ulceréssem ulcerésseu ulceréssim ulceréssiu ulcerí val v
ulcerar

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ n masc
ulema

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
ojo
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ull de bou n masc
ojo de buey

ull de cicló n masc
ojo del ciclón

ull de llebre n masc
tempranillo

ull de vellut n masc
ojo a la funerala

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
colmillo
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
Dent amb forma de corn dels elefants.

ullar /uˈja/ /uˈʎa/ /uˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept ull ulla ullada ullades ullam ullant ullar ullara ullaran ullarem ullaren ullares ullareu ullaria ullarien ullaries ullarà ullaràs ullaré ullaríem ullaríeu ullassen ullasses ullassin ullassis ullat ullats ullau ullava ullaven ullaves ulle ullem ullen ulles ullessen ullesses ullessin ullessis ulleu ulli ullin ullis ullo ullà ullàrem ullàreu ullàs ullàssem ullàsseu ullàssim ullàssiu ullàvem ullàveu ullés ulléssem ullésseu ulléssim ulléssiu ullí val v
ojear
(transitiu) Mirar amb atenció i insistència.
formar ojos
(pronominal) Fer-se ulls en el formatge o el pa quan està ben pastat.
retoñar
(intransitiu) Treure ulls les plantes.

ullera /uˈje.ɾə/ /uˈʎe.ɾa/ /uˈʎe.ɾə/ n fem
anteojo
Instrument òptic format per un tub amb dues o més lents que hom fa servir per a mirar, mesura o fotografiar objectes distants o per a veure els objectes pròxims augmentats.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
gafas ojeras
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.
ojeras
Cercle blau o lila que ix sota els ulls per manca de son o per tristesa.
palmera
Pasta dolça formada per dues espirals unides per sota, també anomenada palmera.
tenedor
Tàctica d’escacs, també anomenada forquilla, consistent en atacar més d’una peça del contrari.

ullprendre /ˌuʎˈpen.dɾe/ /ˌuʎˈpən.dɾə/ /ˌuʎˈpɛn.dɾə/ bal occ ullprenc ullprendran ullprendre ullprendrem ullprendreu ullprendria ullprendrien ullprendries ullprendrà ullprendràs ullprendré ullprendríem ullprendríeu ullprenem ullprenen ullprenent ullpreneu ullprenga ullprenguem ullprenguen ullprenguera ullprengueren ullprengueres ullprengues ullprenguessen ullprenguesses ullprenguessin ullprenguessis ullprengueu ullprengui ullprenguin ullprenguis ullprengué ullprenguérem ullprenguéreu ullprengués ullprenguéssem ullprenguésseu ullprenguéssim ullprenguéssiu ullprenguí ullprenia ullprenien ullprenies ullprens ullpreníem ullpreníeu ullpresa ullpreses ullpresos ullprèn ullprès ullprén ullprés val v
aojar

ulls /ˈujs/ /ˈuʎs/ /ˈuʎʃ/ n masc
faneca plateada
(peixos) Peix de la família dels gàdids d’ulls grossos, boca obliqua i escates argentades grans, que viu entre 100-1.000 m de fondària (Gadiculus argenteus).

ullverd /uʎˈvɛɾt/ /uʎˈvɛɾt/ /uʎˈβɛrt/ /uʎˈβɛɾt/ n masc
ojiverde

ultimàtum n masc
ultimátum

ultramarins /ˌuɫ.tɾa.maˈɾins/ /ˌuɫ.tɾə.məˈɾins/ n masc
ultramarinos
Queviures provinents d'ultramar.

ultramarí /ˌuɫ.tɾa.maˈɾi/ /ˌuɫ.tɾə.məˈɾi/ adj masc
ultramarino

ultrapassar /uɫ.tɾa.paˈsa/ /uɫ.tɾa.paˈsaɾ/ /uɫ.tɾə.pəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept ultrapassa ultrapassada ultrapassades ultrapassam ultrapassant ultrapassar ultrapassara ultrapassaran ultrapassarem ultrapassaren ultrapassares ultrapassareu ultrapassaria ultrapassarien ultrapassaries ultrapassarà ultrapassaràs ultrapassaré ultrapassaríem ultrapassaríeu ultrapassassen ultrapassasses ultrapassassin ultrapassassis ultrapassat ultrapassats ultrapassau ultrapassava ultrapassaven ultrapassaves ultrapasse ultrapassem ultrapassen ultrapasses ultrapassessen ultrapassesses ultrapassessin ultrapassessis ultrapasseu ultrapassi ultrapassin ultrapassis ultrapasso ultrapassà ultrapassàrem ultrapassàreu ultrapassàs ultrapassàssem ultrapassàsseu ultrapassàssim ultrapassàssiu ultrapassàvem ultrapassàveu ultrapassés ultrapasséssem ultrapassésseu ultrapasséssim ultrapasséssiu ultrapassí ultrapàs val v
ultrapasar
Anar més enllà del límit.

ultrar /uɫˈtɾa/ /uɫˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept ultr ultra ultrada ultrades ultram ultrant ultrar ultrara ultraran ultrarem ultraren ultrares ultrareu ultraria ultrarien ultraries ultrarà ultraràs ultraré ultraríem ultraríeu ultrassen ultrasses ultrassin ultrassis ultrat ultrats ultrau ultrava ultraven ultraves ultre ultrem ultren ultres ultressen ultresses ultressin ultressis ultreu ultri ultrin ultris ultro ultrà ultràrem ultràreu ultràs ultràssem ultràsseu ultràssim ultràssiu ultràvem ultràveu ultrés ultréssem ultrésseu ultréssim ultréssiu ultrí val v
desorbitar

ultratge /uɫˈtɾa.d͡ʒe/ /uɫˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
ultraje

ultratjar /uɫ.tɾaˈd͡ʒa/ /uɫ.tɾaˈd͡ʒaɾ/ /uɫ.tɾəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept ultratge ultratgem ultratgen ultratges ultratgessen ultratgesses ultratgessin ultratgessis ultratgeu ultratgi ultratgin ultratgis ultratgés ultratgéssem ultratgésseu ultratgéssim ultratgéssiu ultratgí ultratj ultratja ultratjada ultratjades ultratjam ultratjant ultratjar ultratjara ultratjaran ultratjarem ultratjaren ultratjares ultratjareu ultratjaria ultratjarien ultratjaries ultratjarà ultratjaràs ultratjaré ultratjaríem ultratjaríeu ultratjassen ultratjasses ultratjassin ultratjassis ultratjat ultratjats ultratjau ultratjava ultratjaven ultratjaves ultratjo ultratjà ultratjàrem ultratjàreu ultratjàs ultratjàssem ultratjàsseu ultratjàssim ultratjàssiu ultratjàvem ultratjàveu val v
ultrajar

ulà /uˈɫa/ n masc
ulano
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

umbràtic /umˈbɾa.tik/ adj masc
umbrático

umpire n neut
umpire

un article
un
Article indefinit, masculí i singular.

un number
uno
(cardinal) La unitat completa.

un pronoun
uno
Pronom indefinit, masculí i singular.
Una persona anònima.

un contra un /un n masc
uno contra uno

un fart de adv
un hartón

un ningú n masc
don nadie

una mica adv
algo

unanimitzar /u.na.ni.miˈd͡za/ /u.na.ni.miˈza/ /u.na.ni.miˈzaɾ/ /u.nə.ni.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept unanimitz unanimitza unanimitzada unanimitzades unanimitzam unanimitzant unanimitzar unanimitzara unanimitzaran unanimitzarem unanimitzaren unanimitzares unanimitzareu unanimitzaria unanimitzarien unanimitzaries unanimitzarà unanimitzaràs unanimitzaré unanimitzaríem unanimitzaríeu unanimitzassen unanimitzasses unanimitzassin unanimitzassis unanimitzat unanimitzats unanimitzau unanimitzava unanimitzaven unanimitzaves unanimitze unanimitzem unanimitzen unanimitzes unanimitzessen unanimitzesses unanimitzessin unanimitzessis unanimitzeu unanimitzi unanimitzin unanimitzis unanimitzo unanimitzà unanimitzàrem unanimitzàreu unanimitzàs unanimitzàssem unanimitzàsseu unanimitzàssim unanimitzàssiu unanimitzàvem unanimitzàveu unanimitzés unanimitzéssem unanimitzésseu unanimitzéssim unanimitzéssiu unanimitzí val v
unanimizar

unbinili /um.biˈni.li/ n masc
unbinilio

uncinus n masc
uncinus

undulatus undulatus adj
undulatus
Varietat d'alguns tipus de núvols caracteritzada per formar una o més capes cadascuna de les quals té una mena de relleu en ones. Els tipus de núvols en els que es troba aquesta varietat són els següents: altostratus, cirrocúmulus, cirrostratus, estratocúmulus i estratus.

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ bal n-occ occ sept ungeix ungeixen ungeixes ungeixi ungeixin ungeixis ungeixo ungesc ungesqui ungesquin ungesquis ungia ungida ungides ungien ungies ungiguem ungigueu ungim ungint ungir ungira ungiran ungirem ungiren ungires ungireu ungiria ungirien ungiries ungirà ungiràs ungiré ungiríem ungiríeu ungisc ungisca ungisquen ungisques ungissen ungisses ungissin ungissis ungit ungits ungiu ungix ungixen ungixes ungixo ungí ungíem ungíeu ungírem ungíreu ungís ungíssem ungísseu ungíssim ungíssiu val v
ungir

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
uña
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unglejar /uŋ.ɡɫeˈd͡ʒa/ /uŋ.ɡɫeˈd͡ʒaɾ/ /uŋ.ɡɫeˈʒa/ /uŋ.ɡɫəˈd͡ʒa/ /uŋ.ɡɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept unglege unglegem unglegen ungleges unglegessen unglegesses unglegessin unglegessis unglegeu unglegi unglegin unglegis unglegés unglegéssem unglegésseu unglegéssim unglegéssiu unglegí ungleig ungleja unglejada unglejades unglejam unglejant unglejar unglejara unglejaran unglejarem unglejaren unglejares unglejareu unglejaria unglejarien unglejaries unglejarà unglejaràs unglejaré unglejaríem unglejaríeu unglejassen unglejasses unglejassin unglejassis unglejat unglejats unglejau unglejava unglejaven unglejaves unglejo unglejà unglejàrem unglejàreu unglejàs unglejàssem unglejàsseu unglejàssim unglejàssiu unglejàvem unglejàveu val v
arañar

unglot /uŋˈɡɫɔt/ n masc
pezuña

unicameral /u.ni.ka.meˈɾaɫ/ /u.ni.kə.məˈɾaɫ/ adj
unicameral

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
unicelular

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
unificación

uniformar /u.ni.forˈma/ /u.ni.foɾˈma/ /u.ni.foɾˈmaɾ/ /u.ni.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept uniform uniforma uniformada uniformades uniformam uniformant uniformar uniformara uniformaran uniformarem uniformaren uniformares uniformareu uniformaria uniformarien uniformaries uniformarà uniformaràs uniformaré uniformaríem uniformaríeu uniformassen uniformasses uniformassin uniformassis uniformat uniformats uniformau uniformava uniformaven uniformaves uniforme uniformem uniformen uniformes uniformessen uniformesses uniformessin uniformessis uniformeu uniformi uniformin uniformis uniformo uniformà uniformàrem uniformàreu uniformàs uniformàssem uniformàsseu uniformàssim uniformàssiu uniformàvem uniformàveu uniformés uniforméssem uniformésseu uniforméssim uniforméssiu uniformí val v
uniformar

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
uniforme

uniformement /u.niˌfor.meˈmen/ /u.niˌfor.məˈmen/ /u.niˌfoɾ.meˈmen/ /u.niˌfoɾ.meˈment/ /u.niˌfoɾ.məˈment/ adv
uniformemente

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
unilateral

unilateralment /u.ni.ɫa.teˌɾaɫˈmen/ /u.ni.ɫa.teˌɾaɫˈment/ /u.ni.ɫə.təˌɾaɫˈmen/ /u.ni.ɫə.təˌɾaɫˈment/ adv
unilateralmente

unir /uˈni/ /uˈniɾ/ bal n-occ occ sept uneix uneixen uneixes uneixi uneixin uneixis uneixo unesc unesqui unesquin unesquis unia unida unides unien unies uniguem unigueu unim unint unir unira uniran unirem uniren unires unireu uniria unirien uniries unirà uniràs uniré uniríem uniríeu unisc unisca unisquen unisques unissen unisses unissin unissis unit units uniu unix unixen unixes unixo uní uníem uníeu unírem uníreu unís uníssem unísseu uníssim uníssiu val v
unir

unitat /u.niˈtat/ n fem
unidad

unitat d'adaptació curricular n fem
unidad de adaptación curricular

unitat d'escolarització compartida n fem
unidad de escolarización compartida

unitat didàctica n fem
unidad didáctica

unitat escolar n fem
unidad escolar

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
universo

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ adj
universal
Relatiu a l'univers.

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ n neut
universal

universalitzar /u.ni.veɾ.sa.ɫiˈzaɾ/ /u.ni.vəɾ.sa.ɫidˈza/ /u.ni.βer.sa.ɫiˈd͡za/ /u.ni.βeɾ.sa.ɫiˈzaɾ/ /u.ni.βər.sə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept universalitz universalitza universalitzada universalitzades universalitzam universalitzant universalitzar universalitzara universalitzaran universalitzarem universalitzaren universalitzares universalitzareu universalitzaria universalitzarien universalitzaries universalitzarà universalitzaràs universalitzaré universalitzaríem universalitzaríeu universalitzassen universalitzasses universalitzassin universalitzassis universalitzat universalitzats universalitzau universalitzava universalitzaven universalitzaves universalitze universalitzem universalitzen universalitzes universalitzessen universalitzesses universalitzessin universalitzessis universalitzeu universalitzi universalitzin universalitzis universalitzo universalitzà universalitzàrem universalitzàreu universalitzàs universalitzàssem universalitzàsseu universalitzàssim universalitzàssiu universalitzàvem universalitzàveu universalitzés universalitzéssem universalitzésseu universalitzéssim universalitzéssiu universalitzí val v
universalizar

universalment /u.ni.veɾˌsaɫˈment/ /u.ni.vərˌsaɫˈmen/ /u.ni.vəɾˌsaɫˈment/ /u.ni.βerˌsaɫˈmen/ /u.ni.βeɾˌsaɫˈmen/ /u.ni.βərˌsaɫˈmen/ adv
universalmente

universitari /u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βer.siˈta.ɾi/ /u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βər.siˈta.ɾi/ adj masc
universitario
Relatiu a la universitat.

universitari /u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βer.siˈta.ɾi/ /u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βər.siˈta.ɾi/ n masc
universitario
Estudiant o graduat en una universitat.

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
universidad

universitat de la gent gran n fem
universidad de la tercera edad

universitat oberta n fem
universidad a distancia

universitat popular n fem
universidad popular

universíada n fem
universiada

unió /u.niˈo/ n fem
unión

unnilbi /unˈnil.bi/ n masc
unnilbio

unnilenni /un.nilˈɛn.ni/ n masc
unnilennio

unnilhexi /un.niˈɫɛɡ.zi/ n masc
unnilhexio

unnilocti /un.nilˈɔk.ti/ n masc
unniloctio

unnilpenti /un.nilˈpɛn.ti/ n masc
unnilpentio

unnilquadi /un.nilˈkwa.ði/ n masc
unnilquadio

unnilsepti /un.nilˈsɛp.ti/ n masc
unnilseptio

unniltri /unˈnil.tɾi/ n masc
unniltrio

unniluni /un.nilˈu.ni/ n masc
unnilunio

untar /unˈta/ /unˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept unt unta untada untades untam untant untar untara untaran untarem untaren untares untareu untaria untarien untaries untarà untaràs untaré untaríem untaríeu untassen untasses untassin untassis untat untats untau untava untaven untaves unte untem unten untes untessen untesses untessin untessis unteu unti untin untis unto untà untàrem untàreu untàs untàssem untàsseu untàssim untàssiu untàvem untàveu untés untéssem untésseu untéssim untéssiu untí val v
untar

untuosament /un.tuˌo.zaˈmen/ /un.tuˌo.zaˈment/ /un.tuˌo.zəˈmen/ /un.tuˌo.zəˈment/ adv
untuosamente

ununbi /unˈum.bi/ n masc
ununbio

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
ununennio

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ununhexio

ununnili /un.unˈni.li/ n masc
ununnilio

ununocti n masc
ununoctio

ununpenti n masc
ununpentio

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ununquadio

ununsepti n masc
ununseptio

ununtri n masc
ununtrio

unununi /un.unˈu.ni/ n masc
unununio

unànimement /uˌna.ni.meˈmen/ /uˌna.ni.meˈment/ /uˌna.ni.məˈmen/ /uˌna.ni.məˈment/ adv
unánimemente

unívocament /uˌni.vo.kaˈment/ /uˌni.vo.kəˈment/ /uˌni.vu.kəˈmen/ /uˌni.βo.kaˈmen/ /uˌni.βu.kəˈmen/ adv
unívocamente

uperitzar /u.pe.ɾiˈd͡za/ /u.pe.ɾiˈza/ /u.pe.ɾiˈzaɾ/ /u.pə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept uperitz uperitza uperitzada uperitzades uperitzam uperitzant uperitzar uperitzara uperitzaran uperitzarem uperitzaren uperitzares uperitzareu uperitzaria uperitzarien uperitzaries uperitzarà uperitzaràs uperitzaré uperitzaríem uperitzaríeu uperitzassen uperitzasses uperitzassin uperitzassis uperitzat uperitzats uperitzau uperitzava uperitzaven uperitzaves uperitze uperitzem uperitzen uperitzes uperitzessen uperitzesses uperitzessin uperitzessis uperitzeu uperitzi uperitzin uperitzis uperitzo uperitzà uperitzàrem uperitzàreu uperitzàs uperitzàssem uperitzàsseu uperitzàssim uperitzàssiu uperitzàvem uperitzàveu uperitzés uperitzéssem uperitzésseu uperitzéssim uperitzéssiu uperitzí val v
uperizar

urani n masc
uranio

urbanament /urˌba.nəˈmen/ /urˌβa.naˈmen/ /uɾˌba.naˈment/ /uɾˌba.nəˈment/ /uɾˌβa.naˈmen/ adv
urbanamente

urbanitat /ur.bə.niˈtat/ /uɾ.ba.niˈtat/ n fem
urbanidad

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
urbanización

urbanitzar /ur.bə.niˈd͡za/ /ur.βa.niˈd͡za/ /uɾ.ba.niˈzaɾ/ /uɾ.βa.niˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept urbanitz urbanitza urbanitzada urbanitzades urbanitzam urbanitzant urbanitzar urbanitzara urbanitzaran urbanitzarem urbanitzaren urbanitzares urbanitzareu urbanitzaria urbanitzarien urbanitzaries urbanitzarà urbanitzaràs urbanitzaré urbanitzaríem urbanitzaríeu urbanitzassen urbanitzasses urbanitzassin urbanitzassis urbanitzat urbanitzats urbanitzau urbanitzava urbanitzaven urbanitzaves urbanitze urbanitzem urbanitzen urbanitzes urbanitzessen urbanitzesses urbanitzessin urbanitzessis urbanitzeu urbanitzi urbanitzin urbanitzis urbanitzo urbanitzà urbanitzàrem urbanitzàreu urbanitzàs urbanitzàssem urbanitzàsseu urbanitzàssim urbanitzàssiu urbanitzàvem urbanitzàveu urbanitzés urbanitzéssem urbanitzésseu urbanitzéssim urbanitzéssiu urbanitzí val v
urbanizar

urbanístic /ur.bəˈnis.tik/ /uɾ.baˈnis.tik/ adj masc
urbanístico

urbs n fem
urbe

urbà /urˈβa/ adj masc
urbano

urc /ˈurk/ n masc
lozanía
Vigor, força.

urdú /urˈdu/ urdús adj
urdu
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
urdu
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

urgent /urˈd͡ʒen/ /urˈʒen/ /uɾˈd͡ʒen/ /uɾˈd͡ʒent/ /uɾˈʒent/ adj
urgente

urgentment /urˌd͡ʒemˈmen/ /urˌʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈment/ /uɾˌʒemˈment/ adv
urgentemente

urgir /urˈd͡ʒi/ /urˈʒi/ /uɾˈd͡ʒi/ /uɾˈd͡ʒiɾ/ bal n-occ occ sept urgeix urgeixen urgeixes urgeixi urgeixin urgeixis urgeixo urgesc urgesqui urgesquin urgesquis urgia urgida urgides urgien urgies urgiguem urgigueu urgim urgint urgir urgira urgiran urgirem urgiren urgires urgireu urgiria urgirien urgiries urgirà urgiràs urgiré urgiríem urgiríeu urgisc urgisca urgisquen urgisques urgissen urgisses urgissin urgissis urgit urgits urgiu urgix urgixen urgixes urgixo urgí urgíem urgíeu urgírem urgíreu urgís urgíssem urgísseu urgíssim urgíssiu val v
urgir

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
urgencia
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.
Instància, pressa.

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
urinario
Relatiu o pertanyent a l'urina.

urna /ˈur.nə/ /ˈuɾ.na/ n fem
urna

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
urología

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
garra zarpa

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ adj masc
uruguayo
Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usabilitat n fem
usabilidad

usar /uˈza/ /uˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept usa usada usades usam usant usar usara usaran usarem usaren usares usareu usaria usarien usaries usarà usaràs usaré usaríem usaríeu usassen usasses usassin usassis usat usats usau usava usaven usaves use usem usen uses usessen usesses usessin usessis useu usi usin usis uso usà usàrem usàreu usàs usàssem usàsseu usàssim usàssiu usàvem usàveu usés uséssem usésseu uséssim uséssiu usí val ús v
usar
Fer ús, fer servir.

usat /uˈzat/ adj masc
usado

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ n masc
usufructo

ustori /usˈtɔ.ɾi/ ustòria adj masc
ustorio

usual /u.zuˈaɫ/ adj
usual

usualment /u.zuˌaɫˈmen/ /u.zuˌaɫˈment/ adv
usualmente

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
usuario

usucapir /u.zu.kaˈpi/ /u.zu.kaˈpiɾ/ /u.zu.kəˈpi/ bal n-occ occ sept usucapeix usucapeixen usucapeixes usucapeixi usucapeixin usucapeixis usucapeixo usucapesc usucapesqui usucapesquin usucapesquis usucapia usucapida usucapides usucapien usucapies usucapiguem usucapigueu usucapim usucapint usucapir usucapira usucapiran usucapirem usucapiren usucapires usucapireu usucapiria usucapirien usucapiries usucapirà usucapiràs usucapiré usucapiríem usucapiríeu usucapisc usucapisca usucapisquen usucapisques usucapissen usucapisses usucapissin usucapissis usucapit usucapits usucapiu usucapix usucapixen usucapixes usucapixo usucapí usucapíem usucapíeu usucapírem usucapíreu usucapís usucapíssem usucapísseu usucapíssim usucapíssiu val v
usucapir

usufructuar /u.zu.fɾuk.tuˈa/ /u.zu.fɾuk.tuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept usufructua usufructuada usufructuades usufructuam usufructuant usufructuar usufructuara usufructuaran usufructuarem usufructuaren usufructuares usufructuareu usufructuaria usufructuarien usufructuaries usufructuarà usufructuaràs usufructuaré usufructuaríem usufructuaríeu usufructuassen usufructuasses usufructuassin usufructuassis usufructuat usufructuats usufructuau usufructuava usufructuaven usufructuaves usufructue usufructuem usufructuen usufructues usufructuessen usufructuesses usufructuessin usufructuessis usufructueu usufructuo usufructuu usufructuà usufructuàrem usufructuàreu usufructuàs usufructuàssem usufructuàsseu usufructuàssim usufructuàssiu usufructuàvem usufructuàveu usufructués usufructuéssem usufructuésseu usufructuéssim usufructuéssiu usufructuí usufructuï usufructuïn usufructuïs val v
usufructuar

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept usurp usurpa usurpada usurpades usurpam usurpant usurpar usurpara usurparan usurparem usurparen usurpares usurpareu usurparia usurparien usurparies usurparà usurparàs usurparé usurparíem usurparíeu usurpassen usurpasses usurpassin usurpassis usurpat usurpats usurpau usurpava usurpaven usurpaves usurpe usurpem usurpen usurpes usurpessen usurpesses usurpessin usurpessis usurpeu usurpi usurpin usurpis usurpo usurpà usurpàrem usurpàreu usurpàs usurpàssem usurpàsseu usurpàssim usurpàssiu usurpàvem usurpàveu usurpés usurpéssem usurpésseu usurpéssim usurpéssiu usurpí val v
usurpar

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
utensilio

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
utilitario

utilització /u.ti.ɫi.d͡za.siˈo/ /u.ti.ɫi.d͡zə.siˈo/ /u.ti.ɫi.za.siˈo/ n fem
utilización

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept utilitz utilitza utilitzada utilitzades utilitzam utilitzant utilitzar utilitzara utilitzaran utilitzarem utilitzaren utilitzares utilitzareu utilitzaria utilitzarien utilitzaries utilitzarà utilitzaràs utilitzaré utilitzaríem utilitzaríeu utilitzassen utilitzasses utilitzassin utilitzassis utilitzat utilitzats utilitzau utilitzava utilitzaven utilitzaves utilitze utilitzem utilitzen utilitzes utilitzessen utilitzesses utilitzessin utilitzessis utilitzeu utilitzi utilitzin utilitzis utilitzo utilitzà utilitzàrem utilitzàreu utilitzàs utilitzàssem utilitzàsseu utilitzàssim utilitzàssiu utilitzàvem utilitzàveu utilitzés utilitzéssem utilitzésseu utilitzéssim utilitzéssiu utilitzí val v
utilizar usar

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
utopía

utòpicament /uˌtɔ.pi.kaˈmen/ /uˌtɔ.pi.kaˈment/ /uˌtɔ.pi.kəˈmen/ /uˌtɔ.pi.kəˈment/ adv
utópicamente

uxoricidi /uk.so.ɾiˈsi.ði/ /uk.su.ɾiˈsi.ði/ n masc
uxoricidio

uzbek /uzˈbek/ adj masc
uzbeko
Relatiu o pertanyent a l’Uzbekistan o la seva llengua.

uzbek /uzˈbek/ n masc
uzbeko
Persona que habita o és originària de l’Uzbekistan.
(només singular) Llengua turquesa parlada a l’Uzbekistan.

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ Interjection
va
(pilota basca) Expressió amb què un jugador indica que té intenció de servir.

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ vana vans adj masc
vano
Sense solidesa, realitat ni substància.
Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.
liviano
De poc pes.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
vaca
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vaca de Steller n fem
vaca marina de Steller

vaca serrana n fem
cabra

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
vacaciones
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vacances escolars n fem
vacaciones escolares

vacança /baˈkan.sa/ /bəˈkan.sə/ /vaˈkan.sa/ /vəˈkan.sə/ n fem
vacación

vacar /baˈka/ /bəˈka/ /vaˈkaɾ/ /vəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vac vaca vacada vacades vacam vacant vacar vacara vacaran vacarem vacaren vacares vacareu vacaria vacarien vacaries vacarà vacaràs vacaré vacaríem vacaríeu vacassen vacasses vacassin vacassis vacat vacats vacau vacava vacaven vacaves vaco vacà vacàrem vacàreu vacàs vacàssem vacàsseu vacàssim vacàssiu vacàvem vacàveu val vaque vaquem vaquen vaques vaquessen vaquesses vaquessin vaquessis vaqueu vaqui vaquin vaquis vaqués vaquéssem vaquésseu vaquéssim vaquéssiu vaquí v
vacar
Cessar, suspendre per algun temps els estudis o el treball.
Quedar sense ocupació un càrrec.
Dedicar-se o entregar-se totalment a alguna ocupació.

vaccinable /bak.siˈna.βɫe/ /bak.siˈnab.bɫe/ /bək.siˈna.βɫə/ /bək.siˈnab.bɫə/ /vak.siˈna.bɫe/ /vək.siˈnab.bɫə/ adj
vacunable

vaccinació /bak.si.na.siˈo/ /bək.si.nə.siˈo/ /vak.si.na.siˈo/ /vək.si.nə.siˈo/ n fem
vacunación
Acte o efecte de vaccinar.

vaccinador /bak.si.naˈðo/ /bak.si.naˈðoɾ/ /bək.si.nəˈðo/ /vak.si.naˈðoɾ/ /vək.si.nəˈðo/ adj masc
vacunador

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vaccina vaccinada vaccinades vaccinam vaccinant vaccinar vaccinara vaccinaran vaccinarem vaccinaren vaccinares vaccinareu vaccinaria vaccinarien vaccinaries vaccinarà vaccinaràs vaccinaré vaccinaríem vaccinaríeu vaccinassen vaccinasses vaccinassin vaccinassis vaccinat vaccinats vaccinau vaccinava vaccinaven vaccinaves vaccine vaccinem vaccinen vaccines vaccinessen vaccinesses vaccinessin vaccinessis vaccineu vaccini vaccinin vaccinis vaccino vaccinà vaccinàrem vaccinàreu vaccinàs vaccinàssem vaccinàsseu vaccinàssim vaccinàssiu vaccinàvem vaccinàveu vaccinés vaccinéssem vaccinésseu vaccinéssim vaccinéssiu vacciní vaccín val v
vacunar
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ adj masc
vacuno
Relatiu a les vaques.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vacuna
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.
Malaltia d’origen víric de la pell, relacionada amb la verola especialment en les vaques i que es pot transmetre a l’home i al bestiar equí.

vaccínic /bakˈsi.nik/ /bəkˈsi.nik/ /vakˈsi.nik/ /vəkˈsi.nik/ adj masc
vacunal

vacil·lació /ba.si.ɫa.siˈo/ /ba.siɫ.ɫa.siˈo/ /bə.si.ɫə.siˈo/ /va.siɫ.ɫa.siˈo/ /və.siɫ.ɫə.siˈo/ n fem
vacilación

vacil·lar /ba.siɫˈɫa/ /ba.siɫˈɫaɾ/ /bə.siɫˈɫa/ /va.siɫˈɫaɾ/ /və.siɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept vacil vacil·la vacil·lada vacil·lades vacil·lam vacil·lant vacil·lar vacil·lara vacil·laran vacil·larem vacil·laren vacil·lares vacil·lareu vacil·laria vacil·larien vacil·laries vacil·larà vacil·laràs vacil·laré vacil·laríem vacil·laríeu vacil·lassen vacil·lasses vacil·lassin vacil·lassis vacil·lat vacil·lats vacil·lau vacil·lava vacil·laven vacil·laves vacil·le vacil·lem vacil·len vacil·les vacil·lessen vacil·lesses vacil·lessin vacil·lessis vacil·leu vacil·li vacil·lin vacil·lis vacil·lo vacil·là vacil·làrem vacil·làreu vacil·làs vacil·làssem vacil·làsseu vacil·làssim vacil·làssiu vacil·làvem vacil·làveu vacil·lés vacil·léssem vacil·lésseu vacil·léssim vacil·léssiu vacil·lí val v
vacilar
Moure's indeterminadament alguna cosa, persona, etc.
Estar poc ferma alguna cosa en son estat, com una flama a punt d'apagar-se.
Dubtar, no saber resoldre o escollir entre dos extrems.

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
huelga

vagabund /ba.ɣaˈβun/ /bə.ɣəˈβun/ /va.ɣaˈbunt/ /və.ɣəˈbun/ /və.ɣəˈbunt/ n masc
vagabundo

vagabundejar /ba.ɣa.βun.deˈd͡ʒa/ /ba.ɣa.βun.deˈʒa/ /bə.ɣə.βun.dəˈʒa/ /va.ɣa.bun.deˈd͡ʒaɾ/ /və.ɣə.bun.dəˈd͡ʒa/ /və.ɣə.bun.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept vagabundege vagabundegem vagabundegen vagabundeges vagabundegessen vagabundegesses vagabundegessin vagabundegessis vagabundegeu vagabundegi vagabundegin vagabundegis vagabundegés vagabundegéssem vagabundegésseu vagabundegéssim vagabundegéssiu vagabundegí vagabundeig vagabundeja vagabundejada vagabundejades vagabundejam vagabundejant vagabundejar vagabundejara vagabundejaran vagabundejarem vagabundejaren vagabundejares vagabundejareu vagabundejaria vagabundejarien vagabundejaries vagabundejarà vagabundejaràs vagabundejaré vagabundejaríem vagabundejaríeu vagabundejassen vagabundejasses vagabundejassin vagabundejassis vagabundejat vagabundejats vagabundejau vagabundejava vagabundejaven vagabundejaves vagabundejo vagabundejà vagabundejàrem vagabundejàreu vagabundejàs vagabundejàssem vagabundejàsseu vagabundejàssim vagabundejàssiu vagabundejàvem vagabundejàveu val v
vagabundear
Viure com un vagabund.

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vag vaga vagada vagades vagam vagant vagar vagara vagaran vagarem vagaren vagares vagareu vagaria vagarien vagaries vagarà vagaràs vagaré vagaríem vagaríeu vagassen vagasses vagassin vagassis vagat vagats vagau vagava vagaven vagaves vago vague vaguem vaguen vagues vaguessen vaguesses vaguessin vaguessis vagueu vagui vaguin vaguis vagués vaguéssem vaguésseu vaguéssim vaguéssiu vaguí vagà vagàrem vagàreu vagàs vagàssem vagàsseu vagàssim vagàssiu vagàvem vagàveu val v
vagar errar
Anar errant sense destinació concreta.

vagarejar /ba.ɣa.ɾeˈd͡ʒa/ /ba.ɣa.ɾeˈʒa/ /bə.ɣə.ɾəˈʒa/ /va.ɣa.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /və.ɣə.ɾəˈd͡ʒa/ /və.ɣə.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept vagarege vagaregem vagaregen vagareges vagaregessen vagaregesses vagaregessin vagaregessis vagaregeu vagaregi vagaregin vagaregis vagaregés vagaregéssem vagaregésseu vagaregéssim vagaregéssiu vagaregí vagareig vagareja vagarejada vagarejades vagarejam vagarejant vagarejar vagarejara vagarejaran vagarejarem vagarejaren vagarejares vagarejareu vagarejaria vagarejarien vagarejaries vagarejarà vagarejaràs vagarejaré vagarejaríem vagarejaríeu vagarejassen vagarejasses vagarejassin vagarejassis vagarejat vagarejats vagarejau vagarejava vagarejaven vagarejaves vagarejo vagarejà vagarejàrem vagarejàreu vagarejàs vagarejàssem vagarejàsseu vagarejàssim vagarejàssiu vagarejàvem vagarejàveu val v
vaguear
Estar ociós, sense fer cap feina.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
vagina

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ adj
vaginal

vaguejar /ba.ɣeˈd͡ʒa/ /ba.ɣeˈʒa/ /bə.ɣəˈʒa/ /va.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /və.ɣəˈd͡ʒa/ /və.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept vaguege vaguegem vaguegen vagueges vaguegessen vaguegesses vaguegessin vaguegessis vaguegeu vaguegi vaguegin vaguegis vaguegés vaguegéssem vaguegésseu vaguegéssim vaguegéssiu vaguegí vagueig vagueja vaguejada vaguejades vaguejam vaguejant vaguejar vaguejara vaguejaran vaguejarem vaguejaren vaguejares vaguejareu vaguejaria vaguejarien vaguejaries vaguejarà vaguejaràs vaguejaré vaguejaríem vaguejaríeu vaguejassen vaguejasses vaguejassin vaguejassis vaguejat vaguejats vaguejau vaguejava vaguejaven vaguejaves vaguejo vaguejà vaguejàrem vaguejàreu vaguejàs vaguejàssem vaguejàsseu vaguejàssim vaguejàssiu vaguejàvem vaguejàveu val v
divagar

vaguístic /baˈɣis.tik/ /bəˈɣis.tik/ /vaˈɣis.tik/ /vəˈɣis.tik/ adj masc
huelguístico

vagó /baˈɣo/ /bəˈɣo/ /vaˈɣo/ /vəˈɣo/ n masc
vagón
Vehicle arrossegat per una locomotora per a formar el conjunt un tren.

vailet /bajˈlet/ /bəjˈɫɛt/ /vajˈlet/ /vəjˈɫɛt/ n masc
mozo

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
vainilla

vaitot /ˌbajˈtot/ /ˌvajˈtot/ /ˌvajˈtot/ n masc
órdago

vaiver /bajˈβe/ /bajˈβeɾ/ /bəjˈβe/ /vajˈveɾ/ /ˌvajˈve/ adj masc
bullidor

vaiverejar /baj.βe.ɾeˈd͡ʒa/ /baj.βe.ɾeˈʒa/ /bəj.βə.ɾəˈʒa/ /vaj.ve.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /vəj.və.ɾəˈd͡ʒa/ /vəj.və.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept vaiverege vaiveregem vaiveregen vaivereges vaiveregessen vaiveregesses vaiveregessin vaiveregessis vaiveregeu vaiveregi vaiveregin vaiveregis vaiveregés vaiveregéssem vaiveregésseu vaiveregéssim vaiveregéssiu vaiveregí vaivereig vaivereja vaiverejada vaiverejades vaiverejam vaiverejant vaiverejar vaiverejara vaiverejaran vaiverejarem vaiverejaren vaiverejares vaiverejareu vaiverejaria vaiverejarien vaiverejaries vaiverejarà vaiverejaràs vaiverejaré vaiverejaríem vaiverejaríeu vaiverejassen vaiverejasses vaiverejassin vaiverejassis vaiverejat vaiverejats vaiverejau vaiverejava vaiverejaven vaiverejaves vaiverejo vaiverejà vaiverejàrem vaiverejàreu vaiverejàs vaiverejàssem vaiverejàsseu vaiverejàssim vaiverejàssiu vaiverejàvem vaiverejàveu val v
zangolotear

vaivé /ˌbajˈβe/ /ˌvajˈve/ /ˌvajˈve/ n masc
vaivén

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
barco

vaixella /bajˈʃe.ʎa/ /baˈʃe.ʎa/ /bəˈʃe.ʎə/ /vajˈʃe.ʎa/ /vəˈʃe.ʎə/ n fem
vajilla

vaja /ˈba.d͡ʒa/ /ˈba.ʒa/ /ˈba.ʒə/ /ˈva.d͡ʒa/ /ˈva.ʒə/ Interjection
vaya
Forma popular que precedeix o succeeix una expressió de sorpresa, sovint d'enuig.

val /ˈbaɫ/ /ˈvaɫ/ /ˈvaɫ/ n masc
val

valencianisme /ba.ɫen.si.aˈniz.me/ /bə.ɫən.si.əˈniz.mə/ /va.ɫen.si.aˈniz.me/ /və.ɫən.si.əˈniz.mə/ n masc
valencianismo

valencianitat /ba.ɫen.si.a.niˈtat/ /bə.ɫən.si.ə.niˈtat/ /va.ɫen.si.a.niˈtat/ /və.ɫən.si.ə.niˈtat/ n fem
valencianidad

valencianització /ba.ɫen.si.a.ni.d͡za.siˈo/ /ba.ɫen.si.a.ni.za.siˈo/ /bə.ɫən.si.ə.ni.d͡zə.siˈo/ /va.ɫen.si.a.ni.za.siˈo/ /və.ɫən.si.ə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
valencianización

valencianitzar /ba.ɫen.si.a.niˈd͡za/ /ba.ɫen.si.a.niˈza/ /bə.ɫən.si.ə.niˈd͡za/ /va.ɫen.si.a.niˈzaɾ/ /və.ɫən.si.ə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) valencianitza valencianitzada valencianitzades valencianitzant valencianitzar valencianitzara valencianitzaran valencianitzarem valencianitzaren valencianitzares valencianitzareu valencianitzaria valencianitzarien valencianitzaries valencianitzarà valencianitzaràs valencianitzaré valencianitzaríem valencianitzaríeu valencianitzassen valencianitzasses valencianitzat valencianitzats valencianitzava valencianitzaven valencianitzaves valencianitze valencianitzem valencianitzen valencianitzes valencianitzessen valencianitzesses valencianitzessin valencianitzessis valencianitzeu valencianitzi valencianitzin valencianitzis valencianitzo valencianitzà valencianitzàrem valencianitzàreu valencianitzàssem valencianitzàsseu valencianitzàvem valencianitzàveu valencianitzés valencianitzéssem valencianitzésseu valencianitzéssim valencianitzéssiu valencianitzí v
valencianizar

valencianocatalà /ba.ɫen.siˌa.no.ka.taˈɫa/ /bə.ɫən.siˌa.nu.kə.təˈɫa/ /va.ɫen.siˌa.no.ka.taˈɫa/ /və.ɫən.siˌa.no.kə.təˈɫa/ /və.ɫən.siˌa.nu.kə.təˈɫa/ valencianocatalana adj masc
valencianocatalán

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ valenciana adj masc
valenciano
Relatiu o pertanyent al País Valencià, antic Regne de València, actual Comunitat Valenciana, als seus habitants o a la seva llengua.

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ n masc
valenciano
Habitant de la ciutat de València].
Conjunt de parlars del català occidental propis del País Valencià.

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
valiente

valentament /baˌɫen.taˈmen/ /vaˌɫen.taˈment/ /vəˌɫen.təˈmen/ /vəˌɫen.təˈment/ adv
valientemente

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
valentía

valentí /ba.ɫenˈti/ /bə.ɫənˈti/ /va.ɫenˈti/ /və.ɫənˈti/ adj masc
valentino

valer /baˈɫe/ /vaˈɫeɾ/ /vəˈɫə/ /vəˈɫɛ/ bal occ val valc valdran valdrem valdreu valdria valdrien valdries valdrà valdràs valdré valdríem valdríeu valem valen valent valer valeu valga valguda valgudes valguem valguen valguera valgueren valgueres valgues valguessen valguesses valguessin valguessis valgueu valgui valguin valguis valgut valguts valgué valguérem valguéreu valgués valguéssem valguésseu valguéssim valguéssiu valguí valia valien valies vals valíem valíeu v
valer

validació n fem
validación

validar /ba.ɫiˈða/ /bə.ɫiˈða/ /va.ɫiˈðaɾ/ /və.ɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val valid valida validada validades validam validant validar validara validaran validarem validaren validares validareu validaria validarien validaries validarà validaràs validaré validaríem validaríeu validassen validasses validassin validassis validat validats validau validava validaven validaves valide validem validen valides validessen validesses validessin validessis valideu validi validin validis valido validà validàrem validàreu validàs validàssem validàsseu validàssim validàssiu validàvem validàveu validés validéssem validésseu validéssim validéssiu validí v
validar

validesa /ba.ɫiˈðe.za/ /va.ɫiˈðe.za/ /və.ɫiˈðə.zə/ /və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
validez

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
valle
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n masc
zanja

vallejar /ba.ʎeˈd͡ʒa/ /ba.ʎeˈʒa/ /bə.ʎəˈʒa/ /va.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /və.ʎəˈd͡ʒa/ /və.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vallege vallegem vallegen valleges vallegessen vallegesses vallegessin vallegessis vallegeu vallegi vallegin vallegis vallegés vallegéssem vallegésseu vallegéssim vallegéssiu vallegí valleig valleja vallejada vallejades vallejam vallejant vallejar vallejara vallejaran vallejarem vallejaren vallejares vallejareu vallejaria vallejarien vallejaries vallejarà vallejaràs vallejaré vallejaríem vallejaríeu vallejassen vallejasses vallejassin vallejassis vallejat vallejats vallejau vallejava vallejaven vallejaves vallejo vallejà vallejàrem vallejàreu vallejàs vallejàssem vallejàsseu vallejàssim vallejàssiu vallejàvem vallejàveu v
fosar

vallenc /baˈʎeŋ/ /bəˈʎɛŋ/ /vaˈʎeŋk/ /vəˈʎəŋk/ /vəˈʎɛŋk/ adj masc
vallense
Relatiu o pertanyent a Valls.

vallenc /baˈʎeŋ/ /bəˈʎɛŋ/ /vaˈʎeŋk/ /vəˈʎəŋk/ /vəˈʎɛŋk/ n masc
vallense
Persona que habita o és originària de Valls.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
valor
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
Tret de la persona que és valenta.
(matemàtiques) Quantitat numèrica que pot prendre una variable.

valor de mercat n masc
valor de mercado

valoració del camp n fem
clasificación de campo

valorar /ba.ɫoˈɾa/ /bə.ɫuˈɾa/ /va.ɫoˈɾaɾ/ /və.ɫoˈɾa/ /və.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val valor valora valorada valorades valoram valorant valorar valorara valoraran valorarem valoraren valorares valorareu valoraria valorarien valoraries valorarà valoraràs valoraré valoraríem valoraríeu valorassen valorasses valorassin valorassis valorat valorats valorau valorava valoraven valoraves valore valorem valoren valores valoressen valoresses valoressin valoressis valoreu valori valorin valoris valoro valorà valoràrem valoràreu valoràs valoràssem valoràsseu valoràssim valoràssiu valoràvem valoràveu valorés valoréssem valorésseu valoréssim valoréssiu valorí v
valorar
Calcular el valor d'un producte o servei.

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
vals

valsar /baɫˈsa/ /bəɫˈsa/ /vaɫˈsaɾ/ /vəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vals valsa valsada valsades valsam valsant valsar valsara valsaran valsarem valsaren valsares valsareu valsaria valsarien valsaries valsarà valsaràs valsaré valsaríem valsaríeu valsassen valsasses valsassin valsassis valsat valsats valsau valsava valsaven valsaves valse valsem valsen valses valsessen valsesses valsessin valsessis valseu valsi valsin valsis valso valsà valsàrem valsàreu valsàs valsàssem valsàsseu valsàssim valsàssiu valsàvem valsàveu valsés valséssem valsésseu valséssim valséssiu valsí v
valsar

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
valioso

val·lisoletà /ba.ɫi.zo.ɫeˈta/ /baɫ.ɫi.zo.ɫeˈta/ /bə.ɫi.zu.ɫəˈta/ /bəɫ.ɫi.zu.ɫəˈta/ /vaɫ.ɫi.zo.ɫeˈta/ /vəɫ.ɫi.zo.ɫəˈta/ /vəɫ.ɫi.zu.ɫəˈta/ adj masc
vallisoletano

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
valencia

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
valón
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
valón
Persona que habita o és originària de Valònia.

vamba /ˈbam.ba/ /ˈvam.ba/ /ˈvam.bə/ n fem
bamba

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampiro
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.
Ratpenat de la subfamília Desmodontidae.

vampiressa /bam.piˈɾe.sa/ /bəm.piˈɾɛ.sə/ /vam.piˈɾe.sa/ /vəm.piˈɾə.sə/ /vəm.piˈɾɛ.sə/ n fem
vampiresa

vampiritzar /bam.pi.ɾiˈd͡za/ /bam.pi.ɾiˈza/ /bəm.pi.ɾiˈd͡za/ /vam.pi.ɾiˈzaɾ/ /vəm.pi.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vampiritz vampiritza vampiritzada vampiritzades vampiritzam vampiritzant vampiritzar vampiritzara vampiritzaran vampiritzarem vampiritzaren vampiritzares vampiritzareu vampiritzaria vampiritzarien vampiritzaries vampiritzarà vampiritzaràs vampiritzaré vampiritzaríem vampiritzaríeu vampiritzassen vampiritzasses vampiritzassin vampiritzassis vampiritzat vampiritzats vampiritzau vampiritzava vampiritzaven vampiritzaves vampiritze vampiritzem vampiritzen vampiritzes vampiritzessen vampiritzesses vampiritzessin vampiritzessis vampiritzeu vampiritzi vampiritzin vampiritzis vampiritzo vampiritzà vampiritzàrem vampiritzàreu vampiritzàs vampiritzàssem vampiritzàsseu vampiritzàssim vampiritzàssiu vampiritzàvem vampiritzàveu vampiritzés vampiritzéssem vampiritzésseu vampiritzéssim vampiritzéssiu vampiritzí v
vampirizar

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanadio

vanagloriar-se /ba.na.ɣɫo.ɾiˈar.se/ /ba.na.ɣɫo.ɾiˈaɾ.se/ /bə.nə.ɣɫu.ɾiˈar.sə/ /va.na.ɣɫo.ɾiˈaɾ.se/ /və.nə.ɣɫo.ɾiˈaɾ.sə/ /və.nə.ɣɫu.ɾi.ərˈsə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vanagloria vanagloriada vanagloriades vanagloriam vanagloriant vanagloriar vanagloriara vanagloriaran vanagloriarem vanagloriaren vanagloriares vanagloriareu vanagloriaria vanagloriarien vanagloriaries vanagloriarà vanagloriaràs vanagloriaré vanagloriaríem vanagloriaríeu vanagloriassen vanagloriasses vanagloriassin vanagloriassis vanagloriat vanagloriats vanagloriau vanagloriava vanagloriaven vanagloriaves vanaglorie vanagloriem vanaglorien vanaglories vanagloriessen vanagloriesses vanagloriessin vanagloriessis vanaglorieu vanaglorii vanaglorio vanaglorià vanagloriàrem vanagloriàreu vanagloriàs vanagloriàssem vanagloriàsseu vanagloriàssim vanagloriàssiu vanagloriàvem vanagloriàveu vanagloriés vanagloriéssem vanagloriésseu vanagloriéssim vanagloriéssiu vanaglorií vanagloriï vanagloriïn vanagloriïs v
vanagloriarse

vanaglòria /ba.naˈɣɫɔ.ɾi.a/ /bə.nəˈɣɫɔ.ɾi.ə/ /va.naˈɣɫɔ.ɾi.a/ /və.nəˈɣɫɔ.ɾi.ə/ n fem
vanagloria

vanar-se /baˈnar.se/ /baˈnaɾ.se/ /bəˈnar.sə/ /vaˈnaɾ.se/ /və.nərˈsə/ /vəˈnaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val van vana vanada vanades vanam vanant vanar vanara vanaran vanarem vanaren vanares vanareu vanaria vanarien vanaries vanarà vanaràs vanaré vanaríem vanaríeu vanassen vanasses vanassin vanassis vanat vanats vanau vanava vanaven vanaves vane vanem vanen vanes vanessen vanesses vanessin vanessis vaneu vani vanin vanis vano vanà vanàrem vanàreu vanàs vanàssem vanàsseu vanàssim vanàssiu vanàvem vanàveu vanés vanéssem vanésseu vanéssim vanéssiu vaní v
vanagloriarse

vanejar /ba.neˈd͡ʒa/ /ba.neˈʒa/ /bə.nəˈʒa/ /va.neˈd͡ʒaɾ/ /və.nəˈd͡ʒa/ /və.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vanege vanegem vanegen vaneges vanegessen vanegesses vanegessin vanegessis vanegeu vanegi vanegin vanegis vanegés vanegéssem vanegésseu vanegéssim vanegéssiu vanegí vaneig vaneja vanejada vanejades vanejam vanejant vanejar vanejara vanejaran vanejarem vanejaren vanejares vanejareu vanejaria vanejarien vanejaries vanejarà vanejaràs vanejaré vanejaríem vanejaríeu vanejassen vanejasses vanejassin vanejassis vanejat vanejats vanejau vanejava vanejaven vanejaves vanejo vanejà vanejàrem vanejàreu vanejàs vanejàssem vanejàsseu vanejàssim vanejàssiu vanejàvem vanejàveu v
flaquear
Perdre les forces.

vanisar /ba.niˈza/ /ba.niˈzaɾ/ /bə.niˈza/ /va.niˈzaɾ/ /və.niˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vanisa vanisada vanisades vanisam vanisant vanisar vanisara vanisaran vanisarem vanisaren vanisares vanisareu vanisaria vanisarien vanisaries vanisarà vanisaràs vanisaré vanisaríem vanisaríeu vanisassen vanisasses vanisassin vanisassis vanisat vanisats vanisau vanisava vanisaven vanisaves vanise vanisem vanisen vanises vanisessen vanisesses vanisessin vanisessis vaniseu vanisi vanisin vanisis vaniso vanisà vanisàrem vanisàreu vanisàs vanisàssem vanisàsseu vanisàssim vanisàssiu vanisàvem vanisàveu vanisés vaniséssem vanisésseu vaniséssim vaniséssiu vanisí vanís v
vanisar

vanisat /ba.niˈzat/ /bə.niˈzat/ /va.niˈzat/ /və.niˈzat/ n masc
vanisado

vanitat /ba.niˈtat/ /bə.niˈtat/ /va.niˈtat/ /və.niˈtat/ n fem
vanidad
Presumpció, satisfacció de si mateix; estat en què es té un alt concepte respecte les pròpies qualitats o atributs, i que és remarcat per un desig excessiu de fer-se notar i lloar pels altres.

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
vanidoso

vapeig /baˈpet͡ʃ/ /bəˈpɛt͡ʃ/ /vaˈpet͡ʃ/ /vəˈpət͡ʃ/ /vəˈpɛt͡ʃ/ n masc
vapeo

vapejar /ba.peˈd͡ʒa/ /ba.peˈʒa/ /bə.pəˈʒa/ /va.peˈd͡ʒaɾ/ /və.pəˈd͡ʒa/ /və.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vapege vapegem vapegen vapeges vapegessen vapegesses vapegessin vapegessis vapegeu vapegi vapegin vapegis vapegés vapegéssem vapegésseu vapegéssim vapegéssiu vapegí vapeig vapeja vapejada vapejades vapejam vapejant vapejar vapejara vapejaran vapejarem vapejaren vapejares vapejareu vapejaria vapejarien vapejaries vapejarà vapejaràs vapejaré vapejaríem vapejaríeu vapejassen vapejasses vapejassin vapejassis vapejat vapejats vapejau vapejava vapejaven vapejaves vapejo vapejà vapejàrem vapejàreu vapejàs vapejàssem vapejàsseu vapejàssim vapejàssiu vapejàvem vapejàveu v
vapear

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
vapor
Gas, especialment referit a l'aigua.
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vapor d'aigua n masc
vapor de agua

vaporadora /ba.po.ɾaˈðo.ɾa/ /bə.pu.ɾəˈðo.ɾə/ /va.po.ɾaˈðo.ɾa/ /və.po.ɾəˈðo.ɾə/ /və.pu.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
vaporera

vaporar /ba.poˈɾa/ /bə.puˈɾa/ /va.poˈɾaɾ/ /və.poˈɾa/ /və.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vapor vapora vaporada vaporades vaporam vaporant vaporar vaporara vaporaran vaporarem vaporaren vaporares vaporareu vaporaria vaporarien vaporaries vaporarà vaporaràs vaporaré vaporaríem vaporaríeu vaporassen vaporasses vaporassin vaporassis vaporat vaporats vaporau vaporava vaporaven vaporaves vapore vaporem vaporen vapores vaporessen vaporesses vaporessin vaporessis vaporeu vapori vaporin vaporis vaporo vaporà vaporàrem vaporàreu vaporàs vaporàssem vaporàsseu vaporàssim vaporàssiu vaporàvem vaporàveu vaporés vaporéssem vaporésseu vaporéssim vaporéssiu vaporí v
vaporizar

vaporitzar /ba.po.ɾiˈd͡za/ /ba.po.ɾiˈza/ /bə.pu.ɾiˈd͡za/ /va.po.ɾiˈzaɾ/ /və.po.ɾiˈd͡za/ /və.pu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vaporitz vaporitza vaporitzada vaporitzades vaporitzam vaporitzant vaporitzar vaporitzara vaporitzaran vaporitzarem vaporitzaren vaporitzares vaporitzareu vaporitzaria vaporitzarien vaporitzaries vaporitzarà vaporitzaràs vaporitzaré vaporitzaríem vaporitzaríeu vaporitzassen vaporitzasses vaporitzassin vaporitzassis vaporitzat vaporitzats vaporitzau vaporitzava vaporitzaven vaporitzaves vaporitze vaporitzem vaporitzen vaporitzes vaporitzessen vaporitzesses vaporitzessin vaporitzessis vaporitzeu vaporitzi vaporitzin vaporitzis vaporitzo vaporitzà vaporitzàrem vaporitzàreu vaporitzàs vaporitzàssem vaporitzàsseu vaporitzàssim vaporitzàssiu vaporitzàvem vaporitzàveu vaporitzés vaporitzéssem vaporitzésseu vaporitzéssim vaporitzéssiu vaporitzí v
vaporizar

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ n masc
vaquero
Persona que mena vaques.
Persona que regeix una vaqueria.

vaques grasses n fem
vacas gordas

vaques magres n fem
vacas flacas

vaqueta /baˈke.ta/ /bəˈkɛ.tə/ /vaˈke.ta/ /vəˈkə.tə/ /vəˈkɛ.tə/ n fem
cantarela
(botànica) Bolet per menjar de gènere Cantharellus. Hi ha vaquetes de pi (Cantharellus lutescens ) i vaquetes de faig (grogues: Cantharellus cibarius). Aquest bolet s'anomena també rossinyol o rossinyol de pi.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
vara
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.
Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.
varilla
(golf) Part central d'un bastó, consistent en una barra prima, llarga, recta i de flexibilitat variable que fa d'eix.

vara extrarígida n fem
varilla firm

vara flexible n fem
varilla blanda

vara regular n fem
varilla media

vara rígida n fem
varilla stiff

vareta /baˈɾe.ta/ /bəˈɾɛ.tə/ /vaˈɾe.ta/ /vəˈɾə.tə/ /vəˈɾɛ.tə/ n fem
varilla
Instrument de vidre que s'utilitza en els laboratoris per fer mescles.
baqueta
(botxes) Cadascun dels bastons metàl·lics prims d'una partida, un per a cada equip, de 50 cm de llarg i una punta de 5 cm doblegada en angle recte, que serveixen per a traçar les ratlles i les marques d'un camp de joc i per a mesurar les distàncies i els punts.

vareta màgica n fem
varita mágica

vari /ˈba.ɾi/ /ˈva.ɾi/ /ˈva.ɾi/ adj
variable
De caràcter variable, mudable.
vario
Divers, de distinta espècie o mena.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
variable
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
variable
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variable atmosfèrica n fem
variable atmosférica

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ n masc
variación

variada /ba.ɾiˈa.ða/ /bə.ɾiˈa.ðə/ /va.ɾiˈa.ða/ /və.ɾiˈa.ðə/ n fem
mojarra

variar /ba.ɾiˈa/ /bə.ɾiˈa/ /va.ɾiˈaɾ/ /və.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val varia variada variades variam variant variar variara variaran variarem variaren variares variareu variaria variarien variaries variarà variaràs variaré variaríem variaríeu variassen variasses variassin variassis variat variats variau variava variaven variaves varie variem varien varies variessen variesses variessin variessis varieu varii vario varià variàrem variàreu variàs variàssem variàsseu variàssim variàssiu variàvem variàveu variés variéssem variésseu variéssim variéssiu varií variï variïn variïs v
variar

variat /ba.ɾiˈat/ /bə.ɾiˈat/ /va.ɾiˈat/ /və.ɾiˈat/ adj masc
variado

varietat /ba.ɾi.eˈtat/ /va.ɾi.eˈtat/ /və.ɾi.əˈtat/ n fem
variedad

variu /baˈɾiw/ /bəˈɾiw/ /vaˈɾiw/ /vəˈɾiw/ n masc
variz

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ adj masc
varsoviano
Relatiu o pertanyent a Varsòvia.

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ n masc
varsoviano
Persona que habita o és originària de Varsòvia.

vas /ˈbas/ /ˈvas/ /ˈvas/ n masc
vaso

vas capil·lar n masc
vaso capilar
(anatomia) Petit vas sanguini que connecta artèries i venes.

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ adj
vascular

vasculitis /bas.kuˈɫi.tis/ /bəs.kuˈɫi.tis/ /vas.kuˈɫi.tis/ /vəs.kuˈɫi.tis/ n fem
vasculitis

vascó /basˈko/ /bəsˈko/ /vasˈko/ /vəsˈko/ n masc
vascón

vassall /baˈsaʎ/ /bəˈsaʎ/ /vaˈsaʎ/ /vəˈsaʎ/ n masc
vasallo

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
vasto

vaticinar /ba.ti.siˈna/ /bə.ti.siˈna/ /va.ti.siˈnaɾ/ /və.ti.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vaticina vaticinada vaticinades vaticinam vaticinant vaticinar vaticinara vaticinaran vaticinarem vaticinaren vaticinares vaticinareu vaticinaria vaticinarien vaticinaries vaticinarà vaticinaràs vaticinaré vaticinaríem vaticinaríeu vaticinassen vaticinasses vaticinassin vaticinassis vaticinat vaticinats vaticinau vaticinava vaticinaven vaticinaves vaticine vaticinem vaticinen vaticines vaticinessen vaticinesses vaticinessin vaticinessis vaticineu vaticini vaticinin vaticinis vaticino vaticinà vaticinàrem vaticinàreu vaticinàs vaticinàssem vaticinàsseu vaticinàssim vaticinàssiu vaticinàvem vaticinàveu vaticinés vaticinéssem vaticinésseu vaticinéssim vaticinéssiu vaticiní vaticín v
vaticinar

ve /ˈbe/ /ˈbɛ/ /ˈve/ /ˈve/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ n fem
uve

ve doble n fem
uve doble

vectoritzar /bek.to.ɾiˈd͡za/ /bek.to.ɾiˈza/ /bək.tu.ɾiˈd͡za/ /vek.to.ɾiˈzaɾ/ /vək.to.ɾiˈd͡za/ /vək.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) vectoritza vectoritzada vectoritzades vectoritzant vectoritzar vectoritzara vectoritzaran vectoritzarem vectoritzaren vectoritzares vectoritzareu vectoritzaria vectoritzarien vectoritzaries vectoritzarà vectoritzaràs vectoritzaré vectoritzaríem vectoritzaríeu vectoritzassen vectoritzasses vectoritzat vectoritzats vectoritzava vectoritzaven vectoritzaves vectoritze vectoritzem vectoritzen vectoritzes vectoritzessen vectoritzesses vectoritzessin vectoritzessis vectoritzeu vectoritzi vectoritzin vectoritzis vectoritzo vectoritzà vectoritzàrem vectoritzàreu vectoritzàssem vectoritzàsseu vectoritzàvem vectoritzàveu vectoritzés vectoritzéssem vectoritzésseu vectoritzéssim vectoritzéssiu vectoritzí v
vectorizar

veda /ˈbe.ða/ /ˈbɛ.ðə/ /ˈve.ða/ /ˈvə.ðə/ /ˈvɛ.ðə/ n fem
veda

vedar /beˈða/ /bəˈða/ /veˈðaɾ/ /vəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ved veda vedada vedades vedam vedant vedar vedara vedaran vedarem vedaren vedares vedareu vedaria vedarien vedaries vedarà vedaràs vedaré vedaríem vedaríeu vedassen vedasses vedassin vedassis vedat vedats vedau vedava vedaven vedaves vede vedem veden vedes vedessen vedesses vedessin vedessis vedeu vedi vedin vedis vedo vedà vedàrem vedàreu vedàs vedàssem vedàsseu vedàssim vedàssiu vedàvem vedàveu vedés vedéssem vedésseu vedéssim vedéssiu vedí v
vedar

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
ternero becerro

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
ternera
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedellar /be.ðeˈʎa/ /bə.ðəˈʎa/ /ve.ðeˈʎaɾ/ /və.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vedell vedella vedellada vedellades vedellam vedellant vedellar vedellara vedellaran vedellarem vedellaren vedellares vedellareu vedellaria vedellarien vedellaries vedellarà vedellaràs vedellaré vedellaríem vedellaríeu vedellassen vedellasses vedellassin vedellassis vedellat vedellats vedellau vedellava vedellaven vedellaves vedelle vedellem vedellen vedelles vedellessen vedellesses vedellessin vedellessis vedelleu vedelli vedellin vedellis vedello vedellà vedellàrem vedellàreu vedellàs vedellàssem vedellàsseu vedellàssim vedellàssiu vedellàvem vedellàveu vedellés vedelléssem vedellésseu vedelléssim vedelléssiu vedellí v
parir

vedet /beˈðet/ /bəˈðɛt/ /veˈðet/ /vəˈðət/ /vəˈðɛt/ n fem
vedete
Artista femenina principal d’un espectacle de varietats o de revista.

vedre /ˈbe.ðɾe/ /ˈbe.ðɾə/ /ˈve.ðɾe/ /ˈve.ðɾə/ adj
viedro
(antic) vell, veterà

veedoria /be.e.ðoˈɾi.a/ /bə.ə.ðuˈɾi.ə/ /ve.e.ðoˈɾi.a/ /və.ə.ðoˈɾi.ə/ /və.ə.ðuˈɾi.ə/ n fem
veeduría

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
vez

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
veganismo

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
vegetación

vegetalista /be.d͡ʒe.taˈɫis.ta/ /be.d͡ʒe.taˈɫis.te/ /be.ʒe.taˈɫis.ta/ /be.ʒe.taˈɫis.te/ /bə.ʒə.təˈɫis.tə/ /ve.d͡ʒe.taˈɫis.ta/ /ve.d͡ʒe.taˈɫis.te/ /və.ʒə.təˈɫis.tə/ adj
vegetalista

vegetar /be.d͡ʒeˈta/ /be.ʒeˈta/ /bə.ʒəˈta/ /ve.d͡ʒeˈtaɾ/ /və.ʒəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val veget vegeta vegetada vegetades vegetam vegetant vegetar vegetara vegetaran vegetarem vegetaren vegetares vegetareu vegetaria vegetarien vegetaries vegetarà vegetaràs vegetaré vegetaríem vegetaríeu vegetassen vegetasses vegetassin vegetassis vegetat vegetats vegetau vegetava vegetaven vegetaves vegete vegetem vegeten vegetes vegetessen vegetesses vegetessin vegetessis vegeteu vegeti vegetin vegetis vegeto vegetà vegetàrem vegetàreu vegetàs vegetàssem vegetàsseu vegetàssim vegetàssiu vegetàvem vegetàveu vegetés vegetéssem vegetésseu vegetéssim vegetéssiu vegetí v
vegetar

veguer /beˈɣe/ /beˈɣeɾ/ /bəˈɣe/ /veˈɣeɾ/ /vəˈɣe/ n masc
veguer

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ adj masc
vegano

vehement /be.eˈmen/ /bə.əˈmen/ /ve.eˈment/ /və.əˈmen/ /və.əˈment/ adj
vehemente

vehementment /be.eˌmemˈmen/ /bə.əˌmemˈmen/ /ve.eˌmemˈment/ /və.əˌmemˈmen/ /və.əˌmemˈment/ adv
vehementemente

vehemència /be.eˈmɛn.si.a/ /bə.əˈmɛn.si.ə/ /ve.eˈmɛn.si.a/ /və.əˈmɛn.si.ə/ n fem
vehemencia

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
vehículo
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vehicle espacial n masc
vehículo espacial

vehicle tot terreny n masc
vehículo todo terreno

vehicular /be.i.kuˈɫa/ /be.i.kuˈɫar/ /be.i.kuˈɫaɾ/ /bə.i.kuˈɫa/ /bə.i.kuˈɫar/ /ve.i.kuˈɫaɾ/ /və.i.kuˈɫa/ /və.i.kuˈɫaɾ/ adj
vehicular
Relatiu als vehicles.

vehicular /be.i.kuˈɫa/ /be.i.kuˈɫar/ /be.i.kuˈɫaɾ/ /bə.i.kuˈɫa/ /bə.i.kuˈɫar/ /ve.i.kuˈɫaɾ/ /və.i.kuˈɫa/ /və.i.kuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vehicul vehicula vehiculada vehiculades vehiculam vehiculant vehicular vehiculara vehicularan vehicularem vehicularen vehiculares vehiculareu vehicularia vehicularien vehicularies vehicularà vehicularàs vehicularé vehicularíem vehicularíeu vehiculassen vehiculasses vehiculassin vehiculassis vehiculat vehiculats vehiculau vehiculava vehiculaven vehiculaves vehicule vehiculem vehiculen vehicules vehiculessen vehiculesses vehiculessin vehiculessis vehiculeu vehiculi vehiculin vehiculis vehiculo vehiculà vehiculàrem vehiculàreu vehiculàs vehiculàssem vehiculàsseu vehiculàssim vehiculàssiu vehiculàvem vehiculàveu vehiculés vehiculéssem vehiculésseu vehiculéssim vehiculéssiu vehiculí v
vehicular
Ser el vehicle per a transmetre o dur a terme alguna cosa.

vejam /beˈd͡ʒam/ /beˈʒam/ /bəˈʒam/ /veˈd͡ʒam/ /vəˈd͡ʒam/ /vəˈʒam/ Interjection
a ver

vel /ˈbɛɫ/ /ˈvəɫ/ /ˈvɛɫ/ n masc
velo
Peça de tela que serveix per a ocultar el rostre o alguna altra part del cos.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
vela

vela cangrea n fem
cangreja
Vela trapezial de forma asimètrica, que es desplega entre la botavara, el pal i l’antena o pic d’un veler.

vela llatina n fem
vela latina

velam /beˈɫam/ /bəˈɫam/ /veˈɫam/ /vəˈɫam/ n masc
velamen

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ adj
velar
(fonètica) Articulat aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ n fem
velar
Consonant articulada aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vel vela velada velades velam velant velar velara velaran velarem velaren velares velareu velaria velarien velaries velarà velaràs velaré velaríem velaríeu velassen velasses velassin velassis velat velats velau velava velaven velaves vele velem velen veles velessen velesses velessin velessis veleu veli velin velis velo velà velàrem velàreu velàs velàssem velàsseu velàssim velàssiu velàvem velàveu velés veléssem velésseu veléssim veléssiu velí v
velar
Cobrir amb un vel.
Perdre la claredat de percepció d’una cosa.
(fotografia) Inutilitzar una emulsió fotogràfica per l’acció d’un factor ambiental, normalment la llum.

velaritzar /be.ɫa.ɾiˈd͡za/ /be.ɫa.ɾiˈza/ /bə.ɫə.ɾiˈd͡za/ /ve.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /və.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val velaritz velaritza velaritzada velaritzades velaritzam velaritzant velaritzar velaritzara velaritzaran velaritzarem velaritzaren velaritzares velaritzareu velaritzaria velaritzarien velaritzaries velaritzarà velaritzaràs velaritzaré velaritzaríem velaritzaríeu velaritzassen velaritzasses velaritzassin velaritzassis velaritzat velaritzats velaritzau velaritzava velaritzaven velaritzaves velaritze velaritzem velaritzen velaritzes velaritzessen velaritzesses velaritzessin velaritzessis velaritzeu velaritzi velaritzin velaritzis velaritzo velaritzà velaritzàrem velaritzàreu velaritzàs velaritzàssem velaritzàsseu velaritzàssim velaritzàssiu velaritzàvem velaritzàveu velaritzés velaritzéssem velaritzésseu velaritzéssim velaritzéssiu velaritzí v
velarizar

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ adj masc
velero
Que té relació amb les veles.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ n masc
velero
Embarcació amb veles.
Fabricant de veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
viejo antiguo
De llarga vida, gran.
Referit a objectes, antic o espatllat.

vell marí n masc
foca monje del Mediterráneo

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
vejez
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
terciopelo

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
velocidad

velocitat del green n fem
velocidad del green

velocípede /be.ɫoˈsi.pe.ðe/ /bə.ɫuˈsi.pə.ðə/ /ve.ɫoˈsi.pe.ðe/ /və.ɫoˈsi.pə.ðə/ /və.ɫuˈsi.pə.ðə/ n masc
velocípedo

veloç /beˈɫos/ /veˈɫos/ /vəˈɫos/ adj
veloz

veloçment /beˌɫozˈmen/ /bəˌɫozˈmen/ /veˌɫozˈment/ /vəˌɫozˈmen/ /vəˌɫozˈment/ adv
velozmente

velum /beˈɫum/ /bəˈɫum/ /veˈɫum/ /vəˈɫum/ n masc
cumulonimbus velum

vel·leïtat /be.ɫe.iˈtat/ /beɫ.ɫe.iˈtat/ /bə.ɫə.iˈtat/ /bəɫ.ɫə.iˈtat/ /veɫ.ɫe.iˈtat/ /vəɫ.ɫə.iˈtat/ n fem
veleidad

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
vena

venació /be.na.siˈo/ /bə.nə.siˈo/ /ve.na.siˈo/ /və.nə.siˈo/ n fem
venación
(anatomia) Conjunt de venes.

vencillar /ben.siˈʎa/ /bən.siˈʎa/ /ven.siˈʎaɾ/ /vən.siˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vencill vencilla vencillada vencillades vencillam vencillant vencillar vencillara vencillaran vencillarem vencillaren vencillares vencillareu vencillaria vencillarien vencillaries vencillarà vencillaràs vencillaré vencillaríem vencillaríeu vencillassen vencillasses vencillassin vencillassis vencillat vencillats vencillau vencillava vencillaven vencillaves vencille vencillem vencillen vencilles vencillessen vencillesses vencillessin vencillessis vencilleu vencilli vencillin vencillis vencillo vencillà vencillàrem vencillàreu vencillàs vencillàssem vencillàsseu vencillàssim vencillàssiu vencillàvem vencillàveu vencillés vencilléssem vencillésseu vencilléssim vencilléssiu vencillí v
atar

venciment /ben.siˈmen/ /bən.siˈmen/ /ven.siˈment/ /vən.siˈmen/ /vən.siˈment/ n masc
venciminto

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
venta

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ bal occ val ven venc vendran vendre vendrem vendreu vendria vendrien vendries vendrà vendràs vendré vendríem vendríeu venem venen venent veneren veneres venessin venessis veneu venga venguda vengudes venguem venguen venguera vengueren vengueres vengues venguessen venguesses venguessin venguessis vengueu vengui venguin venguis vengut venguts vengué venguérem venguéreu vengués venguéssem venguésseu venguéssim venguéssiu venguí venia venien venies vens venuda venudes venut venuts vené venérem venéreu venés venéssim venéssiu vení veníem veníeu v
vender

vendre la moto /ˌben.dɾe /ˌbɛn.dɾə /ˌven.dɾe /ˌvən.dɾə /ˌvɛn.dɾə v
vender la moto

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
veneciano
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ n masc
veneciano
Persona que habita o és originària de Venècia.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
vendedor

venerar /be.neˈɾa/ /bə.nəˈɾa/ /ve.neˈɾaɾ/ /və.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vener venera venerada venerades veneram venerant venerar venerara veneraran venerarem veneraren venerares venerareu veneraria venerarien veneraries venerarà veneraràs veneraré veneraríem veneraríeu venerassen venerasses venerassin venerassis venerat venerats venerau venerava veneraven veneraves venere venerem veneren veneres veneressen veneresses veneressin veneressis venereu veneri venerin veneris venero venerà veneràrem veneràreu veneràs veneràssem veneràsseu veneràssim veneràssiu veneràvem veneràveu venerés veneréssem venerésseu veneréssim veneréssiu venerí v
venerar

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ adj masc
venezolano
Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ n masc
venezolano
Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ venir-se'n v
venir
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
venganza

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val venge vengem vengen venges vengessen vengesses vengessin vengessis vengeu vengi vengin vengis vengés vengéssem vengésseu vengéssim vengéssiu vengí venj venja venjada venjades venjam venjant venjar venjara venjaran venjarem venjaren venjares venjareu venjaria venjarien venjaries venjarà venjaràs venjaré venjaríem venjaríeu venjassen venjasses venjassin venjassis venjat venjats venjau venjava venjaven venjaves venjo venjà venjàrem venjàreu venjàs venjàssem venjàsseu venjàssim venjàssiu venjàvem venjàveu v
vengar

venotònic /be.noˈtɔ.nik/ /bə.nuˈtɔ.nik/ /ve.noˈtɔ.nik/ /və.noˈtɔ.nik/ /və.nuˈtɔ.nik/ n masc
venotónico
Substància amb acció vasoconstrictora venosa; activa la circulació sanguínia venosa.

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
viento aire

vent ageostròfic n masc
viento ageostrófico

vent anabàtic n masc
viento anabático

vent antitríptic n masc
viento antitríptico

vent catabàtic n masc
viento catabático

vent ciclostròfic n masc
viento ciclostrófico

vent del gradient n masc
viento del gradiente

vent dominant n masc
viento dominante

vent fresquet n masc
brisa fresca

vent variable n masc
viento variable

ventada /benˈta.ða/ /bənˈta.ðə/ /venˈta.ða/ /vənˈta.ðə/ n fem
ventolera

ventador /ben.taˈðo/ /ben.taˈðoɾ/ /bən.təˈðo/ /ven.taˈðoɾ/ /vən.təˈðo/ adj masc
aventador

ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ n fem
cenicienta
Persona que fa injustament les feines més humils (com la protagonista del conte de la Ventafocs).

ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ n masc
soplillo
Ventall rodó amb un mànec, tradicionalment d’espart, per a ventar el foc.

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
abanico abano

ventalla /benˈta.ʎa/ /bənˈta.ʎə/ /venˈta.ʎa/ /vənˈta.jə/ /vənˈta.ʎə/ n fem
biombo
(central) Peça de vidre o de fusta que es col·loca per separar espais, antigament molt emprat a l'entrada de les botigues.
ventalle
Part de l'elm d'un guerrer que permetia veure-hi.
copete ventalle
Peça de pell de la part central d'una sabata.

ventallar /ben.taˈʎa/ /bən.təˈʎa/ /ven.taˈʎaɾ/ /vən.təˈja/ /vən.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ventall ventalla ventallada ventallades ventallam ventallant ventallar ventallara ventallaran ventallarem ventallaren ventallares ventallareu ventallaria ventallarien ventallaries ventallarà ventallaràs ventallaré ventallaríem ventallaríeu ventallassen ventallasses ventallassin ventallassis ventallat ventallats ventallau ventallava ventallaven ventallaves ventalle ventallem ventallen ventalles ventallessen ventallesses ventallessin ventallessis ventalleu ventalli ventallin ventallis ventallo ventallà ventallàrem ventallàreu ventallàs ventallàssem ventallàsseu ventallàssim ventallàssiu ventallàvem ventallàveu ventallés ventalléssem ventallésseu ventalléssim ventalléssiu ventallí v
abanicar

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vent venta ventada ventades ventam ventant ventar ventara ventaran ventarem ventaren ventares ventareu ventaria ventarien ventaries ventarà ventaràs ventaré ventaríem ventaríeu ventassen ventasses ventassin ventassis ventat ventats ventau ventava ventaven ventaves vente ventem venten ventes ventessen ventesses ventessin ventessis venteu venti ventin ventis vento ventà ventàrem ventàreu ventàs ventàssem ventàsseu ventàssim ventàssiu ventàvem ventàveu ventés ventéssem ventésseu ventéssim ventéssiu ventí v
abanicar
Fer vent agitant l’aire.
aventar ventar
Tirar enlaire per separa el gra de la palla.

venteguera /ben.teˈɣe.ɾa/ /bən.təˈɣe.ɾə/ /ven.teˈɣe.ɾa/ /vən.təˈɣe.ɾə/ n fem
ventolera

ventejar /ben.teˈd͡ʒa/ /ben.teˈʒa/ /bən.təˈʒa/ /ven.teˈd͡ʒaɾ/ /vən.təˈd͡ʒa/ /vən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val ventege ventegem ventegen venteges ventegessen ventegesses ventegessin ventegessis ventegeu ventegi ventegin ventegis ventegés ventegéssem ventegésseu ventegéssim ventegéssiu ventegí venteig venteja ventejada ventejades ventejam ventejant ventejar ventejara ventejaran ventejarem ventejaren ventejares ventejareu ventejaria ventejarien ventejaries ventejarà ventejaràs ventejaré ventejaríem ventejaríeu ventejassen ventejasses ventejassin ventejassis ventejat ventejats ventejau ventejava ventejaven ventejaves ventejo ventejà ventejàrem ventejàreu ventejàs ventejàssem ventejàsseu ventejàssim ventejàssiu ventejàvem ventejàveu v
ventilar
(transitiu) Treure alguna cosa al vent o a l’aire per a eixugar-la o ventilar-la.
ventar
(intransitiu) Fer vent.

ventijol /ben.tiˈd͡ʒɔɫ/ /ben.tiˈʒɔɫ/ /bən.tiˈʒɔɫ/ /ven.tiˈd͡ʒɔɫ/ /vən.tiˈʒɔɫ/ n masc
ventolina

ventilació /ben.ti.ɫa.siˈo/ /bən.ti.ɫə.siˈo/ /ven.ti.ɫa.siˈo/ /vən.ti.ɫə.siˈo/ n fem
ventilacion

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
ventilador

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ventil ventila ventilada ventilades ventilam ventilant ventilar ventilara ventilaran ventilarem ventilaren ventilares ventilareu ventilaria ventilarien ventilaries ventilarà ventilaràs ventilaré ventilaríem ventilaríeu ventilassen ventilasses ventilassin ventilassis ventilat ventilats ventilau ventilava ventilaven ventilaves ventile ventilem ventilen ventiles ventilessen ventilesses ventilessin ventilessis ventileu ventili ventilin ventilis ventilo ventilà ventilàrem ventilàreu ventilàs ventilàssem ventilàsseu ventilàssim ventilàssiu ventilàvem ventilàveu ventilés ventiléssem ventilésseu ventiléssim ventiléssiu ventilí v
ventilar

ventolina /ben.toˈɫi.na/ /bən.tuˈɫi.nə/ /ven.toˈɫi.na/ /vən.toˈɫi.nə/ /vən.tuˈɫi.nə/ n fem
ventolina

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
ventosa

ventositat /ben.to.ziˈtat/ /bən.tu.ziˈtat/ /ven.to.ziˈtat/ /vən.to.ziˈtat/ /vən.tu.ziˈtat/ n fem
ventosidad

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ n fem
camada

ventral /benˈtɾaɫ/ /bənˈtɾaɫ/ /venˈtɾaɫ/ /vənˈtɾaɫ/ adj
ventral

ventre /ˈben.tɾe/ /ˈben.tɾə/ /ˈven.tɾe/ /ˈven.tɾə/ n masc
vientre

ventresca /benˈtɾes.ka/ /bənˈtɾɛs.kə/ /venˈtɾes.ka/ /vənˈtɾəs.kə/ /vənˈtɾɛs.kə/ n fem
ventresca
Part del ventre d’un peix.
Cansalada del ventre de porc.

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ n masc
ventrículo

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
ventoso

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ adj masc
venusino
Relatiu o pertanyent a Venus.

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ n masc
venusino

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ adj masc
venoso

ver /ˈber/ /ˈbeɾ/ /ˈbɛr/ /ˈveɾ/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ /ˈvɛr/ adj masc
vero

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ n fem
veracidad

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
caballa

veraç /beˈɾas/ /bəˈɾas/ /veˈɾas/ /vəˈɾas/ adj
veraz

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
verbo

verb intransitiu n masc
verbo intransitivo

verb pronominal n masc
verbo pronominal

verb reflexiu n masc
verbo reflexivo

verb transitiu n masc
verbo transitivo

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
verbal
(gramàtica) Relatiu al verb.
Relatiu a la paraula.

verbalisme /ber.βaˈɫiz.me/ /beɾ.βaˈɫiz.me/ /bər.bəˈɫiz.mə/ /veɾ.baˈɫiz.me/ /vəɾ.bəˈɫiz.mə/ n masc
verbalismo

verbalitzar /ber.βa.ɫiˈd͡za/ /beɾ.βa.ɫiˈza/ /bər.bə.ɫiˈd͡za/ /veɾ.ba.ɫiˈzaɾ/ /vəɾ.bə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verbalitz verbalitza verbalitzada verbalitzades verbalitzam verbalitzant verbalitzar verbalitzara verbalitzaran verbalitzarem verbalitzaren verbalitzares verbalitzareu verbalitzaria verbalitzarien verbalitzaries verbalitzarà verbalitzaràs verbalitzaré verbalitzaríem verbalitzaríeu verbalitzassen verbalitzasses verbalitzassin verbalitzassis verbalitzat verbalitzats verbalitzau verbalitzava verbalitzaven verbalitzaves verbalitze verbalitzem verbalitzen verbalitzes verbalitzessen verbalitzesses verbalitzessin verbalitzessis verbalitzeu verbalitzi verbalitzin verbalitzis verbalitzo verbalitzà verbalitzàrem verbalitzàreu verbalitzàs verbalitzàssem verbalitzàsseu verbalitzàssim verbalitzàssiu verbalitzàvem verbalitzàveu verbalitzés verbalitzéssem verbalitzésseu verbalitzéssim verbalitzéssiu verbalitzí v
verbalizar
Dir en paraules allò que es pensa o succeeix.

verbejar /ber.βeˈʒa/ /beɾ.βeˈd͡ʒa/ /bər.bəˈʒa/ /veɾ.beˈd͡ʒaɾ/ /vər.bəˈʒa/ /vəɾ.bəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val verbege verbegem verbegen verbeges verbegessen verbegesses verbegessin verbegessis verbegeu verbegi verbegin verbegis verbegés verbegéssem verbegésseu verbegéssim verbegéssiu verbegí verbeig verbeja verbejada verbejades verbejam verbejant verbejar verbejara verbejaran verbejarem verbejaren verbejares verbejareu verbejaria verbejarien verbejaries verbejarà verbejaràs verbejaré verbejaríem verbejaríeu verbejassen verbejasses verbejassin verbejassis verbejat verbejats verbejau verbejava verbejaven verbejaves verbejo verbejà verbejàrem verbejàreu verbejàs verbejàssem verbejàsseu verbejàssim verbejàssiu verbejàvem verbejàveu v
chancear
Fer verbes, dir xanxes.

verberar /ber.βeˈɾa/ /beɾ.βeˈɾa/ /bər.bəˈɾa/ /veɾ.beˈɾaɾ/ /vəɾ.bəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val verber verbera verberada verberades verberam verberant verberar verberara verberaran verberarem verberaren verberares verberareu verberaria verberarien verberaries verberarà verberaràs verberaré verberaríem verberaríeu verberassen verberasses verberassin verberassis verberat verberats verberau verberava verberaven verberaves verbere verberem verberen verberes verberessen verberesses verberessin verberessis verbereu verberi verberin verberis verbero verberà verberàrem verberàreu verberàs verberàssem verberàsseu verberàssim verberàssiu verberàvem verberàveu verberés verberéssem verberésseu verberéssim verberéssiu verberí v
verberar

verbositat /ber.βo.ziˈtat/ /beɾ.βo.ziˈtat/ /veɾ.bo.ziˈtat/ /vər.bu.ziˈtat/ /vəɾ.bo.ziˈtat/ n fem
verborrea

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
verde
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
verde
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verd de Scheele n masc
verde de Scheele

verd de cadmi /ˌbɛrd.deˈkad.mi/ /ˌbɛrd.dəˈkad.mi/ /ˌvəɾd.dəˈkad.mi/ /ˌvɛrd.dəˈkad.mi/ /ˌvɛɾd.deˈkad.mi/ n masc
verde cadmio

verdanc /berˈðaŋ/ /beɾˈðaŋ/ /bərˈdaŋ/ /veɾˈðaŋk/ /vəɾˈðaŋk/ n masc
verdugón

verdejar /ber.ðeˈʒa/ /beɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bər.dəˈʒa/ /veɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /vər.ðəˈʒa/ /vəɾ.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val verdege verdegem verdegen verdeges verdegessen verdegesses verdegessin verdegessis verdegeu verdegi verdegin verdegis verdegés verdegéssem verdegésseu verdegéssim verdegéssiu verdegí verdeig verdeja verdejada verdejades verdejam verdejant verdejar verdejara verdejaran verdejarem verdejaren verdejares verdejareu verdejaria verdejarien verdejaries verdejarà verdejaràs verdejaré verdejaríem verdejaríeu verdejassen verdejasses verdejassin verdejassis verdejat verdejats verdejau verdejava verdejaven verdejaves verdejo verdejà verdejàrem verdejàreu verdejàs verdejàssem verdejàsseu verdejàssim verdejàssiu verdejàvem verdejàveu v
verdear
Cobrir-se de verd vegetal.
Tirar a color verd.
estar verde
Una fruita, no ser prou madura.
ser un poco verde
Ser una mica obscè, poc decorós.

verdesca /berˈðes.ka/ /beɾˈðes.ka/ /bərˈdɛs.kə/ /veɾˈðes.ka/ /vərˈðɛs.kə/ /vəɾˈðəs.kə/ n fem
cadalso

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
cardenillo verdín
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
cardenillo verdete
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.
verdín
Capa verda d’algues microscòpiques que apareix en superfícies exposades a la humitat.

verdor /berˈðo/ /beɾˈðoɾ/ /bərˈdo/ /veɾˈðoɾ/ /vəɾˈðo/ n fem
verdor

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
verderón
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
verdura legumbre

verdós /berˈðos/ /bərˈdos/ /veɾˈðos/ /vəɾˈðos/ adj masc
verdoso

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
vendimia

veremar /be.ɾeˈma/ /breˈma/ /bə.ɾəˈma/ /bɾəˈma/ /va.ɾaˈma/ /ve.ɾeˈmaɾ/ /və.ɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verem verema veremada veremades veremam veremant veremar veremara veremaran veremarem veremaren veremares veremareu veremaria veremarien veremaries veremarà veremaràs veremaré veremaríem veremaríeu veremassen veremasses veremassin veremassis veremat veremats veremau veremava veremaven veremaves vereme veremem veremen veremes veremessen veremesses veremessin veremessis veremeu veremi veremin veremis veremo veremà veremàrem veremàreu veremàs veremàssem veremàsseu veremàssim veremàssiu veremàvem veremàveu veremés vereméssem veremésseu vereméssim vereméssiu veremí v
vendimiar

verga /ˈber.ɣa/ /ˈbeɾ.ɣa/ /ˈbɛr.ɡə/ /ˈveɾ.ɣa/ /ˈvəɾ.ɣə/ /ˈvɛr.ɣə/ n fem
verga

vergassejar /ber.ɣa.seˈʒa/ /beɾ.ɣa.seˈd͡ʒa/ /bər.ɡə.səˈʒa/ /veɾ.ɣa.seˈd͡ʒaɾ/ /vər.ɣə.səˈʒa/ /vəɾ.ɣə.səˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vergassege vergassegem vergassegen vergasseges vergassegessen vergassegesses vergassegessin vergassegessis vergassegeu vergassegi vergassegin vergassegis vergassegés vergassegéssem vergassegésseu vergassegéssim vergassegéssiu vergassegí vergasseig vergasseja vergassejada vergassejades vergassejam vergassejant vergassejar vergassejara vergassejaran vergassejarem vergassejaren vergassejares vergassejareu vergassejaria vergassejarien vergassejaries vergassejarà vergassejaràs vergassejaré vergassejaríem vergassejaríeu vergassejassen vergassejasses vergassejassin vergassejassis vergassejat vergassejats vergassejau vergassejava vergassejaven vergassejaves vergassejo vergassejà vergassejàrem vergassejàreu vergassejàs vergassejàssem vergassejàsseu vergassejàssim vergassejàssiu vergassejàvem vergassejàveu v
verguear

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
virgen
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
virgen

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n neut
virgo
Persona del signe zodiacal de Verge.

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
vergüenza

vergonyant /ber.ɣoˈɲan/ /beɾ.ɣoˈɲan/ /bər.ɡuˈɲan/ /veɾ.ɣoˈɲant/ /vər.ɣuˈɲan/ /vəɾ.ɣoˈɲant/ adj
vergonzante

vergonyós /ber.ɣoˈɲos/ /beɾ.ɣoˈɲos/ /bər.ɡuˈɲos/ /veɾ.ɣoˈɲos/ /vər.ɣuˈɲos/ /vəɾ.ɣoˈɲos/ adj masc
vergonzoso
Que s'avergonyix fàcilment.
Que fa vergonya.

verificador n masc
comprobador

verificar /be.ɾi.fiˈka/ /bə.ɾi.fiˈka/ /ve.ɾi.fiˈkaɾ/ /və.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verific verifica verificada verificades verificam verificant verificar verificara verificaran verificarem verificaren verificares verificareu verificaria verificarien verificaries verificarà verificaràs verificaré verificaríem verificaríeu verificassen verificasses verificassin verificassis verificat verificats verificau verificava verificaven verificaves verifico verificà verificàrem verificàreu verificàs verificàssem verificàsseu verificàssim verificàssiu verificàvem verificàveu verifique verifiquem verifiquen verifiques verifiquessen verifiquesses verifiquessin verifiquessis verifiqueu verifiqui verifiquin verifiquis verifiqués verifiquéssem verifiquésseu verifiquéssim verifiquéssiu verifiquí v
verificar

verinós /be.ɾiˈnos/ /bə.ɾiˈnos/ /ve.ɾiˈnos/ /və.ɾiˈnos/ adj masc
venenoso

veritable /be.ɾiˈta.βɫe/ /be.ɾiˈtab.bɫe/ /bə.ɾiˈta.βɫə/ /bə.ɾiˈtab.bɫə/ /ve.ɾiˈta.bɫe/ /ve.ɾiˈta.bɾa/ /və.ɾiˈtab.bɫə/ adj
verdadero
Ajustat a la veritat, cert, real, ver.
auténtico
Autèntic, pur.

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
verdad
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
rojo vivo
De color de la sang i de les roselles.
rojo colorado
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermellejar /ber.me.ʎeˈʒa/ /beɾ.me.ʎeˈd͡ʒa/ /bər.mə.ʎəˈʒa/ /veɾ.me.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /vər.mə.jəˈʒa/ /vəɾ.mə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vermellege vermellegem vermellegen vermelleges vermellegessen vermellegesses vermellegessin vermellegessis vermellegeu vermellegi vermellegin vermellegis vermellegés vermellegéssem vermellegésseu vermellegéssim vermellegéssiu vermellegí vermelleig vermelleja vermellejada vermellejades vermellejam vermellejant vermellejar vermellejara vermellejaran vermellejarem vermellejaren vermellejares vermellejareu vermellejaria vermellejarien vermellejaries vermellejarà vermellejaràs vermellejaré vermellejaríem vermellejaríeu vermellejassen vermellejasses vermellejassin vermellejassis vermellejat vermellejats vermellejau vermellejava vermellejaven vermellejaves vermellejo vermellejà vermellejàrem vermellejàreu vermellejàs vermellejàssem vermellejàsseu vermellejàssim vermellejàssiu vermellejàvem vermellejàveu v
rojear

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
bermellón

vermellós /ber.meˈʎos/ /beɾ.meˈʎos/ /bər.məˈʎos/ /veɾ.meˈʎos/ /vər.məˈjos/ /vəɾ.məˈʎos/ adj masc
rojizo

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
vermú

vermífug /berˈmi.fuk/ /beɾˈmi.fuk/ /bərˈmi.fuk/ /veɾˈmi.fuk/ /vəɾˈmi.fuk/ adj masc
vermífugo

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
aliso

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
vernáculo

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
barniz

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
viruela

verola ovina n fem
viruela ovina

verolar /be.ɾoˈɫa/ /bə.ɾuˈɫa/ /ve.ɾoˈɫaɾ/ /və.ɾoˈɫa/ /və.ɾuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sept val val (1) verola verolada verolades verolant verolar verolara verolaran verolarem verolaren verolares verolareu verolaria verolarien verolaries verolarà verolaràs verolaré verolaríem verolaríeu verolassen verolasses verolat verolats verolava verolaven verolaves verole verolem verolen veroles verolessen verolesses verolessin verolessis veroleu veroli verolin verolis verolo verolà verolàrem verolàreu verolàssem verolàsseu verolàvem verolàveu verolés veroléssem verolésseu veroléssim veroléssiu verolí v
enverar

verolós /be.ɾoˈɫos/ /bə.ɾuˈɫos/ /ve.ɾoˈɫos/ /və.ɾoˈɫos/ /və.ɾuˈɫos/ adj masc
enverado
De la fruita, que comença a madurar, a verolar.
virolento
Que té senyals provocats per haver tingut la verola.

veronès /be.ɾoˈnes/ /bə.ɾuˈnɛs/ /ve.ɾoˈnes/ /və.ɾoˈnəs/ /və.ɾuˈnɛs/ adj masc
veronés
Relatiu o pertanyent a Verona.

veronès /be.ɾoˈnes/ /bə.ɾuˈnɛs/ /ve.ɾoˈnes/ /və.ɾoˈnəs/ /və.ɾuˈnɛs/ n masc
veronés
Persona que habita o és originària de Verona.

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
verraco
Porc semental.

verrucós /be.ruˈkos/ /ve.ruˈkos/ /və.ruˈkos/ adj masc
verrugoso

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
verso
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ preposition
hacia
Cap a, en direcció a.

versar /berˈsa/ /beɾˈsa/ /bərˈsa/ /veɾˈsaɾ/ /vəɾˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vers versa versada versades versam versant versar versara versaran versarem versaren versares versareu versaria versarien versaries versarà versaràs versaré versaríem versaríeu versassen versasses versassin versassis versat versats versau versava versaven versaves verse versem versen verses versessen versesses versessin versessis verseu versi versin versis verso versà versàrem versàreu versàs versàssem versàsseu versàssim versàssiu versàvem versàveu versés verséssem versésseu verséssim verséssiu versí v
versar

versemblant /ber.semˈbɫan/ /beɾ.semˈbɫant/ /bər.səmˈbɫan/ /veɾ.semˈbɫant/ /vəɾ.səmˈbɫant/ adj
verosímil

versificar /ber.si.fiˈka/ /beɾ.si.fiˈka/ /bər.si.fiˈka/ /veɾ.si.fiˈkaɾ/ /vəɾ.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val versific versifica versificada versificades versificam versificant versificar versificara versificaran versificarem versificaren versificares versificareu versificaria versificarien versificaries versificarà versificaràs versificaré versificaríem versificaríeu versificassen versificasses versificassin versificassis versificat versificats versificau versificava versificaven versificaves versifico versificà versificàrem versificàreu versificàs versificàssem versificàsseu versificàssim versificàssiu versificàvem versificàveu versifique versifiquem versifiquen versifiques versifiquessen versifiquesses versifiquessin versifiquessis versifiqueu versifiqui versifiquin versifiquis versifiqués versifiquéssem versifiquésseu versifiquéssim versifiquéssiu versifiquí v
versificar

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
versión

versió alfa n fem
versión alfa

versió beta n fem
versión beta

versió candidata n fem
versión candidata

versió de demostració n fem
versión de demostración

versió final n fem
versión de disponibilidad general

versàtil /berˈsa.tiɫ/ /beɾˈsa.tiɫ/ /bərˈsa.tiɫ/ /veɾˈsa.tiɫ/ /vəɾˈsa.tiɫ/ adj
versátil
(sexualitat) Dit de l'home que, en la penetració anal amb d'altres, tant pot penetrar com deixar-se penetrar.

vertader /ber.taˈðe/ /beɾ.taˈðeɾ/ /bər.təˈðe/ /veɾ.taˈðeɾ/ /vəɾ.təˈðe/ adj masc
verdadero

vertebral /ber.teˈβɾaɫ/ /beɾ.teˈβɾaɫ/ /bər.təˈβɾaɫ/ /veɾ.teˈbɾaɫ/ /vəɾ.təˈbɾaɫ/ adj
vertebral

vertebrar /ber.teˈβɾa/ /beɾ.teˈβɾa/ /bər.təˈβɾa/ /veɾ.teˈbɾaɾ/ /vəɾ.təˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vertebr vertebra vertebrada vertebrades vertebram vertebrant vertebrar vertebrara vertebraran vertebrarem vertebraren vertebrares vertebrareu vertebraria vertebrarien vertebraries vertebrarà vertebraràs vertebraré vertebraríem vertebraríeu vertebrassen vertebrasses vertebrassin vertebrassis vertebrat vertebrats vertebrau vertebrava vertebraven vertebraves vertebre vertebrem vertebren vertebres vertebressen vertebresses vertebressin vertebressis vertebreu vertebri vertebrin vertebris vertebro vertebrà vertebràrem vertebràreu vertebràs vertebràssem vertebràsseu vertebràssim vertebràssiu vertebràvem vertebràveu vertebrés vertebréssem vertebrésseu vertebréssim vertebréssiu vertebrí v
vertebrar

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
vertebrado

vertical /ber.tiˈkaɫ/ /beɾ.tiˈkaɫ/ /bər.tiˈkaɫ/ /veɾ.tiˈkaɫ/ /vəɾ.tiˈkaɫ/ adj
vertical

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
veneno
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

ves /ˈbes/ /ˈbɛs/ /ˈves/ /ˈves/ /ˈvəs/ /ˈvɛs/ Interjection
vaya
Exclamació d’estranyesa.

ves per on Interjection
mira por dónde

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
muérdago visco

vescomtat /bes.komˈtat/ /bəs.kumˈtat/ /ves.komˈtat/ /vəs.komˈtat/ /vəs.kumˈtat/ n masc
vizcondado

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
vizconde

vescomtessa /bes.komˈte.sa/ /bəs.kumˈtɛ.sə/ /ves.komˈte.sa/ /vəs.komˈtə.sə/ /vəs.kumˈtɛ.sə/ n fem
vizcondesa

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
avispa avispa alfarera
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vesper /besˈpe/ /besˈpeɾ/ /bəsˈpe/ /vesˈpeɾ/ /vəsˈpe/ n masc
avispero
Niu construït per vespes per a posar-hi els seus ous.

vespra /ˈbes.pɾa/ /ˈves.pɾa/ /ˈves.pɾə/ n fem
víspera

vesprada /besˈpɾa.ða/ /bəsˈpɾa.ðə/ /vesˈpɾa.ða/ /vəsˈpɾa.ðə/ n fem
atardecer

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
noche tarde

vesprejar /bes.pɾeˈd͡ʒa/ /bes.pɾeˈʒa/ /bəs.pɾəˈʒa/ /ves.pɾeˈd͡ʒaɾ/ /vəs.pɾəˈd͡ʒa/ /vəs.pɾəˈʒa/ v
anochecer

vessament /be.saˈmen/ /bə.səˈmen/ /ve.saˈment/ /və.səˈmen/ /və.səˈment/ n masc
vertido

vessant /beˈsan/ /bəˈsan/ /veˈsant/ /vəˈsan/ n
vertiente
punt de vista

vessant /beˈsan/ /bəˈsan/ /veˈsant/ /vəˈsan/ n masc
vertiente
Costat inclinat d'una muntanya.

vessar /beˈsa/ /bəˈsa/ /veˈsa/ /veˈsaɾ/ /vəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val ves vessa vessada vessades vessam vessant vessar vessara vessaran vessarem vessaren vessares vessareu vessaria vessarien vessaries vessarà vessaràs vessaré vessaríem vessaríeu vessassen vessasses vessassin vessassis vessat vessats vessau vessava vessaven vessaves vesse vessem vessen vesses vessessen vessesses vessessin vessessis vesseu vessi vessin vessis vesso vessà vessàrem vessàreu vessàs vessàssem vessàsseu vessàssim vessàssiu vessàvem vessàveu vessés vesséssem vessésseu vesséssim vesséssiu vessí v
derramar

vessar-la /beˈsar.ɫa/ /beˈsaɾ.ɫa/ /bəˈsar.ɫə/ /veˈsaɾ.ɫa/ /vəˈsaɾ.ɫə/ occ sept vessa vessada vessades vessant vessar vessaran vessarem vessaren vessares vessareu vessaria vessarien vessaries vessarà vessaràs vessaré vessaríem vessaríeu vessat vessats vessava vessaven vessaves vesse vessem vessen vesses vessessen vessesses vessessin vessessis vesseu vessi vessin vessis vesso vessà vessàrem vessàreu vessàvem vessàveu vessés vesséssem vessésseu vesséssim vesséssiu vessí v
cagarla

vestibular /bes.ti.βuˈɫar/ /bes.ti.βuˈɫaɾ/ /bəs.ti.βuˈɫar/ /ves.ti.buˈɫaɾ/ /vəs.ti.buˈɫaɾ/ adj
vestibular
Relacionat amb el vestíbul, tant el d'un edifici com el d'una part de l'anatomia, en especial el de l'orella.

vestidura /bes.tiˈðu.ɾa/ /bəs.tiˈðu.ɾə/ /ves.tiˈðu.ɾa/ /vəs.tiˈðu.ɾə/ n fem
vestidura

vestigi /besˈti.d͡ʒi/ /besˈti.ʒi/ /bəsˈti.ʒi/ /vesˈti.d͡ʒi/ /vəsˈti.ʒi/ n masc
vestigio

vestimenta /bes.tiˈmen.ta/ /bəs.tiˈmen.tə/ /ves.tiˈmen.ta/ /vəs.tiˈmen.tə/ n fem
vestimenta
vestidura

vestir /besˈti/ /besˈtiɾ/ /bəsˈti/ /vesˈtiɾ/ /vəsˈti/ alg bal n-occ occ sept val vest vesteix vesteixen vesteixes vesteixi vesteixin vesteixis vesteixo vesten vestesc vestesqui vestesquin vestesquis vesti vestia vestida vestides vestien vesties vestiguem vestigueu vestim vestin vestint vestir vestira vestiran vestirem vestiren vestires vestireu vestiria vestirien vestiries vestirà vestiràs vestiré vestiríem vestiríeu vestis vestisc vestisca vestisquen vestisques vestissen vestisses vestissin vestissis vestit vestits vestiu vestix vestixen vestixes vestixo vests vestí vestíem vestíeu vestírem vestíreu vestís vestíssem vestísseu vestíssim vestíssiu vist vista visten vistes visti vistin vistis v
vestir
Cobrir el cos d'algú amb roba.

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
vestido

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
vestuario
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vestíbul /besˈti.βuɫ/ /bəsˈti.βuɫ/ /vesˈti.buɫ/ /vəsˈti.buɫ/ n masc
vestíbulo
En un edifici, cambra a la que s'accedeix des de la porta principal i que sovint es un lloc d'espera i d'accés a la resta de l'edifici.
(anatomia) Lloc que s'anteposa a l'entrada d'una cavitat, en especial referit al vestíbul de l'orella.

vesícula biliar n fem
vesícula biliar

vet aquí v
he aquí

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
cinta
Tros de roba estret i allargat emprat per rivetejar.
veta
Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.
cepola
(peixos) Peix de la família dels cepòlids de cos molt allargat, fins a 50 centímetres, amb el dors de color rosat (Cepola macrophthalma).

vetar /beˈta/ /bəˈta/ /veˈtaɾ/ /vəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vet veta vetada vetades vetam vetant vetar vetara vetaran vetarem vetaren vetares vetareu vetaria vetarien vetaries vetarà vetaràs vetaré vetaríem vetaríeu vetassen vetasses vetassin vetassis vetat vetats vetau vetava vetaven vetaves vete vetem veten vetes vetessen vetesses vetessin vetessis veteu veti vetin vetis veto vetà vetàrem vetàreu vetàs vetàssem vetàsseu vetàssim vetàssiu vetàvem vetàveu vetés vetéssem vetésseu vetéssim vetéssiu vetí v
vetar

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
veterinario
Relacionat amb el treball del veterinari.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
veterinario
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vetesifils /ˌbe.tez.iˈfiɫs/ /ˌbɛ.təz.iˈfiɫs/ /ˌve.tez.iˈfiɫs/ /ˌvə.təz.iˈfiɫs/ /ˌvɛ.təz.iˈfiɫs/ n neut
mercero
(comerç) Comerciant de productes de merceria.

vetlla /ˈbeɫ.ɫa/ /ˈbeʎ.ʎa/ /ˈbɛʎ.ʎə/ /ˈveɫ.ɫa/ /ˈvɛɫ.ɫə/ n fem
vela

vetllada /beɫˈɫa.ða/ /beʎˈʎa.ða/ /bəʎˈʎa.ðə/ /veɫˈɫa.ða/ /vəɫˈɫa.ðə/ n fem
velada

vetllar /beɫˈɫa/ /beʎˈʎa/ /veɫˈɫaɾ/ /vəɫˈɫa/ alg occ sept vetll vetlla vetllada vetllades vetllant vetllar vetllaran vetllarem vetllaren vetllares vetllareu vetllaria vetllarien vetllaries vetllarà vetllaràs vetllaré vetllaríem vetllaríeu vetllat vetllats vetllau vetllava vetllaven vetllaves vetlle vetllem vetllen vetlles vetllessen vetllesses vetllessin vetllessis vetlleu vetlli vetllin vetllis vetllo vetllà vetllàrem vetllàreu vetllàvem vetllàveu vetllés vetlléssem vetllésseu vetlléssim vetlléssiu vetllí v
velar

vetllatori /beɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /beʎ.ʎaˈtɔ.ɾi/ /bəʎ.ʎəˈtɔ.ɾi/ /veɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /vəɫ.ɫəˈtɔ.ɾi/ n masc
velatorio

veto /ˈbe.to/ /ˈbɛ.tu/ /ˈve.to/ /ˈvə.to/ /ˈvɛ.tu/ n masc
veto

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
voz
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.
Per extensió, so característic d'un instrument o judici d'una entitat.
Característica de la conjugació dels verbs, que distingeix entre veu activa o passiva segons l'agent que efectuï l'acció.
Lema en un diccionari.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
ver
Percebre amb la vista

veure-hi /vəwˈɾej/ /ˈbew.ɾej/ /ˈvew.ɾej/ /ˈvəw.ɾəj/ /ˈvɛw.ɾəj/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veure-s'hi veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
ver
Tenir la capacitat de percebre amb la vista.

vexar /bekˈsa/ /bəkˈsa/ /vekˈsaɾ/ /vəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vex vexa vexada vexades vexam vexant vexar vexara vexaran vexarem vexaren vexares vexareu vexaria vexarien vexaries vexarà vexaràs vexaré vexaríem vexaríeu vexassen vexasses vexassin vexassis vexat vexats vexau vexava vexaven vexaves vexe vexem vexen vexes vexessen vexesses vexessin vexessis vexeu vexi vexin vexis vexo vexà vexàrem vexàreu vexàs vexàssem vexàsseu vexàssim vexàssiu vexàvem vexàveu vexés vexéssem vexésseu vexéssim vexéssiu vexí v
vejar

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vexilología

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ adj masc
vecino
Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
vecino
Habitant d'una casa propera.

veïnat /be.iˈnat/ /bə.iˈnat/ /ve.iˈnat/ /və.iˈnat/ n masc
vecindario

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
vino
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
vino tinto

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
peatón

viar /biˈa/ /viˈa/ /viˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val via viada viades viam viant viar viara viaran viarem viaren viares viareu viaria viarien viaries viarà viaràs viaré viaríem viaríeu viassen viasses viassin viassis viat viats viau viava viaven viaves vie viem vien vies viessen viesses viessin viessis vieu vii vio vià viàrem viàreu viàs viàssem viàsseu viàssim viàssiu viàvem viàveu viés viéssem viésseu viéssim viéssiu vií viï viïn viïs v
rayar

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ n masc
sendero

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
viaje
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatge combinat n masc
viaje combinado

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
viajero

viaticar /bi.a.tiˈka/ /bi.ə.tiˈka/ /vi.a.tiˈkaɾ/ /vi.ə.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val viatic viatica viaticada viaticades viaticam viaticant viaticar viaticara viaticaran viaticarem viaticaren viaticares viaticareu viaticaria viaticarien viaticaries viaticarà viaticaràs viaticaré viaticaríem viaticaríeu viaticassen viaticasses viaticassin viaticassis viaticat viaticats viaticau viaticava viaticaven viaticaves viatico viaticà viaticàrem viaticàreu viaticàs viaticàssem viaticàsseu viaticàssim viaticàssiu viaticàvem viaticàveu viatique viatiquem viatiquen viatiques viatiquessen viatiquesses viatiquessin viatiquessis viatiqueu viatiqui viatiquin viatiquis viatiqués viatiquéssem viatiquésseu viatiquéssim viatiquéssiu viatiquí v
comulgar

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viatge viatgem viatgen viatges viatgessen viatgesses viatgessin viatgessis viatgeu viatgi viatgin viatgis viatgés viatgéssem viatgésseu viatgéssim viatgéssiu viatgí viatj viatja viatjada viatjades viatjam viatjant viatjar viatjara viatjaran viatjarem viatjaren viatjares viatjareu viatjaria viatjarien viatjaries viatjarà viatjaràs viatjaré viatjaríem viatjaríeu viatjassen viatjasses viatjassin viatjassis viatjat viatjats viatjau viatjava viatjaven viatjaves viatjo viatjà viatjàrem viatjàreu viatjàs viatjàssem viatjàsseu viatjàssim viatjàssiu viatjàvem viatjàveu v
viajar

vibració n fem
vibración

vibrant /biˈβɾan/ /viˈbɾan/ /viˈbɾant/ adj
vibrante
Que vibra.
(fonètica) D’una consonant, que es realitza en dos o més períodes vibratoris amb un moviment ràpid de l’àpex de la llengua en contacte amb la regió alveolar.

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vibr vibra vibrada vibrades vibram vibrant vibrar vibrara vibraran vibrarem vibraren vibrares vibrareu vibraria vibrarien vibraries vibrarà vibraràs vibraré vibraríem vibraríeu vibrassen vibrasses vibrassin vibrassis vibrat vibrats vibrau vibrava vibraven vibraves vibre vibrem vibren vibres vibressen vibresses vibressin vibressis vibreu vibri vibrin vibris vibro vibrà vibràrem vibràreu vibràs vibràssem vibràsseu vibràssim vibràssiu vibràvem vibràveu vibrés vibréssem vibrésseu vibréssim vibréssiu vibrí v
vibrar
Un cos, estar en vibració.
Commoure’s per una emoció.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
vibráfono

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ n masc
vicario

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
vicio

viciar /bi.siˈa/ /vi.siˈa/ /vi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vicia viciada viciades viciam viciant viciar viciara viciaran viciarem viciaren viciares viciareu viciaria viciarien viciaries viciarà viciaràs viciaré viciaríem viciaríeu viciassen viciasses viciassin viciassis viciat viciats viciau viciava viciaven viciaves vicie viciem vicien vicies viciessen viciesses viciessin viciessis vicieu vicii vicio vicià viciàrem viciàreu viciàs viciàssem viciàsseu viciàssim viciàssiu viciàvem viciàveu viciés viciéssem viciésseu viciéssim viciéssiu vicií viciï viciïn viciïs v
viciar

vicissitud /bi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ n fem
vicisitud

victorejar /bik.to.ɾeˈd͡ʒa/ /bik.to.ɾeˈʒa/ /bik.tu.ɾəˈʒa/ /vik.to.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /vik.to.ɾəˈd͡ʒa/ /vik.tu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val victorege victoregem victoregen victoreges victoregessen victoregesses victoregessin victoregessis victoregeu victoregi victoregin victoregis victoregés victoregéssem victoregésseu victoregéssim victoregéssiu victoregí victoreig victoreja victorejada victorejades victorejam victorejant victorejar victorejara victorejaran victorejarem victorejaren victorejares victorejareu victorejaria victorejarien victorejaries victorejarà victorejaràs victorejaré victorejaríem victorejaríeu victorejassen victorejasses victorejassin victorejassis victorejat victorejats victorejau victorejava victorejaven victorejaves victorejo victorejà victorejàrem victorejàreu victorejàs victorejàssem victorejàsseu victorejàssim victorejàssiu victorejàvem victorejàveu v
vitorear

victorià /bik.to.ɾiˈa/ /bik.tu.ɾiˈa/ /vik.to.ɾiˈa/ /vik.tu.ɾiˈa/ adj masc
victoriano

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
victoria

victòria pírrica n fem
victoria pírrica

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
vida
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

vida artificial n fem
vida artificial

vida meva n fem
mi vida

videoblog /bi.ðe.oˈβɫɔk/ /bi.ðə.uˈβɫɔk/ /vi.ðe.oˈbɫɔk/ /vi.ðə.oˈbɫɔk/ /vi.ðə.uˈbɫɔk/ n masc
videoblog

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
videoclip

videoconferència /ˌbi.ðe.o.koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /ˌbi.ðə.u.kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ /ˌvi.ðe.o.koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /ˌvi.ðə.o.koɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ /ˌvi.ðə.u.kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
videoconferencia

videodisc n masc
videodisco

videodisc interactiu n masc
videodisco interactivo

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
videojuego

videoteca /bi.ðe.oˈte.ka/ /bi.ðə.uˈtɛ.kə/ /vi.ðe.oˈte.ka/ /vi.ðə.oˈtɛ.kə/ /vi.ðə.uˈtɛ.kə/ n fem
videoteca

videotrucada /bi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /bi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /vi.ðə.o.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ n fem
videollamada

videovigilància /ˌbi.ðe.o.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.o.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.u.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.o.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌvi.ðe.o.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.u.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
videovigilancia

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
vidrio cristal

vidriar /bi.ðɾiˈa/ /vi.ðɾiˈa/ /vi.ðɾiˈaɾ/ sept vidria vidriada vidriades vidriant vidriar vidriaran vidriarem vidriaren vidriares vidriareu vidriaria vidriarien vidriaries vidriarà vidriaràs vidriaré vidriaríem vidriaríeu vidriat vidriats vidriava vidriaven vidriaves vidriem vidrien vidries vidriessen vidriesses vidriessin vidriessis vidrieu vidrio vidrià vidriàrem vidriàreu vidriàvem vidriàveu vidriés vidriéssem vidriésseu vidriéssim vidriéssiu vidrií vidriï vidriïn vidriïs v
vidriar

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
cristalero
(professions) Persona que treballa amb vidre.

vidriola /bi.ðɾiˈɔ.ɫa/ /bi.ðɾiˈɔ.ɫə/ /vi.ðɾiˈɔ.ɫa/ /vi.ðɾiˈɔ.ɫə/ n fem
hucha

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ vídua adj masc
viudo

viduïtat /bi.ðu.iˈtat/ /vi.ðu.iˈtat/ /vi.ðu.iˈtat/ n fem
viduidad

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ adj masc
vienés
Relatiu o pertanyent a Viena.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ n masc
vienés
Persona que habita o és originària de Viena.

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ adj
vietnamita

vigent /biˈd͡ʒen/ /biˈʒen/ /viˈd͡ʒent/ /viˈʒen/ /viˈʒent/ adj
vigente

vigilar /bi.d͡ʒiˈɫa/ /bi.ʒiˈɫa/ /vi.d͡ʒiˈɫaɾ/ /vi.ʒiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vigil vigila vigilada vigilades vigilam vigilant vigilar vigilara vigilaran vigilarem vigilaren vigilares vigilareu vigilaria vigilarien vigilaries vigilarà vigilaràs vigilaré vigilaríem vigilaríeu vigilassen vigilasses vigilassin vigilassis vigilat vigilats vigilau vigilava vigilaven vigilaves vigile vigilem vigilen vigiles vigilessen vigilesses vigilessin vigilessis vigileu vigili vigilin vigilis vigilo vigilà vigilàrem vigilàreu vigilàs vigilàssem vigilàsseu vigilàssim vigilàssiu vigilàvem vigilàveu vigilés vigiléssem vigilésseu vigiléssim vigiléssiu vigilí v
vigilar

vigilància /bi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
vigilancia vigilance

vigir /biˈd͡ʒi/ /biˈʒi/ /viˈd͡ʒiɾ/ /viˈʒi/ bal n-occ occ sept val vigeix vigeixen vigeixes vigeixi vigeixin vigeixis vigeixo vigesc vigesqui vigesquin vigesquis vigia vigida vigides vigien vigies vigiguem vigigueu vigim vigint vigir vigira vigiran vigirem vigiren vigires vigireu vigiria vigirien vigiries vigirà vigiràs vigiré vigiríem vigiríeu vigisc vigisca vigisquen vigisques vigissen vigisses vigissin vigissis vigit vigits vigiu vigix vigixen vigixes vigixo vigí vigíem vigíeu vigírem vigíreu vigís vigíssem vigísseu vigíssim vigíssiu v
estar vigente

vigor /biˈɣor/ /biˈɣoɾ/ /viˈɣoɾ/ /viˈɣoɾ/ n
vigor

vigoritzar /bi.ɣo.ɾiˈd͡za/ /bi.ɣo.ɾiˈza/ /bi.ɣu.ɾiˈd͡za/ /vi.ɣo.ɾiˈd͡za/ /vi.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /vi.ɣu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vigoritz vigoritza vigoritzada vigoritzades vigoritzam vigoritzant vigoritzar vigoritzara vigoritzaran vigoritzarem vigoritzaren vigoritzares vigoritzareu vigoritzaria vigoritzarien vigoritzaries vigoritzarà vigoritzaràs vigoritzaré vigoritzaríem vigoritzaríeu vigoritzassen vigoritzasses vigoritzassin vigoritzassis vigoritzat vigoritzats vigoritzau vigoritzava vigoritzaven vigoritzaves vigoritze vigoritzem vigoritzen vigoritzes vigoritzessen vigoritzesses vigoritzessin vigoritzessis vigoritzeu vigoritzi vigoritzin vigoritzis vigoritzo vigoritzà vigoritzàrem vigoritzàreu vigoritzàs vigoritzàssem vigoritzàsseu vigoritzàssim vigoritzàssiu vigoritzàvem vigoritzàveu vigoritzés vigoritzéssem vigoritzésseu vigoritzéssim vigoritzéssiu vigoritzí v
vigorizar
Crear o augmentar el vigor d'alguna cosa.

vigorosament /bi.ɣoˌɾo.zaˈmen/ /bi.ɣuˌɾo.zəˈmen/ /vi.ɣoˌɾo.zaˈment/ /vi.ɣoˌɾo.zəˈment/ /vi.ɣuˌɾo.zəˈmen/ adv
vigorosamente

vigorèxia /bi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /bi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ n fem
vigorexia

vigència /biˈd͡ʒɛn.si.a/ /biˈʒɛn.si.a/ /biˈʒɛn.si.ə/ /viˈd͡ʒɛn.si.a/ /viˈʒɛn.si.ə/ n fem
vigencia

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ n fem
víspera
Dia anterior a un altre.
vigilia
Acció de vetllar, d'estar desvetllat durant la nit.

vil /ˈbiɫ/ /ˈviɫ/ /ˈviɫ/ adj
vil

vila /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈvi.ɫa/ /ˈvi.ɫə/ n fem
villa

vilipendiar /bi.ɫi.pen.diˈa/ /bi.ɫi.pən.diˈa/ /vi.ɫi.pen.diˈaɾ/ /vi.ɫi.pən.diˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vilipendia vilipendiada vilipendiades vilipendiam vilipendiant vilipendiar vilipendiara vilipendiaran vilipendiarem vilipendiaren vilipendiares vilipendiareu vilipendiaria vilipendiarien vilipendiaries vilipendiarà vilipendiaràs vilipendiaré vilipendiaríem vilipendiaríeu vilipendiassen vilipendiasses vilipendiassin vilipendiassis vilipendiat vilipendiats vilipendiau vilipendiava vilipendiaven vilipendiaves vilipendie vilipendiem vilipendien vilipendies vilipendiessen vilipendiesses vilipendiessin vilipendiessis vilipendieu vilipendii vilipendio vilipendià vilipendiàrem vilipendiàreu vilipendiàs vilipendiàssem vilipendiàsseu vilipendiàssim vilipendiàssiu vilipendiàvem vilipendiàveu vilipendiés vilipendiéssem vilipendiésseu vilipendiéssim vilipendiéssiu vilipendií vilipendiï vilipendiïn vilipendiïs v
vilipendiar

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
villa quinta
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vina /ˈbi.na/ /ˈbi.nə/ /ˈvi.na/ /ˈvi.nə/ n fem
vina

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
vinagre

vinagrera /bi.naˈɣɾe.ɾa/ /bi.nəˈɣɾe.ɾə/ /vi.naˈɣɾe.ɾa/ /vi.nəˈɣɾe.ɾə/ n fem
vinagrera
Recipient o setrill per a contenir i servir el vinagre. Acostuma a tenir una ansa i dos brocs: un gruixut per omplir-lo i un prim per amanir. El broc gros acostuma a anar protegit amb un tap de suro amb un petit trau o canaló per deixar passar l'aire; així s'evita la formació del buit en el moment de servir.
Dona que ven vinagre.

vinclar /biŋˈkɫa/ /viŋˈkɫa/ /viŋˈkɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vincl vincla vinclada vinclades vinclam vinclant vinclar vinclara vinclaran vinclarem vinclaren vinclares vinclareu vinclaria vinclarien vinclaries vinclarà vinclaràs vinclaré vinclaríem vinclaríeu vinclassen vinclasses vinclassin vinclassis vinclat vinclats vinclau vinclava vinclaven vinclaves vincle vinclem vinclen vincles vinclessen vinclesses vinclessin vinclessis vincleu vincli vinclin vinclis vinclo vinclà vinclàrem vinclàreu vinclàs vinclàssem vinclàsseu vinclàssim vinclàssiu vinclàvem vinclàveu vinclés vincléssem vinclésseu vincléssim vincléssiu vinclí v
doblar

vincle /ˈbiŋ.kɫe/ /ˈbiŋ.kɫə/ /ˈviŋ.kɫe/ /ˈviŋ.kɫə/ n masc
vínculo

vincular /biŋ.kuˈɫa/ /viŋ.kuˈɫa/ /viŋ.kuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vincul vincula vinculada vinculades vinculam vinculant vincular vinculara vincularan vincularem vincularen vinculares vinculareu vincularia vincularien vincularies vincularà vincularàs vincularé vincularíem vincularíeu vinculassen vinculasses vinculassin vinculassis vinculat vinculats vinculau vinculava vinculaven vinculaves vincule vinculem vinculen vincules vinculessen vinculesses vinculessin vinculessis vinculeu vinculi vinculin vinculis vinculo vinculà vinculàrem vinculàreu vinculàs vinculàssem vinculàsseu vinculàssim vinculàssiu vinculàvem vinculàveu vinculés vinculéssem vinculésseu vinculéssim vinculéssiu vinculí v
vincular

vindicar /bin.diˈka/ /vin.diˈka/ /vin.diˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vindic vindica vindicada vindicades vindicam vindicant vindicar vindicara vindicaran vindicarem vindicaren vindicares vindicareu vindicaria vindicarien vindicaries vindicarà vindicaràs vindicaré vindicaríem vindicaríeu vindicassen vindicasses vindicassin vindicassis vindicat vindicats vindicau vindicava vindicaven vindicaves vindico vindicà vindicàrem vindicàreu vindicàs vindicàssem vindicàsseu vindicàssim vindicàssiu vindicàvem vindicàveu vindique vindiquem vindiquen vindiques vindiquessen vindiquesses vindiquessin vindiquessis vindiqueu vindiqui vindiquin vindiquis vindiqués vindiquéssem vindiquésseu vindiquéssim vindiquéssiu vindiquí v
vindicar
Defensar a una persona, institució, etc., d'acusacions o infàmies que es considere falses, en especial quan es fa mitjançant un escrit.

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
próximo

vinga /ˈbiŋ.ɡa/ /ˈbiŋ.ɡə/ /ˈviŋ.ɡa/ /ˈviŋ.ɡə/ Interjection
venga
Incitació a moure’s, a l’acció, a canviar d’actitud.

vinicultura /bi.ni.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ni.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ni.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ni.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
vinicultura

vinificació /bi.ni.fi.ka.siˈo/ /bi.ni.fi.kə.siˈo/ /vi.ni.fi.ka.siˈo/ /vi.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
vinificación

vinificar /bi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vinific vinifica vinificada vinificades vinificam vinificant vinificar vinificara vinificaran vinificarem vinificaren vinificares vinificareu vinificaria vinificarien vinificaries vinificarà vinificaràs vinificaré vinificaríem vinificaríeu vinificassen vinificasses vinificassin vinificassis vinificat vinificats vinificau vinificava vinificaven vinificaves vinifico vinificà vinificàrem vinificàreu vinificàs vinificàssem vinificàsseu vinificàssim vinificàssiu vinificàvem vinificàveu vinifique vinifiquem vinifiquen vinifiques vinifiquessen vinifiquesses vinifiquessin vinifiquessis vinifiqueu vinifiqui vinifiquin vinifiquis vinifiqués vinifiquéssem vinifiquésseu vinifiquéssim vinifiquéssiu vinifiquí v
vinificar

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
veinte

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
veinticinco

vint-i-cinquè /bin.ti.siŋˈke/ /bin.ti.siŋˈkɛ/ /vin.ti.siŋˈkə/ number
vigésimo

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
veintidós

vint-i-dosè /bin.ti.ðoˈze/ /bin.ti.ðuˈzɛ/ /vin.ti.ðuˈzə/ number
vigésimo

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
veintinueve

vint-i-novè /bin.ti.noˈβe/ /bin.ti.nuˈβɛ/ /vin.ti.nuˈvə/ number
vigésimo

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
veinticuatro

vint-i-quatrè /bin.ti.kwaˈtɾe/ /bin.ti.kwəˈtɾɛ/ /vin.ti.kwəˈtɾə/ number
vigésimo

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
veintisiete

vint-i-setè /bin.ti.seˈte/ /bin.ti.səˈtɛ/ /vin.ti.səˈnə/ number
vigésimo

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
veintiséis

vint-i-sisè /bin.ti.siˈze/ /bin.ti.siˈzɛ/ /vin.ti.siˈzə/ number
vigésimo

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
veintitrés

vint-i-tresè /bin.ti.tɾeˈze/ /bin.ti.tɾəˈzɛ/ /vin.ti.tɾəˈzə/ number
vigésimo

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
veintiuno

vint-i-unè /bin.ti.uˈne/ /bin.ti.uˈnɛ/ /vin.ti.uˈnə/ number
vigésimo

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
veintiocho

vint-i-vuitè /bin.ti.bujˈte/ /bin.ti.bujˈtɛ/ /vin.ti.vujˈtə/ number
vigésimo

vintenejar /bin.te.neˈd͡ʒa/ /bin.te.neˈʒa/ /bin.tə.nəˈʒa/ /vin.te.neˈd͡ʒaɾ/ /vin.tə.nəˈd͡ʒa/ /vin.tə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vintenege vintenegem vintenegen vinteneges vintenegessen vintenegesses vintenegessin vintenegessis vintenegeu vintenegi vintenegin vintenegis vintenegés vintenegéssem vintenegésseu vintenegéssim vintenegéssiu vintenegí vinteneig vinteneja vintenejada vintenejades vintenejam vintenejant vintenejar vintenejara vintenejaran vintenejarem vintenejaren vintenejares vintenejareu vintenejaria vintenejarien vintenejaries vintenejarà vintenejaràs vintenejaré vintenejaríem vintenejaríeu vintenejassen vintenejasses vintenejassin vintenejassis vintenejat vintenejats vintenejau vintenejava vintenejaven vintenejaves vintenejo vintenejà vintenejàrem vintenejàreu vintenejàs vintenejàssem vintenejàsseu vintenejàssim vintenejàssiu vintenejàvem vintenejàveu v
rondar
Tenir prop d'una vintena d'anys.

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ number
vigésimo

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
viña viñedo
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.
viña
Zona de terreny on hi ha plantades vinyes.

vinyar /biˈɲa/ /biˈɲaɾ/ /viˈɲa/ /viˈɲaɾ/ n masc
viñedo

vinyater /bi.ɲaˈte/ /bi.ɲaˈteɾ/ /bi.ɲəˈte/ /vi.ɲaˈteɾ/ /vi.ɲəˈte/ n masc
viñador
Persona que es dedica a la vinya.
planta fina
Raïm blanc de maduració primerenca, mitjà i amb els grans petits.

vinyeta /biˈɲe.ta/ /biˈɲɛ.tə/ /viˈɲe.ta/ /viˈɲə.tə/ /viˈɲɛ.tə/ n fem
viñeta

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
viola
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.
violeta
Planta que fa flors de color lila.

viola d'amor n fem
viola de amor

viola de gamba n fem
viola de gamba

viola de mà n fem
vihuela de mano

viola de roda n fem
viola de rueda

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
violación
Acció de violar una norma.
(basquetbol) Falta no consignada en l'acta d'un partit que implica la pèrdua de la possessió de la pilota per a l'equip infractor.
violación estupro
Relació sexual forçada sense consentiment.

violar /bi.oˈɫa/ /bi.uˈɫa/ /vi.oˈɫa/ /vi.oˈɫaɾ/ /vi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viol viola violada violades violam violant violar violara violaran violarem violaren violares violareu violaria violarien violaries violarà violaràs violaré violaríem violaríeu violassen violasses violassin violassis violat violats violau violava violaven violaves viole violem violen violes violessen violesses violessin violessis violeu violi violin violis violo violà violàrem violàreu violàs violàssem violàsseu violàssim violàssiu violàvem violàveu violés violéssem violésseu violéssim violéssiu violí v
violar violate
Infringir una prohibició o una llei.
violar
Mantenir relacions sexuals amb algú sense el seu consentiment, usant coaccions, enganys o la violència.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ adj
violeta
De color morat clar com la viola.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
violeta
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
violento
Relatiu a la violència.
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.
Situació o objecte que provoca angoixa i vergonya.

violentar /bi.o.ɫenˈta/ /bi.u.ɫənˈta/ /vi.o.ɫenˈtaɾ/ /vi.o.ɫənˈta/ /vi.u.ɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val violent violenta violentada violentades violentam violentant violentar violentara violentaran violentarem violentaren violentares violentareu violentaria violentarien violentaries violentarà violentaràs violentaré violentaríem violentaríeu violentassen violentasses violentassin violentassis violentat violentats violentau violentava violentaven violentaves violente violentem violenten violentes violentessen violentesses violentessin violentessis violenteu violenti violentin violentis violento violentà violentàrem violentàreu violentàs violentàssem violentàsseu violentàssim violentàssiu violentàvem violentàveu violentés violentéssem violentésseu violentéssim violentéssiu violentí v
violentar

violinístic /bi.o.ɫiˈnis.tik/ /bi.u.ɫiˈnis.tik/ /vi.o.ɫiˈnis.tik/ /vi.u.ɫiˈnis.tik/ adj masc
violinístico

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
violoncelo violonchelo

violoncel·lista /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.te/ /bi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ /bi.u.ɫun.səˈɫis.tə/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /vi.o.ɫon.səɫˈɫis.tə/ /vi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ n neut
violoncelista

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
violencia

violència domèstica n fem
violencia doméstica

violència innecessària n fem
violencia innecesaria

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
violín

violí bastó n masc
violín bastón

violó /bi.oˈlo/ /bi.uˈɫo/ /vi.oˈlo/ /vi.oˈɫo/ /vi.uˈɫo/ n masc
violón

vionar /bi.oˈna/ /bi.uˈna/ /vi.oˈna/ /vi.oˈnaɾ/ /vi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vion viona vionada vionades vionam vionant vionar vionara vionaran vionarem vionaren vionares vionareu vionaria vionarien vionaries vionarà vionaràs vionaré vionaríem vionaríeu vionassen vionasses vionassin vionassis vionat vionats vionau vionava vionaven vionaves vione vionem vionen viones vionessen vionesses vionessin vionessis vioneu vioni vionin vionis viono vionà vionàrem vionàreu vionàs vionàssem vionàsseu vionàssim vionàssiu vionàvem vionàveu vionés vionéssem vionésseu vionéssim vionéssiu vioní v
rayar

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ n neut
wikipedista

viral /biˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ adj
viral
De propagació ràpida i massiva.

viralitzar /bi.ɾa.ɫiˈd͡za/ /bi.ɾa.ɫiˈza/ /bi.ɾə.ɫiˈd͡za/ /vi.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /vi.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) viralitza viralitzada viralitzades viralitzant viralitzar viralitzara viralitzaran viralitzarem viralitzaren viralitzares viralitzareu viralitzaria viralitzarien viralitzaries viralitzarà viralitzaràs viralitzaré viralitzaríem viralitzaríeu viralitzassen viralitzasses viralitzat viralitzats viralitzava viralitzaven viralitzaves viralitze viralitzem viralitzen viralitzes viralitzessen viralitzesses viralitzessin viralitzessis viralitzeu viralitzi viralitzin viralitzis viralitzo viralitzà viralitzàrem viralitzàreu viralitzàssem viralitzàsseu viralitzàvem viralitzàveu viralitzés viralitzéssem viralitzésseu viralitzéssim viralitzéssiu viralitzí v
viralizar

virar /biˈɾa/ /viˈɾa/ /viˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vir vira virada virades viram virant virar virara viraran virarem viraren virares virareu viraria virarien viraries virarà viraràs viraré viraríem viraríeu virassen virasses virassin virassis virat virats virau virava viraven viraves vire virem viren vires viressen viresses viressin viressis vireu viri virin viris viro virà viràrem viràreu viràs viràssem viràsseu viràssim viràssiu viràvem viràveu virés viréssem virésseu viréssim viréssiu virí v
virar

viratge /biˈɾa.d͡ʒe/ /biˈɾa.d͡ʒə/ /viˈɾa.d͡ʒe/ /viˈɾa.d͡ʒə/ n masc
viraje

viret /biˈɾet/ /biˈɾɛt/ /viˈɾet/ /viˈɾət/ /viˈɾɛt/ n masc
borracho

virga n fem
virga

virginal /bir.ʒiˈnaɫ/ /biɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.ʒiˈnaɫ/ adj
virginal
Relatiu a una verge o la virginitat.

virginal /bir.ʒiˈnaɫ/ /biɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.ʒiˈnaɫ/ n masc
virginal
Instrument cordòfon de teclat de cordes pinçades de la família del clavicèmbal.

virilitat /bi.ɾi.ɫiˈtat/ /vi.ɾi.ɫiˈtat/ /vi.ɾi.ɫiˈtat/ /vi.ɾi.ɫiˈðat/ n fem
virilidad

virolar /bi.ɾoˈɫa/ /bi.ɾuˈɫa/ /vi.ɾoˈɫa/ /vi.ɾoˈɫaɾ/ /vi.ɾuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val virol virola virolada virolades virolam virolant virolar virolara virolaran virolarem virolaren virolares virolareu virolaria virolarien virolaries virolarà virolaràs virolaré virolaríem virolaríeu virolassen virolasses virolassin virolassis virolat virolats virolau virolava virolaven virolaves virole virolem virolen viroles virolessen virolesses virolessin virolessis viroleu viroli virolin virolis virolo virolà virolàrem virolàreu virolàs virolàssem virolàsseu virolàssim virolàssiu virolàvem virolàveu virolés viroléssem virolésseu viroléssim viroléssiu virolí v
ser chillón

virolla /biˈɾɔ.ʎa/ /biˈɾɔ.ʎɔ/ /biˈɾɔ.ʎə/ /viˈɾɔ.ʎa/ /viˈɾɔ.ʎə/ n fem
contera
Peça de metall que envolta la part del paraigua o del bastó que toca a terra.
casquillo
(billar) Peça de suport de la sola d'un tac, que la fixa a l'extrem per on es colpeja la bola.

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
virrey

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
virtual

virtualització /bir.tu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bir.tu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /biɾ.tu.a.ɫi.za.siˈo/ /viɾ.tu.a.ɫi.za.siˈo/ /viɾ.tu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
virtualización

virtualitzar /bir.tu.a.ɫiˈd͡za/ /bir.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /biɾ.tu.a.ɫiˈza/ /viɾ.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /viɾ.tu.ə.ɫiˈd͡za/ virtualitza virtualitzada virtualitzades virtualitzant virtualitzar virtualitzaran virtualitzarem virtualitzaren virtualitzares virtualitzareu virtualitzaria virtualitzarien virtualitzaries virtualitzarà virtualitzaràs virtualitzaré virtualitzaríem virtualitzaríeu virtualitzat virtualitzats virtualitzava virtualitzaven virtualitzaves virtualitzem virtualitzen virtualitzes virtualitzessen virtualitzesses virtualitzessin virtualitzessis virtualitzeu virtualitzi virtualitzin virtualitzis virtualitzo virtualitzà virtualitzàrem virtualitzàreu virtualitzàvem virtualitzàveu virtualitzés virtualitzéssem virtualitzésseu virtualitzéssim virtualitzéssiu virtualitzí v
virtualizar

virtuositat n fem
virtuosismo

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
virtud

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
virtuoso
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ n masc
virtuoso
Músic que destaca en el domini d'un instrument.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
virus

viró /biˈɾo/ /viˈɾo/ /viˈɾo/ n masc
cresa
Larva que deixen alguns insectes dins dels aliments.

visar /biˈza/ /viˈza/ /viˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vis visa visada visades visam visant visar visara visaran visarem visaren visares visareu visaria visarien visaries visarà visaràs visaré visaríem visaríeu visassen visasses visassin visassis visat visats visau visava visaven visaves vise visem visen vises visessen visesses visessin visessis viseu visi visin visis viso visà visàrem visàreu visàs visàssem visàsseu visàssim visàssiu visàvem visàveu visés viséssem visésseu viséssim viséssiu visí v
visar
Verificar un document perquè tingui validesa.
Dirigir la visual d’un instrument o d’una arma.

visarma /biˈzar.ma/ /biˈzar.mə/ /biˈzaɾ.ma/ /viˈzaɾ.ma/ /viˈzaɾ.mə/ n masc
bisarma

visca /ˈbis.ka/ /ˈbis.kə/ /ˈbiʃ.ka/ /ˈvis.cə/ /ˈvis.ka/ /ˈvis.kə/ Interjection
viva

viscositat /bis.ko.ziˈtat/ /bis.ku.ziˈtat/ /vis.ko.ziˈtat/ /vis.ku.ziˈtat/ n fem
viscosidad

visibilitat n fem
visibilidad

visibilitat horitzontal n fem
visibilidad horizontal

visionament /bi.zi.o.naˈmen/ /bi.zi.u.nəˈmen/ /vi.zi.o.naˈment/ /vi.zi.o.nəˈment/ /vi.zi.u.nəˈmen/ n masc
visionado

visionar /bi.zi.oˈna/ /bi.zi.uˈna/ /vi.zi.oˈna/ /vi.zi.oˈnaɾ/ /vi.zi.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val vision visiona visionada visionades visionaia visionaien visionaies visionam visionant visionar visionara visionaran visionarem visionaren visionares visionareu visionaria visionarien visionaries visionariva visionariven visionarives visionarà visionaràs visionaré visionaríem visionaríeu visionarívem visionaríveu visionassen visionasses visionassin visionassis visionat visionats visionau visionava visionaven visionaves visionavi visionavo visione visioneguem visioneguessa visioneguessen visioneguesses visionegueu visionegués visioneguéssom visioneguéssou visionem visionen visiones visionessa visionessen visionesses visionessi visionessin visionessis visioneu visioni visionin visionis visiono visionos visions visionà visionàiem visionàieu visionàrem visionàreu visionàs visionàssem visionàsseu visionàssim visionàssiu visionàvem visionàvets visionàveu visionàvom visionés visionéssem visionésseu visionéssim visionéssiu visioní v
visionar

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
visir

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
visita

visita guiada n fem
visita guiada

visitant /bi.ziˈtan/ /vi.ziˈtan/ /vi.ziˈtant/ n neut
visitante
Persona que visita un lloc fora del seu entorn habitual, sense passar-hi una nit.

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visit visita visitada visitades visitam visitant visitar visitara visitaran visitarem visitaren visitares visitareu visitaria visitarien visitaries visitarà visitaràs visitaré visitaríem visitaríeu visitassen visitasses visitassin visitassis visitat visitats visitau visitava visitaven visitaves visite visitem visiten visites visitessen visitesses visitessin visitessis visiteu visiti visitin visitis visito visità visitàrem visitàreu visitàs visitàssem visitàsseu visitàssim visitàssiu visitàvem visitàveu visités visitéssem visitésseu visitéssim visitéssiu visití v
visitar

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
visión

vist i plau /bis.tiˈpɫaw/ /vis.tiˈpɫaw/ /vis.tiˈpɫaw/ idiom
visto bueno

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
vista
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
Allò que és percebut des d'un punt concret.

vistaire /bisˈtaj.ɾe/ /bisˈtaj.ɾə/ /visˈtaj.ɾe/ /visˈtaj.ɾə/ n neut
cazatalentos

vistiplau /bis.tiˈpɫaw/ /vis.tiˈpɫaw/ /vis.tiˈpɫaw/ n masc
vistobueno

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
visual

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
visualización

visualització en temps real n fem
visualización en tiempo real

visualització prerenderitzada n fem
visualización prerenderizada

visualitzar /bi.zu.a.ɫiˈd͡za/ /bi.zu.a.ɫiˈza/ /bi.zu.ə.ɫiˈd͡za/ /vi.zu.a.ɫiˈzaɾ/ /vi.zu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visualitz visualitza visualitzada visualitzades visualitzam visualitzant visualitzar visualitzara visualitzaran visualitzarem visualitzaren visualitzares visualitzareu visualitzaria visualitzarien visualitzaries visualitzarà visualitzaràs visualitzaré visualitzaríem visualitzaríeu visualitzassen visualitzasses visualitzassin visualitzassis visualitzat visualitzats visualitzau visualitzava visualitzaven visualitzaves visualitze visualitzem visualitzen visualitzes visualitzessen visualitzesses visualitzessin visualitzessis visualitzeu visualitzi visualitzin visualitzis visualitzo visualitzà visualitzàrem visualitzàreu visualitzàs visualitzàssem visualitzàsseu visualitzàssim visualitzàssiu visualitzàvem visualitzàveu visualitzés visualitzéssem visualitzésseu visualitzéssim visualitzéssiu visualitzí v
visualizar

visurar /bi.zuˈɾa/ /vi.zuˈɾa/ /vi.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val visur visura visurada visurades visuram visurant visurar visurara visuraran visurarem visuraren visurares visurareu visuraria visurarien visuraries visurarà visuraràs visuraré visuraríem visuraríeu visurassen visurasses visurassin visurassis visurat visurats visurau visurava visuraven visuraves visure visurem visuren visures visuressen visuresses visuressin visuressis visureu visuri visurin visuris visuro visurà visuràrem visuràreu visuràs visuràssem visuràsseu visuràssim visuràssiu visuràvem visuràveu visurés visuréssem visurésseu visuréssim visuréssiu visurí v
inspeccionar

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
vital

vitalici /bi.taˈɫi.si/ /bi.təˈɫi.si/ /vi.taˈɫi.si/ /vi.təˈɫi.si/ adj masc
vitalicio

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
vitalidad

vitalitzar /bi.ta.ɫiˈd͡za/ /bi.ta.ɫiˈzaɾ/ /bi.tə.ɫiˈd͡za/ /vi.ta.ɫiˈzaɾ/ /vi.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vitalitz vitalitza vitalitzada vitalitzades vitalitzam vitalitzant vitalitzar vitalitzara vitalitzaran vitalitzarem vitalitzaren vitalitzares vitalitzareu vitalitzaria vitalitzarien vitalitzaries vitalitzarà vitalitzaràs vitalitzaré vitalitzaríem vitalitzaríeu vitalitzassen vitalitzasses vitalitzassin vitalitzassis vitalitzat vitalitzats vitalitzau vitalitzava vitalitzaven vitalitzaves vitalitze vitalitzem vitalitzen vitalitzes vitalitzessen vitalitzesses vitalitzessin vitalitzessis vitalitzeu vitalitzi vitalitzin vitalitzis vitalitzo vitalitzà vitalitzàrem vitalitzàreu vitalitzàs vitalitzàssem vitalitzàsseu vitalitzàssim vitalitzàssiu vitalitzàvem vitalitzàveu vitalitzés vitalitzéssem vitalitzésseu vitalitzéssim vitalitzéssiu vitalitzí v
vitalizar

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitamina vitamínico

vitaminar /bi.ta.miˈna/ /bi.tə.miˈna/ /vi.ta.miˈnaɾ/ /vi.tə.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vitamina vitaminada vitaminades vitaminam vitaminant vitaminar vitaminara vitaminaran vitaminarem vitaminaren vitaminares vitaminareu vitaminaria vitaminarien vitaminaries vitaminarà vitaminaràs vitaminaré vitaminaríem vitaminaríeu vitaminassen vitaminasses vitaminassin vitaminassis vitaminat vitaminats vitaminau vitaminava vitaminaven vitaminaves vitamine vitaminem vitaminen vitamines vitaminessen vitaminesses vitaminessin vitaminessis vitamineu vitamini vitaminin vitaminis vitamino vitaminà vitaminàrem vitaminàreu vitaminàs vitaminàssem vitaminàsseu vitaminàssim vitaminàssiu vitaminàvem vitaminàveu vitaminés vitaminéssem vitaminésseu vitaminéssim vitaminéssiu vitaminí vitamín v
vitaminar

vitel·la /biˈtɛ.ɫa/ /biˈtɛ.ɫə/ /biˈtɛ.ɫɛ/ /biˈtɛɫ.ɫa/ /biˈtɛɫ.ɫə/ /viˈtɛɫ.ɫa/ /viˈtɛɫ.ɫə/ n fem
pergamino

viticultura /bi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
viticultura

vitiligen /bi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒən/ /vi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /vi.tiˈɫi.ʒən/ n masc
vitiligo

vitivinicultura /ˌbi.ti.βi.ni.kuɫˈtu.ɾa/ /ˌbi.ti.βi.ni.kuɫˈtu.ɾə/ /ˌvi.ti.vi.ni.kuɫˈtu.ɾa/ /ˌvi.ti.vi.ni.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
vitivinicultura

vitivinícola /bi.ti.βiˈni.ko.ɫa/ /bi.ti.βiˈni.ku.ɫə/ /vi.ti.viˈni.ko.ɫa/ /vi.ti.viˈni.ko.ɫə/ /vi.ti.viˈni.ku.ɫə/ adj
vitivinícola

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
vitral

vitrificació /bi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /bi.tɾi.fi.kə.siˈo/ /vi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /vi.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
vitrificación

vitrificar /bi.tɾi.fiˈka/ /vi.tɾi.fiˈka/ /vi.tɾi.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vitrific vitrifica vitrificada vitrificades vitrificam vitrificant vitrificar vitrificara vitrificaran vitrificarem vitrificaren vitrificares vitrificareu vitrificaria vitrificarien vitrificaries vitrificarà vitrificaràs vitrificaré vitrificaríem vitrificaríeu vitrificassen vitrificasses vitrificassin vitrificassis vitrificat vitrificats vitrificau vitrificava vitrificaven vitrificaves vitrifico vitrificà vitrificàrem vitrificàreu vitrificàs vitrificàssem vitrificàsseu vitrificàssim vitrificàssiu vitrificàvem vitrificàveu vitrifique vitrifiquem vitrifiquen vitrifiques vitrifiquessen vitrifiquesses vitrifiquessin vitrifiquessis vitrifiqueu vitrifiqui vitrifiquin vitrifiquis vitrifiqués vitrifiquéssem vitrifiquésseu vitrifiquéssim vitrifiquéssiu vitrifiquí v
vitrificar

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ n fem
vitrina

vitualla /bi.tuˈa.ʎa/ /bi.tuˈa.ʎə/ /vi.tuˈa.ʎa/ /vi.tuˈa.ʎə/ n fem
vitualla

vituperar /bi.tu.peˈɾa/ /bi.tu.pəˈɾa/ /vi.tu.peˈɾaɾ/ /vi.tu.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vituper vitupera vituperada vituperades vituperam vituperant vituperar vituperara vituperaran vituperarem vituperaren vituperares vituperareu vituperaria vituperarien vituperaries vituperarà vituperaràs vituperaré vituperaríem vituperaríeu vituperassen vituperasses vituperassin vituperassis vituperat vituperats vituperau vituperava vituperaven vituperaves vitupere vituperem vituperen vituperes vituperessen vituperesses vituperessin vituperessis vitupereu vituperi vituperin vituperis vitupero vituperà vituperàrem vituperàreu vituperàs vituperàssem vituperàsseu vituperàssim vituperàssiu vituperàvem vituperàveu vituperés vituperéssem vituperésseu vituperéssim vituperéssiu vituperí v
vituperar

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
vivo
Que té vida.

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ n masc
vivo
Persona que no és morta.
Part més sensible.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ bal occ val visc visca viscuda viscudes viscut viscuts visquem visquen visquera visqueren visqueres visques visquessen visquesses visquessin visquessis visqueu visqui visquin visquis visqué visquérem visquéreu visqués visquéssem visquésseu visquéssim visquéssiu visquí viu viuen viuran viure viurem viureu viuria viurien viuries viurà viuràs viuré viuríem viuríeu vius vivia vivien vivies vivim vivint viviu vivíem vivíeu v
vivir
Existir, estar viu.
Habitar en un lloc, tenir-hi la residència o la llar.

vivificar /bi.βi.fiˈka/ /vi.vi.fiˈka/ /vi.vi.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vivific vivifica vivificada vivificades vivificam vivificant vivificar vivificara vivificaran vivificarem vivificaren vivificares vivificareu vivificaria vivificarien vivificaries vivificarà vivificaràs vivificaré vivificaríem vivificaríeu vivificassen vivificasses vivificassin vivificassis vivificat vivificats vivificau vivificava vivificaven vivificaves vivifico vivificà vivificàrem vivificàreu vivificàs vivificàssem vivificàsseu vivificàssim vivificàssiu vivificàvem vivificàveu vivifique vivifiquem vivifiquen vivifiques vivifiquessen vivifiquesses vivifiquessin vivifiquessis vivifiqueu vivifiqui vivifiquin vivifiquis vivifiqués vivifiquéssem vivifiquésseu vivifiquéssim vivifiquéssiu vivifiquí v
vivificar

vivor /biˈβo/ /biˈβoɾ/ /viˈvo/ /viˈvoɾ/ n fem
viveza

viàtic /biˈa.tik/ /viˈa.tik/ /viˈa.tik/ n masc
viático
Provisió per a passar el viatge.
La comunió del sagrat cos de Crist que s'administra als malalts de perill de mort.

vlog /ˈbɫɔk/ /ˈvɫɔk/ /ˈvɫɔk/ n masc
vlog

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
vocabulario

vocabulari bàsic n masc
vocabulario básico

vocació n fem
vocación

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
vocal

vocalitzar /bo.ka.ɫiˈd͡za/ /bo.ka.ɫiˈza/ /bu.kə.ɫiˈd͡za/ /vo.ka.ɫiˈzaɾ/ /vo.kə.ɫiˈd͡za/ /vu.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vocalitz vocalitza vocalitzada vocalitzades vocalitzam vocalitzant vocalitzar vocalitzara vocalitzaran vocalitzarem vocalitzaren vocalitzares vocalitzareu vocalitzaria vocalitzarien vocalitzaries vocalitzarà vocalitzaràs vocalitzaré vocalitzaríem vocalitzaríeu vocalitzassen vocalitzasses vocalitzassin vocalitzassis vocalitzat vocalitzats vocalitzau vocalitzava vocalitzaven vocalitzaves vocalitze vocalitzem vocalitzen vocalitzes vocalitzessen vocalitzesses vocalitzessin vocalitzessis vocalitzeu vocalitzi vocalitzin vocalitzis vocalitzo vocalitzà vocalitzàrem vocalitzàreu vocalitzàs vocalitzàssem vocalitzàsseu vocalitzàssim vocalitzàssiu vocalitzàvem vocalitzàveu vocalitzés vocalitzéssem vocalitzésseu vocalitzéssim vocalitzéssiu vocalitzí v
vocalizar
(intransitiu, música) Fer els exercicis de cantar amb les vocals en lloc de les notes.
(transitiu, fonètica) Canviar una consonant en una vocal.

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
vocativo

vociferar /bo.si.feˈɾa/ /bu.si.fəˈɾa/ /vo.si.feˈɾaɾ/ /vo.si.fəˈɾa/ /vu.si.fəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vocifer vocifera vociferada vociferades vociferam vociferant vociferar vociferara vociferaran vociferarem vociferaren vociferares vociferareu vociferaria vociferarien vociferaries vociferarà vociferaràs vociferaré vociferaríem vociferaríeu vociferassen vociferasses vociferassin vociferassis vociferat vociferats vociferau vociferava vociferaven vociferaves vocifere vociferem vociferen vociferes vociferessen vociferesses vociferessin vociferessis vocifereu vociferi vociferin vociferis vocifero vociferà vociferàrem vociferàreu vociferàs vociferàssem vociferàsseu vociferàssim vociferàssiu vociferàvem vociferàveu vociferés vociferéssem vociferésseu vociferéssim vociferéssiu vociferí v
vociferar

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ n masc
vodevil

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
vodka

voga /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ /ˈvɔ.ɣa/ /ˈvɔ.ɣə/ n fem
boga
Acció de vogar.
Moda, acceptació general.

vogar /boˈɣa/ /buˈɣa/ /voˈɣa/ /voˈɣaɾ/ /vuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vog voga vogada vogades vogam vogant vogar vogara vogaran vogarem vogaren vogares vogareu vogaria vogarien vogaries vogarà vogaràs vogaré vogaríem vogaríeu vogassen vogasses vogassin vogassis vogat vogats vogau vogava vogaven vogaves vogo vogue voguem voguen vogues voguessen voguesses voguessin voguessis vogueu vogui voguin voguis vogués voguéssem voguésseu voguéssim voguéssiu voguí vogà vogàrem vogàreu vogàs vogàssem vogàsseu vogàssim vogàssiu vogàvem vogàveu v
bogar

vogir /boˈd͡ʒi/ /boˈʒi/ /buˈʒi/ /voˈd͡ʒiɾ/ /voˈʒi/ /vuˈʒi/ bal n-occ occ sept val vogeix vogeixen vogeixes vogeixi vogeixin vogeixis vogeixo vogesc vogesqui vogesquin vogesquis vogia vogida vogides vogien vogies vogiguem vogigueu vogim vogint vogir vogira vogiran vogirem vogiren vogires vogireu vogiria vogirien vogiries vogirà vogiràs vogiré vogiríem vogiríeu vogisc vogisca vogisquen vogisques vogissen vogisses vogissin vogissis vogit vogits vogiu vogix vogixen vogixes vogixo vogí vogíem vogíeu vogírem vogíreu vogís vogíssem vogísseu vogíssim vogíssiu v
bojar
Recórrer el perímetre d’una cosa.
calar
Retallar el contorn d’una peça amb una serra prima.

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
vuelo fly
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

vol interior Interjection
infield fly

volada /boˈɫa.ða/ /buˈɫa.ðə/ /voˈɫa.ða/ /voˈɫa.ðə/ /vuˈɫa.ðə/ n fem
voladizo
Part d’una construcció que sobresurt sense més sosteniment.

voladissa /bo.ɫaˈði.sa/ /bu.ɫəˈði.sə/ /vo.ɫaˈði.sa/ /vo.ɫəˈði.sə/ /vu.ɫəˈði.sə/ n fem
revuelo

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
arandela

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
volante timón
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.
volante
(bàdminton) Objecte de 4,74 a 5,5 g de pes format per un nucli rodó i per un element allargat de material lleuger que hi està fixat per un extrem amb l'objectiu d'alentir-ne el vol i estabilitzar-lo.

volant artificial n masc
volante artificial

volant de plomes naturals n masc
volante de plumas naturales

volantí /bo.ɫanˈti/ /bu.ɫənˈti/ /vo.ɫanˈti/ /vo.ɫənˈti/ /vu.ɫənˈti/ n masc
volantín
Ormeig de pesca consistent en un cordill amb diversos hams en un escandall i que és estirat des d’una barca.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vol vola volada volades volam volant volar volara volaran volarem volaren volares volareu volaria volarien volaries volarà volaràs volaré volaríem volaríeu volassen volasses volassin volassis volat volats volau volava volaven volaves vole volem volen voles volessen volesses volessin volessis voleu voli volin volis volo volà volàrem volàreu volàs volàssem volàsseu volàssim volàssiu volàvem volàveu volés voléssem volésseu voléssim voléssiu volí v
volar
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volat /boˈɫat/ /buˈɫat/ /voˈɫat/ /vuˈɫat/ adj masc
volado
(tipografia) Que s'escriu per sobre de la ratlla d'escriptura.

volatilitzar /bo.ɫa.ti.ɫiˈd͡za/ /bo.ɫa.ti.ɫiˈza/ /bu.ɫə.ti.ɫiˈd͡za/ /vo.ɫa.ti.ɫiˈzaɾ/ /vo.ɫə.ti.ɫiˈd͡za/ /vu.ɫə.ti.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val volatilitz volatilitza volatilitzada volatilitzades volatilitzam volatilitzant volatilitzar volatilitzara volatilitzaran volatilitzarem volatilitzaren volatilitzares volatilitzareu volatilitzaria volatilitzarien volatilitzaries volatilitzarà volatilitzaràs volatilitzaré volatilitzaríem volatilitzaríeu volatilitzassen volatilitzasses volatilitzassin volatilitzassis volatilitzat volatilitzats volatilitzau volatilitzava volatilitzaven volatilitzaves volatilitze volatilitzem volatilitzen volatilitzes volatilitzessen volatilitzesses volatilitzessin volatilitzessis volatilitzeu volatilitzi volatilitzin volatilitzis volatilitzo volatilitzà volatilitzàrem volatilitzàreu volatilitzàs volatilitzàssem volatilitzàsseu volatilitzàssim volatilitzàssiu volatilitzàvem volatilitzàveu volatilitzés volatilitzéssem volatilitzésseu volatilitzéssim volatilitzéssiu volatilitzí v
volatilizar

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
volcán

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
volcánico
Relacionat amb els volcans.

volea /boˈɫe.a/ /buˈɫe.ə/ /voˈɫe.a/ /voˈɫe.ə/ /vuˈɫe.ə/ n fem
aire

volea alta n fem
besagain

volea baixa n fem
volea baja

volea de ganxo n fem
volea de gancho

volea de mitja pista n fem
volea de media pista

volea defensiva n fem
volea defensiva

volea lateral n fem
volea de costado

volea morta n fem
volea muerta

volea ofensiva n fem
volea ofensiva

voleiar /bo.ɫeˈja/ /bu.ɫəˈja/ /vo.ɫeˈjaɾ/ /vo.ɫəˈja/ /vu.ɫəˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val volei voleia voleiada voleiades voleiam voleiant voleiar voleiara voleiaran voleiarem voleiaren voleiares voleiareu voleiaria voleiarien voleiaries voleiarà voleiaràs voleiaré voleiaríem voleiaríeu voleiassen voleiasses voleiassin voleiassis voleiat voleiats voleiau voleiava voleiaven voleiaves voleie voleiem voleien voleies voleiessen voleiesses voleiessin voleiessis voleieu voleio voleià voleiàrem voleiàreu voleiàs voleiàssem voleiàsseu voleiàssim voleiàssiu voleiàvem voleiàveu voleiés voleiéssem voleiésseu voleiéssim voleiéssiu voleí voleï voleïn voleïs v
volar

voleibol /ˌbo.ɫejˈβɔɫ/ /ˌbɔ.ɫəjˈβɔɫ/ /ˌvo.ɫejˈbɔɫ/ /ˌvɔ.ɫəjˈbɔɫ/ n masc
balonvolea

voleibol de platja n masc
voley-playa

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ bal occ val vol voldran voldrem voldreu voldria voldrien voldries voldrà voldràs voldré voldríem voldríeu volem volen volent voler voleu volguda volgudes volguera volgueren volgueres volguessen volguesses volguessin volguessis volgut volguts volgué volguérem volguéreu volgués volguéssem volguésseu volguéssim volguéssiu volguí volia volien volies vols volíem volíeu vulga vulgam vulgau vulguem vulguen vulgues vulgueu vulgui vulguin vulguis vull vullga vullgam vullgau vullguem vullguen vullgues vullgueu v
querer desear

voler és poder proverb
querer es poder

voletejar /bo.ɫe.teˈd͡ʒa/ /bo.ɫe.teˈʒa/ /bu.ɫə.təˈʒa/ /vo.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɫə.təˈd͡ʒa/ /vu.ɫə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val voletege voletegem voletegen voleteges voletegessen voletegesses voletegessin voletegessis voletegeu voletegi voletegin voletegis voletegés voletegéssem voletegésseu voletegéssim voletegéssiu voletegí voleteig voleteja voletejada voletejades voletejam voletejant voletejar voletejara voletejaran voletejarem voletejaren voletejares voletejareu voletejaria voletejarien voletejaries voletejarà voletejaràs voletejaré voletejaríem voletejaríeu voletejassen voletejasses voletejassin voletejassis voletejat voletejats voletejau voletejava voletejaven voletejaves voletejo voletejà voletejàrem voletejàreu voletejàs voletejàssem voletejàsseu voletejàssim voletejàssiu voletejàvem voletejàveu v
revolotear

volgudament /boɫˌɣu.ðaˈmen/ /buɫˌɣu.ðəˈmen/ /voɫˌɣu.ðaˈment/ /voɫˌɣu.ðəˈment/ /vuɫˌɣu.ðəˈmen/ adv
queriendo

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
contorno
Contorn, perímetre d’un lloc o d’un objecte.
voltio
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.
vuelta
Trajecte en línia tancada fins a tornar al punt de partida.
Volta per rotació.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
vuelta
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.
(golf) Acció de completar tots els forats d'un camp de golf en el transcurs d'una prova.

volta del crani n fem
bóveda del cráneo

voltar /boɫˈta/ /buɫˈta/ /voɫˈta/ /voɫˈtaɾ/ /vuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val volt volta voltada voltades voltam voltant voltar voltara voltaran voltarem voltaren voltares voltareu voltaria voltarien voltaries voltarà voltaràs voltaré voltaríem voltaríeu voltassen voltasses voltassin voltassis voltat voltats voltau voltava voltaven voltaves volte voltem volten voltes voltessen voltesses voltessin voltessis volteu volti voltin voltis volto voltà voltàrem voltàreu voltàs voltàssem voltàsseu voltàssim voltàssiu voltàvem voltàveu voltés voltéssem voltésseu voltéssim voltéssiu voltí v
rodear
(intransitiu) Fer volta enlloc de seguir el camí recte.

voltejar /boɫ.teˈd͡ʒa/ /boɫ.teˈʒa/ /buɫ.təˈʒa/ /voɫ.teˈd͡ʒaɾ/ /voɫ.təˈd͡ʒa/ /vuɫ.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val voltege voltegem voltegen volteges voltegessen voltegesses voltegessin voltegessis voltegeu voltegi voltegin voltegis voltegés voltegéssem voltegésseu voltegéssim voltegéssiu voltegí volteig volteja voltejada voltejades voltejam voltejant voltejar voltejara voltejaran voltejarem voltejaren voltejares voltejareu voltejaria voltejarien voltejaries voltejarà voltejaràs voltejaré voltejaríem voltejaríeu voltejassen voltejasses voltejassin voltejassis voltejat voltejats voltejau voltejava voltejaven voltejaves voltejo voltejà voltejàrem voltejàreu voltejàs voltejàssem voltejàsseu voltejàssim voltejàssiu voltejàvem voltejàveu v
recorrer
(transitiu) Fer sonar una campana fent-li donar voltes.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
buitre gallinazo

voltímetre /boɫˈti.me.tɾe/ /buɫˈti.mə.tɾə/ /voɫˈti.me.tɾe/ /voɫˈti.mə.tɾə/ /vuɫˈti.mə.tɾə/ n masc
voltímetro

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
volumen

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ adj masc
voluntario
Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
voluntario
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
voluntad

voluta /boˈɫu.ta/ /buˈɫu.tə/ /voˈɫu.ta/ /voˈɫu.tə/ /vuˈɫu.tə/ n fem
voluta
Ornament en forma de caragol o espiral dels capitells jònics i compostos.
Per extensió, forma espiral (en un violí, en una bomba industrial, etc.)

volva /ˈboɫ.βə/ /ˈbɔɫ.βa/ /ˈbɔɫ.βɔ/ /ˈbɔɫ.βə/ /ˈvoɫ.və/ /ˈvɔɫ.va/ n fem
copo
Floc de neu.
brizna
Partícula petita en suspensió.
paja
Embolcall d'una panolla.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val vomit vomita vomitada vomitades vomitam vomitant vomitar vomitara vomitaran vomitarem vomitaren vomitares vomitareu vomitaria vomitarien vomitaries vomitarà vomitaràs vomitaré vomitaríem vomitaríeu vomitassen vomitasses vomitassin vomitassis vomitat vomitats vomitau vomitava vomitaven vomitaves vomite vomitem vomiten vomites vomitessen vomitesses vomitessin vomitessis vomiteu vomiti vomitin vomitis vomito vomità vomitàrem vomitàreu vomitàs vomitàssem vomitàsseu vomitàssim vomitàssiu vomitàvem vomitàveu vomités vomitéssem vomitésseu vomitéssim vomitéssiu vomití v
vomitar devolver
Expulsar convulsivament per la boca.

vomitiu /bo.miˈtiw/ /bu.miˈtiw/ /vo.miˈtiw/ /vu.miˈtiw/ adj masc
vomitivo

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
borde orilla

vorejar /bo.ɾeˈd͡ʒa/ /bo.ɾeˈʒa/ /vo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɾəˈd͡ʒa/ /vu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vorege voregem voregen voreges voregessen voregesses voregessin voregessis voregeu voregi voregin voregis voregés voregéssem voregésseu voregéssim voregéssiu voregí voreig voreja vorejada vorejades vorejam vorejant vorejar vorejara vorejaran vorejarem vorejaren vorejares vorejareu vorejaria vorejarien vorejaries vorejarà vorejaràs vorejaré vorejaríem vorejaríeu vorejassen vorejasses vorejassin vorejassis vorejat vorejats vorejau vorejava vorejaven vorejaves vorejo vorejà vorejàrem vorejàreu vorejàs vorejàssem vorejàsseu vorejàssim vorejàssiu vorejàvem vorejàveu v
bordear

vorell /boˈɾeʎ/ /buˈɾeʎ/ /voˈɾeʎ/ /vuˈɾeʎ/ n masc
margen
Marge en un terreny.
reborde
Vora amb un relleu.

vorellar /bo.ɾeˈʎa/ /bu.ɾəˈʎa/ /vo.ɾeˈʎaɾ/ /vo.ɾəˈʎa/ /vu.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vorell vorella vorellada vorellades vorellam vorellant vorellar vorellara vorellaran vorellarem vorellaren vorellares vorellareu vorellaria vorellarien vorellaries vorellarà vorellaràs vorellaré vorellaríem vorellaríeu vorellassen vorellasses vorellassin vorellassis vorellat vorellats vorellau vorellava vorellaven vorellaves vorelle vorellem vorellen vorelles vorellessen vorellesses vorellessin vorellessis vorelleu vorelli vorellin vorellis vorello vorellà vorellàrem vorellàreu vorellàs vorellàssem vorellàsseu vorellàssim vorellàssiu vorellàvem vorellàveu vorellés vorelléssem vorellésseu vorelléssim vorelléssiu vorellí v
amargenar
Limitar un terreny amb vorells.
rebordear
Fer o formar un vorell.

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
bordillo

voretar /bo.ɾeˈta/ /bu.ɾəˈta/ /vo.ɾeˈtaɾ/ /vo.ɾəˈta/ /vu.ɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val voret voreta voretada voretades voretam voretant voretar voretara voretaran voretarem voretaren voretares voretareu voretaria voretarien voretaries voretarà voretaràs voretaré voretaríem voretaríeu voretassen voretasses voretassin voretassis voretat voretats voretau voretava voretaven voretaves vorete voretem voreten voretes voretessen voretesses voretessin voretessis voreteu voreti voretin voretis voreto voretà voretàrem voretàreu voretàs voretàssem voretàsseu voretàssim voretàssiu voretàvem voretàveu voretés voretéssem voretésseu voretéssim voretéssiu voretí v
ribetear

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
marfil
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vorticitat /bor.ti.siˈtat/ /boɾ.ti.siˈtat/ /bur.ti.siˈtat/ /voɾ.ti.siˈtat/ /vur.ti.siˈtat/ n fem
vorticidad

vorticitat absoluta n fem
vorticidad absoluta

vorticitat isobàrica n fem
vorticidad isobàrica

vorticitat potencial n fem
vorticidad potencial

vorticitat relativa n fem
vorticidad relativa

vosaltres /boˈza.tɾes/ /boˈzaɫ.tɾes/ /buˈza.tɾəs/ /voˈza.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾəs/ /vuˈzal.trus/ /vuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
vosotros

vostre /ˈbɔs.tɾe/ /ˈbɔs.tɾə/ /ˈvɔs.tɾe/ /ˈvɔs.tɾə/ adj masc
vuestro

vostè /bosˈte/ /busˈtɛ/ /vosˈte/ /vosˈtə/ /vusˈtɛ/ pronoun
usted

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
voto
Prometença religiosa.
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
votación

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vot vota votada votades votam votant votar votara votaran votarem votaren votares votareu votaria votarien votaries votarà votaràs votaré votaríem votaríeu votassen votasses votassin votassis votat votats votau votava votaven votaves vote votem voten votes votessen votesses votessin votessis voteu voti votin votis voto votà votàrem votàreu votàs votàssem votàsseu votàssim votàssiu votàvem votàveu votés votéssem votésseu votéssim votéssiu votí v
votar
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
ocho

vuit-centes /ˌbujtˈsen.tes/ /ˌbujtˈsen.təs/ /ˌbwitˈsen.tes/ /ˌvujtˈsen.tes/ /ˌvujtˈsen.təs/ number
ochocientas
Forma femenina de vuit-cents.

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
ochocientos

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
ochenta

vuitanta-cinc /bujˌtan.taˈsiŋ/ /bujˌtan.təˈsiŋ/ /bwiˌtan.taˈsiŋ/ /vujˌtan.taˈsiŋk/ /vujˌtan.təˈsiŋk/ number
ochenta

vuitanta-cinquè /bujˌtan.ta.siŋˈke/ /bujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ /bwiˌtan.ta.siŋˈke/ /vujˌtan.ta.siŋˈke/ /vujˌtan.tə.siŋˈkə/ /vujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ number
octogésimo

vuitanta-dos /bujˌtan.taˈðos/ /bujˌtan.təˈðos/ /bwiˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.təˈðos/ number
ochenta

vuitanta-dosè /bujˌtan.ta.ðoˈze/ /bujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.ðoˈze/ /vujˌtan.ta.ðoˈze/ /vujˌtan.tə.ðoˈzə/ /vujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ number
octogésimo

vuitanta-nou /bujˌtan.taˈnɔw/ /bujˌtan.təˈnɔw/ /bwiˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.təˈnɔw/ number
ochenta

vuitanta-novè /bujˌtan.ta.noˈβe/ /bujˌtan.tə.nuˈβɛ/ /bwiˌtan.ta.noˈβe/ /vujˌtan.ta.noˈve/ /vujˌtan.tə.noˈvə/ /vujˌtan.tə.nuˈvɛ/ number
octogésimo

vuitanta-quatre /bujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /bujˌtan.təˈkwa.tɾə/ /bwiˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
ochenta

vuitanta-quatrè /bujˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /bujˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ /bwiˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /vujˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /vujˌtan.tə.kwəˈtɾə/ /vujˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
octogésimo

vuitanta-set /bujˌtan.taˈsɛt/ /bujˌtan.təˈsɛt/ /bwiˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.təˈsɛt/ number
ochenta

vuitanta-setè /bujˌtan.ta.seˈte/ /bujˌtan.tə.səˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.tə.səˈtə/ /vujˌtan.tə.səˈtɛ/ number
octogésimo

vuitanta-sis /bujˌtan.taˈsis/ /bujˌtan.təˈsis/ /bwiˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.təˈsis/ number
ochenta

vuitanta-sisè /bujˌtan.ta.siˈze/ /bujˌtan.tə.siˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.siˈze/ /vujˌtan.ta.siˈze/ /vujˌtan.tə.siˈzə/ /vujˌtan.tə.siˈzɛ/ number
octogésimo

vuitanta-tres /bujˌtan.taˈtɾes/ /bujˌtan.təˈtɾɛs/ /bwiˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.təˈtɾəs/ /vujˌtan.təˈtɾɛs/ number
ochenta

vuitanta-tresè /bujˌtan.ta.tɾeˈze/ /bujˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.tɾeˈze/ /vujˌtan.ta.tɾeˈze/ /vujˌtan.tə.tɾəˈzə/ /vujˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ number
octogésimo

vuitanta-un /bujˌtan.taˈun/ /bujˌtan.təˈun/ /bwiˌtan.taˈun/ /vujˌtan.taˈun/ /vujˌtan.təˈun/ number
ochenta

vuitanta-una /bujˌtan.taˈu.na/ /bujˌtan.təˈu.nə/ /bwiˌtan.taˈu.na/ /vujˌtan.taˈu.na/ /vujˌtan.təˈu.nə/ number
ochenta
Forma femenina de vuitanta-un.

vuitanta-unè /bujˌtan.ta.uˈne/ /bujˌtan.tə.uˈnɛ/ /bwiˌtan.ta.uˈne/ /vujˌtan.ta.uˈne/ /vujˌtan.tə.uˈnə/ /vujˌtan.tə.uˈnɛ/ number
octogésimo

vuitanta-vuit /bujˌtan.taˈβujt/ /bujˌtan.təˈβujt/ /bwiˌtan.taˈβujt/ /vujˌtan.taˈvujt/ /vujˌtan.təˈvujt/ number
ochenta

vuitanta-vuitè /bujˌtan.ta.βujˈte/ /bujˌtan.tə.βujˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.βwiˈte/ /vujˌtan.ta.vujˈte/ /vujˌtan.tə.vujˈtə/ /vujˌtan.tə.vujˈtɛ/ number
octogésimo

vuitantejar /buj.tan.teˈd͡ʒa/ /buj.tan.teˈd͡ʒaɾ/ /buj.tən.təˈʒa/ /vuj.tan.teˈd͡ʒaɾ/ /vuj.tən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vuitantege vuitantegem vuitantegen vuitanteges vuitantegessen vuitantegesses vuitantegessin vuitantegessis vuitantegeu vuitantegi vuitantegin vuitantegis vuitantegés vuitantegéssem vuitantegésseu vuitantegéssim vuitantegéssiu vuitantegí vuitanteig vuitanteja vuitantejada vuitantejades vuitantejam vuitantejant vuitantejar vuitantejara vuitantejaran vuitantejarem vuitantejaren vuitantejares vuitantejareu vuitantejaria vuitantejarien vuitantejaries vuitantejarà vuitantejaràs vuitantejaré vuitantejaríem vuitantejaríeu vuitantejassen vuitantejasses vuitantejassin vuitantejassis vuitantejat vuitantejats vuitantejau vuitantejava vuitantejaven vuitantejaves vuitantejo vuitantejà vuitantejàrem vuitantejàreu vuitantejàs vuitantejàssem vuitantejàsseu vuitantejàssim vuitantejàssiu vuitantejàvem vuitantejàveu v
rondar

vuitantè /buj.tanˈte/ /buj.tənˈtɛ/ /bwi.tanˈte/ /vuj.tanˈte/ /vuj.tənˈtə/ /vuj.tənˈtɛ/ number
octogésimo

vuitcentista /ˌbujt.senˈtis.ta/ /ˌbujt.senˈtis.te/ /ˌbujt.sənˈtis.tə/ /ˌbwit.senˈtis.ta/ /ˌbwit.senˈtis.te/ /ˌvujt.senˈtis.ta/ /ˌvujt.senˈtis.te/ /ˌvujt.sənˈtis.tə/ adj
ochocentista

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
octavo

vulcanisme /buɫ.kaˈniz.me/ /buɫ.kəˈniz.mə/ /vuɫ.kaˈniz.me/ /vuɫ.kəˈniz.mə/ n masc
vulcanismo
Conjunt de les manifestacions volcàniques i dels fenòmens associats a l’expulsió dels magmes i gasos a la superfície de la Terra i l’atmosfera.
Plutonisme, teoria antiga per la qual totes les roques de l’escorça terrestre s'haurien format per la consolidació d’una massa ígnia fosa.

vulcanita /buɫ.kaˈni.ta/ /buɫ.kəˈni.tə/ /vuɫ.kaˈni.ta/ /vuɫ.kəˈni.tə/ n fem
vulcanita

vulcanitzar /buɫ.ka.niˈd͡za/ /buɫ.ka.niˈza/ /buɫ.kə.niˈd͡za/ /vuɫ.ka.niˈzaɾ/ /vuɫ.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulcanitz vulcanitza vulcanitzada vulcanitzades vulcanitzam vulcanitzant vulcanitzar vulcanitzara vulcanitzaran vulcanitzarem vulcanitzaren vulcanitzares vulcanitzareu vulcanitzaria vulcanitzarien vulcanitzaries vulcanitzarà vulcanitzaràs vulcanitzaré vulcanitzaríem vulcanitzaríeu vulcanitzassen vulcanitzasses vulcanitzassin vulcanitzassis vulcanitzat vulcanitzats vulcanitzau vulcanitzava vulcanitzaven vulcanitzaves vulcanitze vulcanitzem vulcanitzen vulcanitzes vulcanitzessen vulcanitzesses vulcanitzessin vulcanitzessis vulcanitzeu vulcanitzi vulcanitzin vulcanitzis vulcanitzo vulcanitzà vulcanitzàrem vulcanitzàreu vulcanitzàs vulcanitzàssem vulcanitzàsseu vulcanitzàssim vulcanitzàssiu vulcanitzàvem vulcanitzàveu vulcanitzés vulcanitzéssem vulcanitzésseu vulcanitzéssim vulcanitzéssiu vulcanitzí v
vulcanizar

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vulcanología

vulcanòleg /buɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /buɫ.kəˈnɔ.ɫək/ /vuɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /vuɫ.kəˈnɔ.ɫək/ n masc
vulcanólogo

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
vulgar

vulgarisme /buɫ.ɣaˈɾiz.me/ /buɫ.ɣəˈɾiz.mə/ /vuɫ.ɣaˈɾiz.me/ /vuɫ.ɣəˈɾiz.mə/ n masc
vulgarismo

vulgaritzar /buɫ.ɣa.ɾiˈd͡za/ /buɫ.ɣa.ɾiˈza/ /buɫ.ɣə.ɾiˈd͡za/ /vuɫ.ɣa.ɾiˈzaɾ/ /vuɫ.ɣə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulgaritz vulgaritza vulgaritzada vulgaritzades vulgaritzam vulgaritzant vulgaritzar vulgaritzara vulgaritzaran vulgaritzarem vulgaritzaren vulgaritzares vulgaritzareu vulgaritzaria vulgaritzarien vulgaritzaries vulgaritzarà vulgaritzaràs vulgaritzaré vulgaritzaríem vulgaritzaríeu vulgaritzassen vulgaritzasses vulgaritzassin vulgaritzassis vulgaritzat vulgaritzats vulgaritzau vulgaritzava vulgaritzaven vulgaritzaves vulgaritze vulgaritzem vulgaritzen vulgaritzes vulgaritzessen vulgaritzesses vulgaritzessin vulgaritzessis vulgaritzeu vulgaritzi vulgaritzin vulgaritzis vulgaritzo vulgaritzà vulgaritzàrem vulgaritzàreu vulgaritzàs vulgaritzàssem vulgaritzàsseu vulgaritzàssim vulgaritzàssiu vulgaritzàvem vulgaritzàveu vulgaritzés vulgaritzéssem vulgaritzésseu vulgaritzéssim vulgaritzéssiu vulgaritzí v
vulgarizar

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
vulnerable

vulnerar /buɫ.neˈɾa/ /buɫ.nəˈɾa/ /vuɫ.neˈɾaɾ/ /vuɫ.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulner vulnera vulnerada vulnerades vulneram vulnerant vulnerar vulnerara vulneraran vulnerarem vulneraren vulnerares vulnerareu vulneraria vulnerarien vulneraries vulnerarà vulneraràs vulneraré vulneraríem vulneraríeu vulnerassen vulnerasses vulnerassin vulnerassis vulnerat vulnerats vulnerau vulnerava vulneraven vulneraves vulnere vulnerem vulneren vulneres vulneressen vulneresses vulneressin vulneressis vulnereu vulneri vulnerin vulneris vulnero vulnerà vulneràrem vulneràreu vulneràs vulneràssem vulneràsseu vulneràssim vulneràssiu vulneràvem vulneràveu vulnerés vulneréssem vulnerésseu vulneréssim vulneréssiu vulnerí v
vulnerar
Causar un perjudici moral o en els drets d’algú.

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
vulva

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
válido

vàlua /ˈba.ɫu.a/ /ˈva.ɫu.a/ /ˈva.ɫu.ə/ n fem
valía

vànova /ˈba.no.a/ /ˈba.no.βa/ /ˈba.nu.ə/ /ˈba.nu.βə/ /ˈva.no.va/ /ˈva.no.və/ /ˈva.nu.və/ n fem
colcha

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
váter
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.
aseo
Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ bal occ sept val vencem vencen vencent vencera venceran vencerem venceren venceres vencereu venceria vencerien venceries vencerà venceràs venceré venceríem venceríeu vences vencessen vencesses vencessin vencessis venceu venci vencia vencien vencies vencin vencis vencé vencérem vencéreu vencés vencéssem vencésseu vencéssim vencéssiu vencí vencíem vencíeu venç vença venço vençuda vençudes vençut vençuts vèncer v
vencer
Imposar-se en una disputa.
(intransitiu) Un venciment, esdevenir-se.

vènet /ˈbɛ.net/ /ˈbɛ.nət/ /ˈvɛ.net/ /ˈvɛ.nət/ adj masc
véneto
Relatiu o pertanyent al Vènet.

vènet /ˈbɛ.net/ /ˈbɛ.nət/ /ˈvɛ.net/ /ˈvɛ.nət/ n masc
véneto
Persona que habita o és originària del Vènet.
Grup de dialectes italians parlats a la regió del Vènet.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ n fem
vértebra

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
vértice

vícitra vina n fem
vichitra vina

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
víctima

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
video vídeo

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
vikingo

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
mimbre

víric /ˈbi.ɾik/ /ˈvi.ɾik/ /ˈvi.ɾik/ adj masc
vírico

vòmit /ˈbɔ.mit/ /ˈvɔ.mit/ /ˈvɔ.mit/ n masc
vómito

vòrtex de cicló n masc
ojo del ciclón

vòxel n masc
voxel

vós /ˈbos/ /ˈvos/ /ˈvos/ pronoun
vos

wabi-sabi /ˌwa.βiˈsa.βi/ adj
wabi-sabi

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
waterpolo

watt n masc
vatio watt

web /ˈwep/ /ˈwɛp/ n masc
web

webquesta /wepˈkes.ta/ /wəpˈkes.tə/ n fem
webquest

wedge n masc
wedge

wedge d'arena n masc
wedge para arena

wedge de pitchs n masc
pitching wedge

whatsapp /waˈd͡zap/ /wəˈd͡zap/ n masc
wasap

whisky /ˈwis.ki/ n masc
whisky

wiki /ˈwi.ki/ n masc
wiki

won /ˈwon/ n masc
won

wronskià /wɾons.kiˈa/ /wɾuns.kiˈa/ adj masc
wronskiano
(matemàtiques) Dit de la matriu quadrada que, donades n funcions d'una variable real, té a la primera fila les funcions donades, i a les files restants les seves derivades successives.

wronskià /wɾons.kiˈa/ /wɾuns.kiˈa/ n masc
wronskiano

xabeba n fem
ajabeba

xabec /ʃaˈbɛk/ /ʃəˈβɛk/ n masc
jabeque

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
chacal

xacarellenc /ʃa.ka.ɾeˈʎeŋ/ /ʃa.ka.ɾeˈʎeŋk/ /ʃə.kə.ɾəˈʎəŋk/ /ʃə.kə.ɾəˈʎɛŋ/ /ʃə.kə.ɾəˈʎɛŋk/ xacarellenca xacarellencs adj masc
jacarillense

xacra /ˈt͡ʃa.kɾa/ /ˈʃa.kɾə/ n fem
achaque

xacrós /t͡ʃaˈkɾos/ /ʃəˈkɾos/ adj masc
achacoso
Que pateix xacres; xacrat.

xacó /t͡ʃaˈko/ /ʃəˈko/ n masc
chacó

xador /t͡ʃaˈðoɾ/ /ʃəˈðor/ n masc
chador

xafardeig /t͡ʃa.faɾˈðet͡ʃ/ /ʃə.fərˈdɛt͡ʃ/ /ʃə.fərˈðɛt͡ʃ/ /ʃə.fəɾˈðət͡ʃ/ n masc
chismorreo

xafardejar /t͡ʃa.far.ðeˈʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /ʃə.fər.dəˈʒa/ /ʃə.fər.ðəˈʒa/ /ʃə.fəɾ.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xafardege xafardegem xafardegen xafardeges xafardegessen xafardegesses xafardegessin xafardegessis xafardegeu xafardegi xafardegin xafardegis xafardegés xafardegéssem xafardegésseu xafardegéssim xafardegéssiu xafardegí xafardeig xafardeja xafardejada xafardejades xafardejam xafardejant xafardejar xafardejara xafardejaran xafardejarem xafardejaren xafardejares xafardejareu xafardejaria xafardejarien xafardejaries xafardejarà xafardejaràs xafardejaré xafardejaríem xafardejaríeu xafardejassen xafardejasses xafardejassin xafardejassis xafardejat xafardejats xafardejau xafardejava xafardejaven xafardejaves xafardejo xafardejà xafardejàrem xafardejàreu xafardejàs xafardejàssem xafardejàsseu xafardejàssim xafardejàssiu xafardejàvem xafardejàveu v
chismorrear

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
cotilla

xafarderia /t͡ʃa.faɾ.ðeˈɾi.a/ /ʃə.fər.dəˈɾi.ə/ n fem
chismorreo
Acte propi d’un xafarder.

xafogor /t͡ʃa.foˈɣo/ /t͡ʃa.foˈɣoɾ/ /ʃə.foˈɣo/ /ʃə.fuˈɣo/ n fem
bochorno

xafogós /t͡ʃa.foˈɣos/ /ʃə.foˈɣos/ /ʃə.fuˈɣos/ adj masc
bochornoso
Que produeix xafogor, causant d'una forta sensació de calor humit.

xai /ˈt͡ʃaj/ n masc
borrego
(figurat) Persona dòcil i servil.

xalansí /ʃa.ɫanˈsi/ adj masc
jalancino

xalet /t͡ʃaˈɫet/ /ʃəˈɫɛt/ n masc
chalé
Cabana o casa rural de fusta pròpia de muntanya.
Casa unifamiliar construïda en un entorn natural urbanitzat amb carrers.

xalmugra /t͡ʃaɫˈmu.ɣɾa/ /ʃəɫˈmu.ɣɾə/ n fem
chalmugra

xalmúgric /t͡ʃaɫˈmu.ɣɾik/ /ʃəɫˈmu.ɣɾik/ xalmúgrica xalmúgrics adj masc
chalmúgrico
Relatiu a la xalmugra.

xaloc /t͡ʃaˈɫɔk/ /ʃaˈɫɔk/ /ʃəˈɫɔk/ n masc
jaloque

xalocada /t͡ʃa.ɫoˈka.ða/ /ʃa.ɫoˈka.ða/ /ʃə.ɫoˈka.ðə/ /ʃə.ɫuˈka.ðə/ n fem
jaloque fuerte

xaloner /ʃa.ɫoˈne/ /ʃa.ɫoˈneɾ/ /ʃə.ɫoˈne/ /ʃə.ɫuˈne/ adj masc
jalonense

xamba /ˈt͡ʃam.ba/ /ˈʃam.bə/ n fem
chamba

xamberg /t͡ʃamˈbɛɾk/ /ʃəmˈbɛrk/ n masc
chambergo

xamelo /t͡ʃaˈmɛ.ɫo/ /ʃəˈmɛ.ɫo/ /ʃəˈmɛ.ɫu/ n masc
chamelo

xamfrà /t͡ʃaɱˈfɾa/ n masc
chaflán

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
champán

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
champiñón

xampurrejar /t͡ʃam.pu.reˈd͡ʒa/ /t͡ʃam.pu.reˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃam.pu.reˈʒa/ /ʃəm.pu.rəˈd͡ʒa/ /ʃəm.pu.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xampurrege xampurregem xampurregen xampurreges xampurregessen xampurregesses xampurregessin xampurregessis xampurregeu xampurregi xampurregin xampurregis xampurregés xampurregéssem xampurregésseu xampurregéssim xampurregéssiu xampurregí xampurreig xampurreja xampurrejada xampurrejades xampurrejam xampurrejant xampurrejar xampurrejara xampurrejaran xampurrejarem xampurrejaren xampurrejares xampurrejareu xampurrejaria xampurrejarien xampurrejaries xampurrejarà xampurrejaràs xampurrejaré xampurrejaríem xampurrejaríeu xampurrejassen xampurrejasses xampurrejassin xampurrejassis xampurrejat xampurrejats xampurrejau xampurrejava xampurrejaven xampurrejaves xampurrejo xampurrejà xampurrejàrem xampurrejàreu xampurrejàs xampurrejàssem xampurrejàsseu xampurrejàssim xampurrejàssiu xampurrejàvem xampurrejàveu v
chapurrear

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
champú
Sabó per rentar els cabells.

xamós /t͡ʃaˈmos/ /ʃəˈmos/ adj masc
salado

xanca /ˈt͡ʃaŋ.ka/ /ˈʃaŋ.kə/ n fem
zanco

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
chancleta chancla

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
chándal jogging

xanguet /t͡ʃaŋˈɡet/ /ʃəŋˈɡət/ /ʃəŋˈɡɛt/ n masc
chanquete
Peix de la família dels gòbids, de cos translúcid i comprimit, mida molt petita, apreciat gastronòmicament (Aphia minuta).

xano-xano /ˌt͡ʃa.noˈt͡ʃa.no/ /ˌʃa.noˈʃa.no/ /ˌʃa.nuˈʃa.nu/ adv
despacito

xantre /ˈt͡ʃan.tɾe/ /ˈʃan.tɾə/ n masc
chantre

xanxa /ˈt͡ʃaɲ.t͡ʃa/ /ˈʃaɲ.ʃə/ n fem
chanza

xanxejar /t͡ʃaɲ.t͡ʃeˈd͡ʒa/ /t͡ʃaɲ.t͡ʃeˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃaɲ.t͡ʃeˈʒa/ /ʃəɲ.ʃəˈd͡ʒa/ /ʃəɲ.ʃəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xanxege xanxegem xanxegen xanxeges xanxegessen xanxegesses xanxegessin xanxegessis xanxegeu xanxegi xanxegin xanxegis xanxegés xanxegéssem xanxegésseu xanxegéssim xanxegéssiu xanxegí xanxeig xanxeja xanxejada xanxejades xanxejam xanxejant xanxejar xanxejara xanxejaran xanxejarem xanxejaren xanxejares xanxejareu xanxejaria xanxejarien xanxejaries xanxejarà xanxejaràs xanxejaré xanxejaríem xanxejaríeu xanxejassen xanxejasses xanxejassin xanxejassis xanxejat xanxejats xanxejau xanxejava xanxejaven xanxejaves xanxejo xanxejà xanxejàrem xanxejàreu xanxejàs xanxejàssem xanxejàsseu xanxejàssim xanxejàssiu xanxejàvem xanxejàveu v
chancear

xapa /ˈt͡ʃa.pa/ /ˈʃa.pə/ n fem
chapa

xapa inferior n fem
chapa de falta

xapa lateral n fem
chapa lateral

xapa superior n fem
chapa superior

xapar /t͡ʃaˈpa/ /t͡ʃaˈpaɾ/ /ʃəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xap xapa xapada xapades xapam xapant xapar xapara xaparan xaparem xaparen xapares xapareu xaparia xaparien xaparies xaparà xaparàs xaparé xaparíem xaparíeu xapassen xapasses xapassin xapassis xapat xapats xapau xapava xapaven xapaves xape xapem xapen xapes xapessen xapesses xapessin xapessis xapeu xapi xapin xapis xapo xapà xapàrem xapàreu xapàs xapàssem xapàsseu xapàssim xapàssiu xapàvem xapàveu xapés xapéssem xapésseu xapéssim xapéssiu xapí v
chapar
Cobrir amb xapes.

xapó /t͡ʃaˈpo/ /ʃəˈpo/ n masc
chapo

xarada /t͡ʃaˈɾa.ða/ /ʃəˈɾa.ðə/ n fem
charada

xarafullà /ʃa.ɾa.fuˈʎa/ /ʃə.ɾə.fuˈʎa/ adj masc
jarafuelino

xaragall /t͡ʃa.ɾaˈɣaʎ/ /ʃə.ɾəˈɣaj/ /ʃə.ɾəˈɣaʎ/ n masc
cárcava

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
sarampión

xarbotar /t͡ʃar.βoˈta/ /t͡ʃaɾ.boˈtaɾ/ /t͡ʃaɾ.βoˈta/ /ʃər.buˈta/ /ʃəɾ.boˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xarbot xarbota xarbotada xarbotades xarbotam xarbotant xarbotar xarbotara xarbotaran xarbotarem xarbotaren xarbotares xarbotareu xarbotaria xarbotarien xarbotaries xarbotarà xarbotaràs xarbotaré xarbotaríem xarbotaríeu xarbotassen xarbotasses xarbotassin xarbotassis xarbotat xarbotats xarbotau xarbotava xarbotaven xarbotaves xarbote xarbotem xarboten xarbotes xarbotessen xarbotesses xarbotessin xarbotessis xarboteu xarboti xarbotin xarbotis xarboto xarbotà xarbotàrem xarbotàreu xarbotàs xarbotàssem xarbotàsseu xarbotàssim xarbotàssiu xarbotàvem xarbotàveu xarbotés xarbotéssem xarbotésseu xarbotéssim xarbotéssiu xarbotí v
salpicar

xarcolar /t͡ʃar.koˈɫa/ /t͡ʃaɾ.koˈɫa/ /t͡ʃaɾ.koˈɫaɾ/ /ʃər.kuˈɫa/ /ʃəɾ.koˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val xarcol xarcola xarcolada xarcolades xarcolam xarcolant xarcolar xarcolara xarcolaran xarcolarem xarcolaren xarcolares xarcolareu xarcolaria xarcolarien xarcolaries xarcolarà xarcolaràs xarcolaré xarcolaríem xarcolaríeu xarcolassen xarcolasses xarcolassin xarcolassis xarcolat xarcolats xarcolau xarcolava xarcolaven xarcolaves xarcole xarcolem xarcolen xarcoles xarcolessen xarcolesses xarcolessin xarcolessis xarcoleu xarcoli xarcolin xarcolis xarcolo xarcolà xarcolàrem xarcolàreu xarcolàs xarcolàssem xarcolàsseu xarcolàssim xarcolàssiu xarcolàvem xarcolàveu xarcolés xarcoléssem xarcolésseu xarcoléssim xarcoléssiu xarcolí v
escardar

xare /ˈt͡ʃa.ɾe/ /ˈʃa.ɾə/ n masc
raqueta argentina sare
(pilota basca) Modalitat de pilota basca masculina practicada amb un xare en trinquet, en partits per parelles de quaranta punts.

xarlatà /t͡ʃaɾ.ɫaˈta/ /ʃər.ɫəˈta/ n masc
charlatán

xarleston /t͡ʃaɾ.ɫesˈton/ /ʃər.ɫəsˈton/ n masc
charlestón
Instrument idiòfon de percussió que forma part de la bateria de jazz, constituït per dos plats amb colissa accionats pel peu de l'instrumentista.

xarlotada /t͡ʃaɾ.ɫoˈta.ða/ /ʃər.ɫuˈta.ðə/ /ʃəɾ.ɫoˈta.ðə/ n fem
charlotada

xarnego /t͡ʃaɾˈne.ɣo/ /ʃərˈnɛ.ɣu/ /ʃəɾˈnɛ.ɣo/ n masc
charnego

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
jarabe

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
charretera hombrera
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.
charretera
Llenca de roba que es posa en l'extrem inferior dels calçons o en la part dels genolls, per a subjectar-los a la cama per mitjà d'una civelleta.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xarrup xarrupa xarrupada xarrupades xarrupam xarrupant xarrupar xarrupara xarruparan xarruparem xarruparen xarrupares xarrupareu xarruparia xarruparien xarruparies xarruparà xarruparàs xarruparé xarruparíem xarruparíeu xarrupassen xarrupasses xarrupassin xarrupassis xarrupat xarrupats xarrupau xarrupava xarrupaven xarrupaves xarrupe xarrupem xarrupen xarrupes xarrupessen xarrupesses xarrupessin xarrupessis xarrupeu xarrupi xarrupin xarrupis xarrupo xarrupà xarrupàrem xarrupàreu xarrupàs xarrupàssem xarrupàsseu xarrupàssim xarrupàssiu xarrupàvem xarrupàveu xarrupés xarrupéssem xarrupésseu xarrupéssim xarrupéssiu xarrupí v
sorber

xaruc /t͡ʃaˈɾuk/ /ʃəˈɾuk/ xaruga adj masc
chocho
Que repapieja (una persona gran).

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ Interjection
red

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
red
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.
(esports de raqueta, voleibol) Conjunt de fils encreuats regularment en dues direccions que divideix en dues meitats iguals una pista de joc o una superfície de joc, per sobre el qual s'ha de fer passar la pilota o el volant.
(basquetbol) Conjunt de fils blancs encreuats regularment en dues direccions fixat a una cistella, amb forma d'embut, obert per la part inferior i amb una llargada de 40 a 45 cm, que s'utilitza per a alentir el pas de la pilota, amb l'objectiu de fer més visible la consecució d'una cistella.
(pilota basca) Part d'un xare consistent en una bossa per a recollir la pilota i llançar-la, formada per un conjunt de cordes poc tibants encreuades regularment en dues direccions.
malla protectora
(pilota basca, beisbol) Conjunt de fils metàl·lics o de corda encreuats regularment en dues direccions que se situen davant d'un espai obert destinat al públic, amb l'objectiu de protegir els espectadors dels impactes de la pilota.

xarxa d'individuals n fem
red de individuales

xarxa d'informació n fem
red de información

xarxa d'àrea local n fem
red de área local

xarxa de dobles n fem
red de dobles

xarxa de protecció n fem
red de protección

xarxa de recerca n fem
red de investigación

xarxa informàtica n fem
red de ordenadores

xarxa interior n fem
red interior

xarxa meteorològica n fem
red meteorológica

xarxa neuronal n fem
red neuronal

xarxa social n fem
red social

xarxa tocada n fem
falta de red

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
cerceta

xaró /t͡ʃaˈɾo/ /ʃəˈɾo/ adj masc
chabacano

xassís /t͡ʃaˈsis/ /ʃəˈsis/ n masc
chasis

xat /ˈʃat/ n masc
chat

xativí /ʃa.tiˈvi/ /ʃa.tiˈβi/ /ʃə.tiˈvi/ /ʃə.tiˈβi/ xativina xativins adj masc
setabense

xato /ˈt͡ʃa.to/ /ˈʃa.to/ /ˈʃa.tu/ n masc
bombo
Cert tipus de vaixell amb el mínim calat possible, per la qual cosa té el fons del buc pla. Està pensat especialment per a transport a terra de la càrrega d'altres vaixells que no entren al dic i també per al manteniment de l'obra viva.
chato
Sobrenom amb el qual es coneixia l'avió rus Polikarpov I-15 pel bàndol republicà de la guerra civil espanyola, altrament conegut com a "Curtiss" pel bàndol contrari per confondre'l amb el "Curtiss Sparrowhawk" de fabricació americana.

xau-xau /ˌt͡ʃawˈt͡ʃaw/ /ˌʃawˈʃaw/ n masc
cuchuchí
Cant de la guatlla i de la perdiu.

xauxa /ˈt͡ʃaw.t͡ʃa/ /ˈʃaw.ʃa/ /ˈʃaw.ʃə/ n fem
jauja

xauxinar /t͡ʃaw.t͡ʃiˈna/ /ʃaw.ʃiˈna/ /ʃaw.ʃiˈnaɾ/ /ʃəw.ʃiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xauxina xauxinada xauxinades xauxinam xauxinant xauxinar xauxinara xauxinaran xauxinarem xauxinaren xauxinares xauxinareu xauxinaria xauxinarien xauxinaries xauxinarà xauxinaràs xauxinaré xauxinaríem xauxinaríeu xauxinassen xauxinasses xauxinassin xauxinassis xauxinat xauxinats xauxinau xauxinava xauxinaven xauxinaves xauxine xauxinem xauxinen xauxines xauxinessen xauxinesses xauxinessin xauxinessis xauxineu xauxini xauxinin xauxinis xauxino xauxinà xauxinàrem xauxinàreu xauxinàs xauxinàssem xauxinàsseu xauxinàssim xauxinàssiu xauxinàvem xauxinàveu xauxinés xauxinéssem xauxinésseu xauxinéssim xauxinéssiu xauxiní xauxín v
chirriar

xavacà /t͡ʃa.vaˈka/ /t͡ʃa.βaˈka/ /ʃə.vəˈka/ /ʃə.βəˈka/ adj masc
chabacano

xavalla /t͡ʃaˈva.ʎa/ /t͡ʃaˈβa.ʎa/ /ʃəˈva.ʎə/ /ʃəˈβa.ʎə/ n fem
calderilla

xaveta /t͡ʃaˈve.ta/ /t͡ʃaˈβe.ta/ /ʃəˈvə.tə/ /ʃəˈvɛ.tə/ /ʃəˈβɛ.tə/ n fem
chaveta

xe /ˈt͡ʃɛ/ /ˈʃɛ/ Interjection
che

xebka n fem
sebka

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
cheque

xec escolar n masc
cheque escolar

xeflis /ˈt͡ʃɛ.fɫis/ /ˈʃɛ.fɫis/ n masc
cuchipanda

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
jeque

xeiene /t͡ʃeˈje.ne/ /ʃəˈje.nə/ n masc
cheyén
Llengua ameríndia de la família algonquina.

xel /ˈt͡ʃɛɫ/ /ˈʃɛɫ/ n masc
volandeira
Mol·lusc de la família dels pectínids, amb closca de plecs amples i arrodonits de color clar (Aequipecten opercularis).

xellí /t͡ʃeˈʎi/ /ʃəˈʎi/ xellina xellins adj masc
chellino

xelvà /t͡ʃeɫˈva/ /t͡ʃeɫˈβa/ /ʃəɫˈva/ /ʃəɫˈβa/ xelvana xelvans adj masc
chelvano

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
chimenea
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.
Conjunt de la instal·lació que permet fer foc en una llar amb sortida de fums.
Conducte que les forces internes d'un volcà creen per expulsar productes en estat gasós, sòlid o pastós.

xemicar /t͡ʃe.miˈka/ /t͡ʃe.miˈkaɾ/ /ʃə.miˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xemic xemica xemicada xemicades xemicam xemicant xemicar xemicara xemicaran xemicarem xemicaren xemicares xemicareu xemicaria xemicarien xemicaries xemicarà xemicaràs xemicaré xemicaríem xemicaríeu xemicassen xemicasses xemicassin xemicassis xemicat xemicats xemicau xemicava xemicaven xemicaves xemico xemicà xemicàrem xemicàreu xemicàs xemicàssem xemicàsseu xemicàssim xemicàssiu xemicàvem xemicàveu xemique xemiquem xemiquen xemiques xemiquessen xemiquesses xemiquessin xemiquessis xemiqueu xemiqui xemiquin xemiquis xemiqués xemiquéssem xemiquésseu xemiquéssim xemiquéssiu xemiquí v
chafar

xenai /t͡ʃeˈnaj/ /ʃəˈnaj/ n masc
shanai

xenilla /t͡ʃeˈni.ʎa/ /ʃəˈni.ʎə/ n fem
felpilla

xenixell /ʃe.niˈʃeʎ/ /ʃə.niˈʃeʎ/ n masc
senecio

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
xenofobia

xenotrasplantament /ˌkse.nu.tɾəs.pɫən.təˈmen/ /ˌʃe.no.tɾas.pɫan.taˈmen/ /ˌʃe.no.tɾas.pɫan.taˈment/ /ˌʃe.no.tɾəs.pɫən.təˈment/ /ˌʃe.nu.tɾəs.pɫən.təˈmen/ n masc
xenotransplante

xenòfob /ksəˈnɔ.fup/ /ʃeˈnɔ.fop/ /ʃəˈnɔ.fop/ /ʃəˈnɔ.fup/ adj masc
xenófobo

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
xenón

xequeré n masc
shekere

xeraquer /ʃe.ɾaˈke/ /ʃe.ɾaˈkeɾ/ /ʃə.ɾəˈke/ adj masc
jaraqués
Originari, pertanyent o relatiu a Xeraco (Safor).

xeraquer /ʃe.ɾaˈke/ /ʃe.ɾaˈkeɾ/ /ʃə.ɾəˈke/ n masc
jaraqués
Natural de Xeraco (Safor).

xeremia simple n fem
caramillo

xeresà /ʃe.ɾeˈza/ /ʃə.ɾəˈza/ xeresana xeresans adj masc
jeresano
Originari, pertanyent o relatiu a Xeresa (Safor).

xeresà /ʃe.ɾeˈza/ /ʃə.ɾəˈza/ n masc
jeresano
Natural de Xeresa (Safor).

xericà /t͡ʃe.ɾiˈka/ /ʃe.ɾiˈka/ /ʃə.ɾiˈka/ adj masc
jericano

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
suero

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
jeringa

xeringar /t͡ʃe.ɾiŋˈɡa/ /ʃe.ɾiŋˈɡa/ /ʃe.ɾiŋˈɡaɾ/ /ʃə.ɾiŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xering xeringa xeringada xeringades xeringam xeringant xeringar xeringara xeringaran xeringarem xeringaren xeringares xeringareu xeringaria xeringarien xeringaries xeringarà xeringaràs xeringaré xeringaríem xeringaríeu xeringassen xeringasses xeringassin xeringassis xeringat xeringats xeringau xeringava xeringaven xeringaves xeringo xeringue xeringuem xeringuen xeringues xeringuessen xeringuesses xeringuessin xeringuessis xeringueu xeringui xeringuin xeringuis xeringués xeringuéssem xeringuésseu xeringuéssim xeringuéssiu xeringuí xeringà xeringàrem xeringàreu xeringàs xeringàssem xeringàsseu xeringàssim xeringàssiu xeringàvem xeringàveu v
jeringar

xerinola /t͡ʃe.ɾiˈnɔ.ɫa/ /ʃə.ɾiˈnɔ.ɫə/ n fem
algazara

xerografiar /kse.ɾo.ɣɾa.fiˈa/ /kse.ɾo.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ksə.ɾo.ɣɾə.fiˈa/ /ksə.ɾu.ɣɾə.fiˈa/ /ʃe.ɾo.ɣɾa.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xerografia xerografiada xerografiades xerografiam xerografiant xerografiar xerografiara xerografiaran xerografiarem xerografiaren xerografiares xerografiareu xerografiaria xerografiarien xerografiaries xerografiarà xerografiaràs xerografiaré xerografiaríem xerografiaríeu xerografiassen xerografiasses xerografiassin xerografiassis xerografiat xerografiats xerografiau xerografiava xerografiaven xerografiaves xerografie xerografiem xerografien xerografies xerografiessen xerografiesses xerografiessin xerografiessis xerografieu xerografii xerografio xerografià xerografiàrem xerografiàreu xerografiàs xerografiàssem xerografiàsseu xerografiàssim xerografiàssiu xerografiàvem xerografiàveu xerografiés xerografiéssem xerografiésseu xerografiéssim xerografiéssiu xerografií xerografiï xerografiïn xerografiïs v
xerografiar

xerostomia /kse.ɾos.toˈmi.a/ /ksə.ɾos.toˈmi.ə/ /ksə.ɾus.tuˈmi.ə/ /ʃe.ɾos.toˈmi.a/ n fem
xerostomía

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
serrucho
Serra amb un mànec en un extrem.
hoja de sierra
Instrument idiòfon de percussió que consisteix en una fulla d'acer fixada per un dels caps a un mànec de fusta, molt semblant a un xerrac de fuster però sense dents, que es toca amb un arquet de violí o colpejant amb una baqueta.

xerracar /t͡ʃe.raˈka/ /t͡ʃe.raˈkaɾ/ /ʃə.rəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xerrac xerraca xerracada xerracades xerracam xerracant xerracar xerracara xerracaran xerracarem xerracaren xerracares xerracareu xerracaria xerracarien xerracaries xerracarà xerracaràs xerracaré xerracaríem xerracaríeu xerracassen xerracasses xerracassin xerracassis xerracat xerracats xerracau xerracava xerracaven xerracaves xerraco xerracà xerracàrem xerracàreu xerracàs xerracàssem xerracàsseu xerracàssim xerracàssiu xerracàvem xerracàveu xerraque xerraquem xerraquen xerraques xerraquessen xerraquesses xerraquessin xerraquessis xerraqueu xerraqui xerraquin xerraquis xerraqués xerraquéssem xerraquésseu xerraquéssim xerraquéssiu xerraquí v
serrar

xerrada /t͡ʃeˈra.ða/ /ʃəˈra.ðə/ n fem
charla

xerradissa /t͡ʃe.raˈði.sa/ /ʃə.rəˈði.sə/ n fem
charlatanería

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
charlatán
Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
charla

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) sept xerr xerra xerrada xerrades xerram xerrant xerrar xerraran xerrarem xerraren xerrares xerrareu xerraria xerrarien xerraries xerrarà xerraràs xerraré xerraríem xerraríeu xerrassen xerrasses xerrassin xerrassis xerrat xerrats xerrau xerrava xerraven xerraves xerrem xerren xerres xerressen xerresses xerressin xerressis xerreu xerri xerrin xerris xerro xerrà xerràrem xerràreu xerràs xerràssem xerràsseu xerràssim xerràssiu xerràvem xerràveu xerrés xerréssem xerrésseu xerréssim xerréssiu xerrí v
charlar

xerrera /t͡ʃeˈre.ɾa/ /ʃəˈre.ɾə/ n fem
picotería

xerri /ˈt͡ʃɛ.ri/ /ˈʃɛ.ri/ n masc
chirle

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
chirrido

xerric-xerrac /t͡ʃeˌrik.t͡ʃeˈrak/ /ʃəˌrik.ʃəˈrak/ n masc
carraca

xerricar /t͡ʃe.riˈka/ /t͡ʃe.riˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xerric xerrica xerricada xerricades xerricam xerricant xerricar xerricara xerricaran xerricarem xerricaren xerricares xerricareu xerricaria xerricarien xerricaries xerricarà xerricaràs xerricaré xerricaríem xerricaríeu xerricassen xerricasses xerricassin xerricassis xerricat xerricats xerricau xerricava xerricaven xerricaves xerrico xerricà xerricàrem xerricàreu xerricàs xerricàssem xerricàsseu xerricàssim xerricàssiu xerricàvem xerricàveu xerrique xerriquem xerriquen xerriques xerriquessen xerriquesses xerriquessin xerriquessis xerriqueu xerriqui xerriquin xerriquis xerriqués xerriquéssem xerriquésseu xerriquéssim xerriquéssiu xerriquí v
chirriar

xerroteig /t͡ʃe.roˈtet͡ʃ/ /ʃə.roˈtət͡ʃ/ /ʃə.ruˈtɛt͡ʃ/ n masc
gorjeo

xerrotejar /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒa/ /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃe.ro.teˈʒa/ /ʃə.ro.təˈd͡ʒa/ /ʃə.ru.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) sept xerrotegem xerrotegen xerroteges xerrotegessen xerrotegesses xerrotegessin xerrotegessis xerrotegeu xerrotegi xerrotegin xerrotegis xerrotegés xerrotegéssem xerrotegésseu xerrotegéssim xerrotegéssiu xerrotegí xerroteig xerroteja xerrotejada xerrotejades xerrotejam xerrotejant xerrotejar xerrotejaran xerrotejarem xerrotejaren xerrotejares xerrotejareu xerrotejaria xerrotejarien xerrotejaries xerrotejarà xerrotejaràs xerrotejaré xerrotejaríem xerrotejaríeu xerrotejassen xerrotejasses xerrotejassin xerrotejassis xerrotejat xerrotejats xerrotejau xerrotejava xerrotejaven xerrotejaves xerrotejo xerrotejà xerrotejàrem xerrotejàreu xerrotejàs xerrotejàssem xerrotejàsseu xerrotejàssim xerrotejàssiu xerrotejàvem xerrotejàveu v
gorjear
Començar a parlar les criatures.
chirriar
Parlotejar insistentment.

xertolí /t͡ʃeɾ.toˈɫi/ /ʃər.tuˈɫi/ /ʃəɾ.toˈɫi/ adj masc
chertolino

xerà /t͡ʃeˈɾa/ /ʃəˈɾa/ xerana xerans adj masc
cherano

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
jerez

xestalguí /t͡ʃes.taɫˈɣi/ /ʃəs.təɫˈɣi/ adj masc
gestalguino

xestà /t͡ʃesˈta/ /ʃəsˈta/ xestana xestans adj masc
chestano

xetar /t͡ʃeˈta/ /t͡ʃeˈtaɾ/ /ʃəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val xet xeta xetada xetades xetam xetant xetar xetara xetaran xetarem xetaren xetares xetareu xetaria xetarien xetaries xetarà xetaràs xetaré xetaríem xetaríeu xetassen xetasses xetassin xetassis xetat xetats xetau xetava xetaven xetaves xete xetem xeten xetes xetessen xetesses xetessin xetessis xeteu xeti xetin xetis xeto xetà xetàrem xetàreu xetàs xetàssem xetàsseu xetàssim xetàssiu xetàvem xetàveu xetés xetéssem xetésseu xetéssim xetéssiu xetí v
chetar

xiatsu /t͡ʃiˈat.su/ /ʃiˈat.su/ n masc
shiatsu

xic-xac n masc
chic-chac

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
chicle

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
novio
Noi que festeja, parella sentimental.

xicra /ˈt͡ʃi.kɾa/ /ˈʃi.kɾə/ n fem
jícara

xicres n fem
jícaras

xifoïdal /ʃi.fo.iˈðaɫ/ /ʃi.fu.iˈðaɫ/ adj
xifoideo

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
cifra

xifrar /t͡ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xifr xifra xifrada xifrades xifram xifrant xifrar xifrara xifraran xifrarem xifraren xifrares xifrareu xifraria xifrarien xifraries xifrarà xifraràs xifraré xifraríem xifraríeu xifrassen xifrasses xifrassin xifrassis xifrat xifrats xifrau xifrava xifraven xifraves xifre xifrem xifren xifres xifressen xifresses xifressin xifressis xifreu xifri xifrin xifris xifro xifrà xifràrem xifràreu xifràs xifràssem xifràsseu xifràssim xifràssiu xifràvem xifràveu xifrés xifréssem xifrésseu xifréssim xifréssiu xifrí v
cifrar

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ n fem
chilena
(futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xili /ˈt͡ʃi.ɫi/ /ˈʃi.ɫi/ n masc
chile

xilografia /ksi.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /ksi.ɫo.ɣɾəˈfi.ə/ /ksi.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ /ʃi.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ n fem
xilografía
Tècnica d'impressió en relleu amb planxa de fusta tallada a mà.
Làmina obtinguda per l'efecte d'estampació d'una matriu xilogràfica.

xilografiar /ksi.ɫo.ɣɾa.fiˈa/ /ksi.ɫo.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ksi.ɫo.ɣɾə.fiˈa/ /ksi.ɫu.ɣɾə.fiˈa/ /ʃi.ɫo.ɣɾa.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xilografia xilografiada xilografiades xilografiam xilografiant xilografiar xilografiara xilografiaran xilografiarem xilografiaren xilografiares xilografiareu xilografiaria xilografiarien xilografiaries xilografiarà xilografiaràs xilografiaré xilografiaríem xilografiaríeu xilografiassen xilografiasses xilografiassin xilografiassis xilografiat xilografiats xilografiau xilografiava xilografiaven xilografiaves xilografie xilografiem xilografien xilografies xilografiessen xilografiesses xilografiessin xilografiessis xilografieu xilografii xilografio xilografià xilografiàrem xilografiàreu xilografiàs xilografiàssem xilografiàsseu xilografiàssim xilografiàssiu xilografiàvem xilografiàveu xilografiés xilografiéssem xilografiésseu xilografiéssim xilografiéssiu xilografií xilografiï xilografiïn xilografiïs v
xilograbar

xilxer /t͡ʃiʎˈt͡ʃe/ /t͡ʃiʎˈt͡ʃeɾ/ /ʃiʎˈʃe/ adj masc
chilchero

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ adj masc
chileno
Relatiu o pertanyent a Xile.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ n masc
chileno
Persona que habita o és originària de Xile.
xileno
Mescla de tres isòmers estructurals de l'hidrocarbur aromàtic dimetilbenzè, de fórmula química C6H4(CH3)2

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
xilófono

xim-xim /t͡ʃimˈt͡ʃim/ /ʃimˈʃim/ n masc
chinchín

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
chimpancé

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
tonto
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
tonto
Persona que diu o fa ximpleries.

ximplejar /t͡ʃim.pɫeˈd͡ʒa/ /t͡ʃim.pɫeˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃim.pɫeˈʒa/ /ʃim.pɫəˈd͡ʒa/ /ʃim.pɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val ximplege ximplegem ximplegen ximpleges ximplegessen ximplegesses ximplegessin ximplegessis ximplegeu ximplegi ximplegin ximplegis ximplegés ximplegéssem ximplegésseu ximplegéssim ximplegéssiu ximplegí ximpleig ximpleja ximplejada ximplejades ximplejam ximplejant ximplejar ximplejara ximplejaran ximplejarem ximplejaren ximplejares ximplejareu ximplejaria ximplejarien ximplejaries ximplejarà ximplejaràs ximplejaré ximplejaríem ximplejaríeu ximplejassen ximplejasses ximplejassin ximplejassis ximplejat ximplejats ximplejau ximplejava ximplejaven ximplejaves ximplejo ximplejà ximplejàrem ximplejàreu ximplejàs ximplejàssem ximplejàsseu ximplejàssim ximplejàssiu ximplejàvem ximplejàveu v
tontear

ximpleria /t͡ʃim.pɫeˈɾi.a/ /ʃim.pɫəˈɾi.ə/ n fem
tontería
Acció pròpia d'un ximple.

xinar /t͡ʃiˈna/ /t͡ʃiˈnaɾ/ /ʃiˈna/ occ xina xinada xinades xinant xinar xinaran xinarem xinaren xinares xinareu xinaria xinarien xinaries xinarà xinaràs xinaré xinaríem xinaríeu xinat xinats xinava xinaven xinaves xine xinem xinen xines xinessen xinesses xineu xino xinà xinàrem xinàreu xinàvem xinàveu xinés xinéssem xinésseu xiní v
repelar

xinxa /ˈt͡ʃiɲ.t͡ʃa/ /ˈʃiɲ.ʃə/ n fem
chinche
Insecte hemípter, de color rogenc i cos aplanat, paràsit d’ambients domèstics mancats d’higiene, que xucla la sang produint picades irritants (Cimex lectularius).

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
chino
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
chino china
Individu de la Xina.
chino
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ n masc
chip
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xipollar /t͡ʃi.poˈʎa/ /t͡ʃi.poˈʎaɾ/ /ʃi.poˈʎa/ /ʃi.puˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xipoll xipolla xipollada xipollades xipollam xipollant xipollar xipollara xipollaran xipollarem xipollaren xipollares xipollareu xipollaria xipollarien xipollaries xipollarà xipollaràs xipollaré xipollaríem xipollaríeu xipollassen xipollasses xipollassin xipollassis xipollat xipollats xipollau xipollava xipollaven xipollaves xipolle xipollem xipollen xipolles xipollessen xipollesses xipollessin xipollessis xipolleu xipolli xipollin xipollis xipollo xipollà xipollàrem xipollàreu xipollàs xipollàssem xipollàsseu xipollàssim xipollàssiu xipollàvem xipollàveu xipollés xipolléssem xipollésseu xipolléssim xipolléssiu xipollí v
chapotear

xipollejar /t͡ʃi.po.ʎeˈd͡ʒa/ /t͡ʃi.po.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃi.po.ʎeˈʒa/ /ʃi.po.ʎəˈd͡ʒa/ /ʃi.pu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xipollege xipollegem xipollegen xipolleges xipollegessen xipollegesses xipollegessin xipollegessis xipollegeu xipollegi xipollegin xipollegis xipollegés xipollegéssem xipollegésseu xipollegéssim xipollegéssiu xipollegí xipolleig xipolleja xipollejada xipollejades xipollejam xipollejant xipollejar xipollejara xipollejaran xipollejarem xipollejaren xipollejares xipollejareu xipollejaria xipollejarien xipollejaries xipollejarà xipollejaràs xipollejaré xipollejaríem xipollejaríeu xipollejassen xipollejasses xipollejassin xipollejassis xipollejat xipollejats xipollejau xipollejava xipollejaven xipollejaves xipollejo xipollejà xipollejàrem xipollejàreu xipollejàs xipollejàssem xipollejàsseu xipollejàssim xipollejàssiu xipollejàvem xipollejàveu v
chapotear

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
ciprés

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ adj
chipriota
Relatiu o pertanyent a Xipre.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ n neut
chipriota
Habitant de Xipre.

xiriveller /t͡ʃi.ɾi.veˈʎeɾ/ /t͡ʃi.ɾi.βeˈʎe/ /t͡ʃi.ɾi.βeˈʎeɾ/ /ʃi.ɾi.vəˈʎe/ /ʃi.ɾi.βəˈʎe/ adj masc
chirivellense
Originari, pertanyent o relatiu a Xirivella (Horta Oest).

xiriveller /t͡ʃi.ɾi.veˈʎeɾ/ /t͡ʃi.ɾi.βeˈʎe/ /t͡ʃi.ɾi.βeˈʎeɾ/ /ʃi.ɾi.vəˈʎe/ /ʃi.ɾi.βəˈʎe/ n masc
chirivellense
Natural de Xirivella (Horta Oest)

xirivellà /t͡ʃi.ɾi.veˈʎa/ /t͡ʃi.ɾi.βeˈʎa/ /ʃi.ɾi.vəˈʎa/ /ʃi.ɾi.βəˈʎa/ adj masc
chirivellense

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
chirivía

xiroi /t͡ʃiˈɾɔj/ /ʃiˈɾɔj/ adj masc
donoso

xiruca /t͡ʃiˈɾu.ka/ /ʃiˈɾu.kə/ n fem
chiruca

xiscladissa /t͡ʃis.kɫaˈði.sa/ /ʃis.kɫəˈði.sə/ n fem
chillería

xisclar /t͡ʃisˈkɫa/ /t͡ʃisˈkɫaɾ/ /ʃisˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiscl xiscla xisclada xisclades xisclam xisclant xisclar xisclara xisclaran xisclarem xisclaren xisclares xisclareu xisclaria xisclarien xisclaries xisclarà xisclaràs xisclaré xisclaríem xisclaríeu xisclassen xisclasses xisclassin xisclassis xisclat xisclats xisclau xisclava xisclaven xisclaves xiscle xisclem xisclen xiscles xisclessen xisclesses xisclessin xisclessis xiscleu xiscli xisclin xisclis xisclo xisclà xisclàrem xisclàreu xisclàs xisclàssem xisclàsseu xisclàssim xisclàssiu xisclàvem xisclàveu xisclés xiscléssem xisclésseu xiscléssim xiscléssiu xisclí v
chillar

xiscle /ˈt͡ʃis.kɫe/ /ˈʃis.kɫə/ n masc
chillido

xiscló /t͡ʃisˈkɫo/ /ʃisˈkɫo/ adj
ciclán

xisquejar /t͡ʃis.keˈd͡ʒa/ /t͡ʃis.keˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃis.keˈʒa/ /ʃis.kəˈd͡ʒa/ /ʃis.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sept val val (1) xisquege xisquegem xisquegen xisqueges xisquegessen xisquegesses xisquegessin xisquegessis xisquegeu xisquegi xisquegin xisquegis xisquegés xisquegéssem xisquegésseu xisquegéssim xisquegéssiu xisquegí xisqueja xisquejada xisquejades xisquejant xisquejar xisquejara xisquejaran xisquejarem xisquejaren xisquejares xisquejareu xisquejaria xisquejarien xisquejaries xisquejarà xisquejaràs xisquejaré xisquejaríem xisquejaríeu xisquejassen xisquejasses xisquejat xisquejats xisquejava xisquejaven xisquejaves xisquejo xisquejà xisquejàrem xisquejàreu xisquejàssem xisquejàsseu xisquejàvem xisquejàveu v
descortezar

xistorra /t͡ʃisˈto.ra/ /ʃisˈto.rə/ n fem
chistorra

xitxarel·lo /t͡ʃi.t͡ʃaˈɾɛɫ.ɫo/ /ʃi.t͡ʃəˈɾɛɫ.ɫu/ adj masc
primo

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ n fem
pitada

xiuladissa /t͡ʃiw.ɫaˈði.sa/ /ʃiw.ɫəˈði.sə/ n fem
pitada
Xiulada múltiple i insistent.
silbidos
Xiulets continuats.

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiul xiula xiulada xiulades xiulam xiulant xiular xiulara xiularan xiularem xiularen xiulares xiulareu xiularia xiularien xiularies xiularà xiularàs xiularé xiularíem xiularíeu xiulassen xiulasses xiulassin xiulassis xiulat xiulats xiulau xiulava xiulaven xiulaves xiule xiulem xiulen xiules xiulessen xiulesses xiulessin xiulessis xiuleu xiuli xiulin xiulis xiulo xiulà xiulàrem xiulàreu xiulàs xiulàssem xiulàsseu xiulàssim xiulàssiu xiulàvem xiulàveu xiulés xiuléssem xiulésseu xiuléssim xiuléssiu xiulí v
silbar chiflar

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
silbido
So que resulta de l’acció de xiular.
silbato
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiulet atmosfèric n masc
silbido

xiuletada /t͡ʃiw.ɫeˈta.ða/ /ʃiw.ɫəˈta.ðə/ n fem
pitada

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
susurro

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiuege xiuxiuegem xiuxiuegen xiuxiueges xiuxiuegessen xiuxiuegesses xiuxiuegessin xiuxiuegessis xiuxiuegeu xiuxiuegi xiuxiuegin xiuxiuegis xiuxiuegés xiuxiuegéssem xiuxiuegésseu xiuxiuegéssim xiuxiuegéssiu xiuxiuegí xiuxiueig xiuxiueja xiuxiuejada xiuxiuejades xiuxiuejam xiuxiuejant xiuxiuejar xiuxiuejara xiuxiuejaran xiuxiuejarem xiuxiuejaren xiuxiuejares xiuxiuejareu xiuxiuejaria xiuxiuejarien xiuxiuejaries xiuxiuejarà xiuxiuejaràs xiuxiuejaré xiuxiuejaríem xiuxiuejaríeu xiuxiuejassen xiuxiuejasses xiuxiuejassin xiuxiuejassis xiuxiuejat xiuxiuejats xiuxiuejau xiuxiuejava xiuxiuejaven xiuxiuejaves xiuxiuejo xiuxiuejà xiuxiuejàrem xiuxiuejàreu xiuxiuejàs xiuxiuejàssem xiuxiuejàsseu xiuxiuejàssim xiuxiuejàssiu xiuxiuejàvem xiuxiuejàveu v
susurrar

xivarri /t͡ʃiˈva.ri/ /t͡ʃiˈβa.ri/ /ʃiˈva.ri/ /ʃiˈβa.ri/ n masc
alboroto

xivatà /t͡ʃi.vaˈta/ /t͡ʃi.βaˈta/ /ʃi.vəˈta/ /ʃi.βəˈta/ adj masc
chivatano
Originari, pertanyent o relatiu a Xiva de Morella (Morella, els Ports).

xivatà /t͡ʃi.vaˈta/ /t͡ʃi.βaˈta/ /ʃi.vəˈta/ /ʃi.βəˈta/ n masc
chivatano
Natural de Xiva de Morella (Morella, els Ports).

xivaïta /ʃi.vaˈi.ta/ /ʃi.vəˈi.tə/ /ʃi.βaˈi.ta/ /ʃi.βəˈi.tə/ n neut
shivaísta

xivà /t͡ʃiˈva/ /t͡ʃiˈβa/ /ʃiˈva/ adj masc
chivano
Originari, pertanyent o relatiu a Xiva (Foia de Bunyol).

xivà /t͡ʃiˈva/ /t͡ʃiˈβa/ /ʃiˈva/ n masc
chivano
Natural de Xiva (Foia de Bunyol).

xixonenc /ʃi.ʃoˈneŋ/ /ʃi.ʃoˈneŋk/ /ʃi.ʃoˈnəŋk/ /ʃi.ʃuˈnɛŋk/ adj masc
jijonenco
Originari, pertanyent o relatiu a Xixona (Alacantí).

xixonenc /ʃi.ʃoˈneŋ/ /ʃi.ʃoˈneŋk/ /ʃi.ʃoˈnəŋk/ /ʃi.ʃuˈnɛŋk/ n masc
jijonenco
Natural de Xixona (Alacantí).

xo /ˈʃo/ Interjection
so

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
choque
topada, col·lisió
(anglicisme, patologia) trauma

xocant /t͡ʃoˈkan/ /t͡ʃoˈkant/ /ʃoˈkant/ /ʃuˈkan/ adj
chocante
Que excita l'atenció per la seva novetat o estranyesa.

xocar /t͡ʃoˈka/ /t͡ʃoˈkaɾ/ /ʃoˈka/ /ʃuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xoc xoca xocada xocades xocam xocant xocar xocara xocaran xocarem xocaren xocares xocareu xocaria xocarien xocaries xocarà xocaràs xocaré xocaríem xocaríeu xocassen xocasses xocassin xocassis xocat xocats xocau xocava xocaven xocaves xoco xocà xocàrem xocàreu xocàs xocàssem xocàsseu xocàssim xocàssiu xocàvem xocàveu xoque xoquem xoquen xoques xoquessen xoquesses xoquessin xoquessis xoqueu xoqui xoquin xoquis xoqués xoquéssem xoquésseu xoquéssim xoquéssiu xoquí v
chocar

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
chocolate
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xocolatada /t͡ʃo.ko.ɫaˈta.ða/ /ʃo.ko.ɫəˈta.ðə/ /ʃu.ku.ɫəˈta.ðə/ n fem
chocolatada

xodenc /t͡ʃoˈðeŋ/ /t͡ʃoˈðeŋk/ /ʃoˈðəŋk/ /ʃuˈðɛŋk/ adj masc
chodano
Originari, pertanyent o relatiu a Xodos (Alcalatén).

xodenc /t͡ʃoˈðeŋ/ /t͡ʃoˈðeŋk/ /ʃoˈðəŋk/ /ʃuˈðɛŋk/ n masc
chodano
Natural de Xodos (Alcalatén).

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
chófer

xollar /t͡ʃoˈʎa/ /t͡ʃoˈʎaɾ/ /ʃoˈʎa/ /ʃuˈʎa/ occ xolla xollada xollades xollant xollar xollaran xollarem xollaren xollares xollareu xollaria xollarien xollaries xollarà xollaràs xollaré xollaríem xollaríeu xollat xollats xollava xollaven xollaves xolle xollem xollen xolles xollessen xollesses xollessin xollessis xolleu xolli xollin xollis xollo xollà xollàrem xollàreu xollàvem xollàveu xollés xolléssem xollésseu xolléssim xolléssiu xollí v
esquilar

xoni /ˈʃɔ.ni/ n fem
choni

xop /ˈt͡ʃop/ /ˈʃop/ adj masc
empapado
Completament moll, ben mullat.

xop /ˈt͡ʃop/ /ˈʃop/ n masc
chop
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola per sobre amb l'estic, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola poc pronunciada.

xopar /t͡ʃoˈpa/ /t͡ʃoˈpaɾ/ /ʃoˈpa/ /ʃuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xop xopa xopada xopades xopam xopant xopar xopara xoparan xoparem xoparen xopares xopareu xoparia xoparien xoparies xoparà xoparàs xoparé xoparíem xoparíeu xopassen xopasses xopassin xopassis xopat xopats xopau xopava xopaven xopaves xope xopem xopen xopes xopessen xopesses xopessin xopessis xopeu xopi xopin xopis xopo xopà xopàrem xopàreu xopàs xopàssem xopàsseu xopàssim xopàssiu xopàvem xopàveu xopés xopéssem xopésseu xopéssim xopéssiu xopí v
empapar

xopsuei /ˌt͡ʃop.suˈej/ /ˌʃop.suˈej/ n masc
chapsui

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
cernícalo
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.
alón
(peixos) Peix de la família dels perciformes (Dactylopterus volitans).

xoriço /ʃoˈɾi.so/ /ʃuˈɾi.su/ n masc
chorizo

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ n masc
josa
Llengua bantu parlada a la regió sud-africana del Transkei.

xot /ˈt͡ʃɔt/ /ˈʃɔt/ n masc
choto
(central, nord-occidental) Cabrit de llet.

xover /t͡ʃoˈveɾ/ /t͡ʃoˈβe/ /t͡ʃoˈβeɾ/ /ʃoˈve/ /ʃuˈve/ adj masc
chovareño
Originari, pertanyent o relatiu a Xóvar (Alt Palància).

xover /t͡ʃoˈveɾ/ /t͡ʃoˈβe/ /t͡ʃoˈβeɾ/ /ʃoˈve/ /ʃuˈve/ n masc
chovareño
Natural de Xóvar (Alt Palància).

xucla vera n fem
chucla

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xucl xucla xuclada xuclades xuclam xuclant xuclar xuclara xuclaran xuclarem xuclaren xuclares xuclareu xuclaria xuclarien xuclaries xuclarà xuclaràs xuclaré xuclaríem xuclaríeu xuclassen xuclasses xuclassin xuclassis xuclat xuclats xuclau xuclava xuclaven xuclaves xucle xuclem xuclen xucles xuclessen xuclesses xuclessin xuclessis xucleu xucli xuclin xuclis xuclo xuclà xuclàrem xuclàreu xuclàs xuclàssem xuclàsseu xuclàssim xuclàssiu xuclàvem xuclàveu xuclés xucléssem xuclésseu xucléssim xucléssiu xuclí v
chupar

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
chucrut

xueta /t͡ʃuˈe.ta/ /ʃuˈə.tə/ /ʃuˈɛ.tə/ n neut
chueta
Individu integrant d'un grup endogàmic de l’illa de Mallorca, històricament discriminat pel seu origen jueu convers, caracteritzat per ser portador d'algun dels quinze cognoms que els identifiquen.

xuixo /ˈʃu.ʃo/ /ˈʃu.ʃu/ /ˈʃuj.ʃo/ n masc
chuzo
Llança o bastó punxegut, de mida curta, que acostumaven a dur els serenos o vigilants de nit de les ciutats.
pepito
Dolç aproximadament cilíndric farcit de crema, fregit i recobert de sucre.

xulesc /t͡ʃuˈɫesk/ /ʃuˈɫəsk/ /ʃuˈɫɛsk/ adj masc
chulesco

xulillà /t͡ʃu.ɫiˈʎa/ /ʃu.ɫiˈʎa/ adj masc
chulillano
Originari, pertanyent o relatiu a Xulilla (Serrans).

xulillà /t͡ʃu.ɫiˈʎa/ /ʃu.ɫiˈʎa/ n masc
chulillano
Natural de Xulilla (Serrans).

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
chupete

xup /ˈt͡ʃup/ /ˈʃup/ n masc
pocillo

xurma /ˈt͡ʃuɾ.ma/ /ˈʃur.mə/ n fem
chusma
(històric) Remers d'una galera.
Gent de baixa condició.

xurriacada /t͡ʃu.ri.aˈka.ða/ /ʃu.ri.əˈka.ðə/ n fem
zurriagazo
Cop de xurriaques.

xurriaquejar /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒa/ /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃu.ri.a.keˈʒa/ /ʃu.ri.ə.kəˈd͡ʒa/ /ʃu.ri.ə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sept val val (1) xurriaquege xurriaquegem xurriaquegen xurriaqueges xurriaquegessen xurriaquegesses xurriaquegessin xurriaquegessis xurriaquegeu xurriaquegi xurriaquegin xurriaquegis xurriaquegés xurriaquegéssem xurriaquegésseu xurriaquegéssim xurriaquegéssiu xurriaquegí xurriaqueja xurriaquejada xurriaquejades xurriaquejant xurriaquejar xurriaquejara xurriaquejaran xurriaquejarem xurriaquejaren xurriaquejares xurriaquejareu xurriaquejaria xurriaquejarien xurriaquejaries xurriaquejarà xurriaquejaràs xurriaquejaré xurriaquejaríem xurriaquejaríeu xurriaquejassen xurriaquejasses xurriaquejat xurriaquejats xurriaquejava xurriaquejaven xurriaquejaves xurriaquejo xurriaquejà xurriaquejàrem xurriaquejàreu xurriaquejàssem xurriaquejàsseu xurriaquejàvem xurriaquejàveu v
azotar

xurriaques /t͡ʃu.riˈa.kes/ /ʃu.riˈa.kəs/ n fem
zurriago

xurro /ˈt͡ʃu.ro/ /ˈʃu.ro/ /ˈʃu.ru/ adj masc
churro
(col·loquial) Propi de la zona interior del País Valencià de parla castellana originalment aragonesa.

xurro /ˈt͡ʃu.ro/ /ˈʃu.ro/ /ˈʃu.ru/ n masc
churro
Pasta de bunyol allargada i estriada que es talla en porcions.

xut /ˈt͡ʃut/ /ˈʃut/ n masc
chut
(futbol, futbol americà, rugbi) Cop fort donat a la pilota amb la part anterior del peu.
golpeo
(hoquei sobre herba) Llançament executat elevant l'estic cap enrere perquè agafi impuls abans de colpejar la bola amb un cop sec.

xut a pals n masc
gol de campo

xut a seguir n masc
patada a seguir

xut al vol n masc
puntapié de volea

xut col·locat n masc
puntapié colocado

xut curt n masc
patada corta

xut d'allunyament n masc
patada de despeje

xut de 22 m n masc
puntapié de saque de 22 m

xut de càstig n masc
puntapié de castigo

xut de sobrebot n masc
puntapié de botepronto

xut de transformació n masc
transformación

xut franc n masc
puntapié franco

xut inicial n masc
patada inicial

xut lliure n masc
patada libre

xut ras n masc
puntapié raso

xutador /t͡ʃu.taˈðo/ /t͡ʃu.taˈðoɾ/ /ʃu.təˈðo/ n masc
pateador
(futbol americà) Cadascun dels jugadors de l'equip especial que s'encarreguen de fer les jugades de xut.
chutador
(rugbi) Jugador que fa un xut.

xutador d'allunyament n masc
despejador

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xut xuta xutada xutades xutam xutant xutar xutara xutaran xutarem xutaren xutares xutareu xutaria xutarien xutaries xutarà xutaràs xutaré xutaríem xutaríeu xutassen xutasses xutassin xutassis xutat xutats xutau xutava xutaven xutaves xute xutem xuten xutes xutessen xutesses xutessin xutessis xuteu xuti xutin xutis xuto xutà xutàrem xutàreu xutàs xutàssem xutàsseu xutàssim xutàssiu xutàvem xutàveu xutés xutéssem xutésseu xutéssim xutéssiu xutí v
chutar
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xàfec /ˈt͡ʃa.fek/ /ˈʃa.fek/ /ˈʃa.fək/ n masc
chaparrón

xàmbit /ˈt͡ʃam.bit/ /ˈʃam.bit/ n masc
helado al corte

xàrcia /ˈʃar.si.ə/ /ˈʃaɾ.si.a/ n fem
sarcia
Càrrega, farcell o bala de diferents coses.
Espècie de filat per a pescar.
jarcia
Conjunt de coses diverses o d'una mateixa espècie, però sense ordre ni concert.
El cordam i arreus principals d'una nau.

xàrter /ˈt͡ʃaɾ.teɾ/ n masc
chárter

xàvega /ˈt͡ʃa.ve.ɣa/ /ˈt͡ʃa.βe.ɣa/ /ˈʃa.və.ɣə/ /ˈʃa.βə.ɣə/ n fem
sarria

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
cherife

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
chelín

yao /ˈja.o/ /ˈja.u/ n masc
yao

yazidisme /ja.ziˈðiz.me/ /jə.ziˈðiz.mə/ n masc
yazidismo

yips n masc
yips

youtuber /juˈtu.beɾ/ /juˈtu.βər/ n neut
youtuber
Qui fa vídeos a la plataforma de Youtube.

zairès /zajˈɾes/ /zəjˈɾəs/ /zəjˈɾɛs/ adj masc
zaireño
Relatiu o pertanyent al Zaire, actual República Democràtica del Congo.

zairès /zajˈɾes/ /zəjˈɾəs/ /zəjˈɾɛs/ n masc
zaireño
Persona que habita o és originària del Zaire.

zambià /zam.biˈa/ adj masc
zambiano
Relatiu o pertanyent a Zàmbia.

zambià /zam.biˈa/ n masc
zambiano
Persona que habita o és originària de Zàmbia.

zapeig /zaˈpet͡ʃ/ /zəˈpət͡ʃ/ /zəˈpɛt͡ʃ/ n masc
zapeo

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
cebra

zefirar /ze.fiˈɾa/ /ze.fiˈɾaɾ/ /zə.fiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zefir zefira zefirada zefirades zefiram zefirant zefirar zefirara zefiraran zefirarem zefiraren zefirares zefirareu zefiraria zefirarien zefiraries zefirarà zefiraràs zefiraré zefiraríem zefiraríeu zefirassen zefirasses zefirassin zefirassis zefirat zefirats zefirau zefirava zefiraven zefiraves zefire zefirem zefiren zefires zefiressen zefiresses zefiressin zefiressis zefireu zefiri zefirin zefiris zefiro zefirà zefiràrem zefiràreu zefiràs zefiràssem zefiràsseu zefiràssim zefiràssiu zefiràvem zefiràveu zefirés zefiréssem zefirésseu zefiréssim zefiréssiu zefirí v
estampar imitando los efectos de los tejidos de color

zel /ˈzɛɫ/ n masc
celo
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zelador /ze.ɫaˈðo/ /ze.ɫaˈðoɾ/ /zə.ɫəˈðo/ n masc
celador

zelandès /ze.ɫanˈdes/ /zə.ɫənˈdəs/ /zə.ɫənˈdɛs/ adj masc
zelandés
Relatiu o pertanyent a Zelanda (Països Baixos).

zelandès /ze.ɫanˈdes/ /zə.ɫənˈdəs/ /zə.ɫənˈdɛs/ n masc
zelandés
Persona que habita o és originària de Zelanda (Països Baixos).

zelar /zeˈɫa/ /zeˈɫaɾ/ /zəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zel zela zelada zelades zelam zelant zelar zelara zelaran zelarem zelaren zelares zelareu zelaria zelarien zelaries zelarà zelaràs zelaré zelaríem zelaríeu zelassen zelasses zelassin zelassis zelat zelats zelau zelava zelaven zelaves zele zelem zelen zeles zelessen zelesses zelessin zelessis zeleu zeli zelin zelis zelo zelà zelàrem zelàreu zelàs zelàssem zelàsseu zelàssim zelàssiu zelàvem zelàveu zelés zeléssem zelésseu zeléssim zeléssiu zelí v
celar

zen /ˈzɛn/ n masc
zen

zenata /zeˈna.ta/ /zəˈna.tə/ n neut
cenete
Individu d’una confederació tribal amaziga històrica, famosa per la seva habilitat amb la cavalleria.

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
cero
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.
(tennis, pilota valenciana, bàdminton) Resultat d'un jugador o un equip que no ha aconseguit cap punt.

zeta /ˈze.ta/ /ˈzɛ.tə/ n fem
zeta
Lletra de l’alfabet llatí: z Z.
dseta
Sisena lletra de l'alfabet grec: ζ ‎(z) Ζ ‎(Z).

zheng n masc
guzheng

zig-zag /ˌziɡˈzak/ n masc
zigzag

ziga-zaga /ˌzi.ɣaˈza.ɣa/ /ˌzi.ɣəˈza.ɣə/ n fem
zigzag

ziggurat /ziɡ.ɡuˈɾat/ n masc
zigurat

zigomàtic /zi.ɣoˈma.tik/ /zi.ɣuˈma.tik/ adj masc
cigomático

zigzaguejar /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa/ /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ziɡ.za.ɣeˈʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zigzaguege zigzaguegem zigzaguegen zigzagueges zigzaguegessen zigzaguegesses zigzaguegessin zigzaguegessis zigzaguegeu zigzaguegi zigzaguegin zigzaguegis zigzaguegés zigzaguegéssem zigzaguegésseu zigzaguegéssim zigzaguegéssiu zigzaguegí zigzagueig zigzagueja zigzaguejada zigzaguejades zigzaguejam zigzaguejant zigzaguejar zigzaguejara zigzaguejaran zigzaguejarem zigzaguejaren zigzaguejares zigzaguejareu zigzaguejaria zigzaguejarien zigzaguejaries zigzaguejarà zigzaguejaràs zigzaguejaré zigzaguejaríem zigzaguejaríeu zigzaguejassen zigzaguejasses zigzaguejassin zigzaguejassis zigzaguejat zigzaguejats zigzaguejau zigzaguejava zigzaguejaven zigzaguejaves zigzaguejo zigzaguejà zigzaguejàrem zigzaguejàreu zigzaguejàs zigzaguejàssem zigzaguejàsseu zigzaguejàssim zigzaguejàssiu zigzaguejàvem zigzaguejàveu v
zigzaguear

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
zinc

zirconi n masc
circonio

zitzània /ziˈd͡za.ni.a/ /ziˈd͡za.ni.ə/ /ziˈza.ni.a/ n fem
cizaña

zloty /ezˈɫɔ.ti/ /əzˈɫɔ.ti/ /ˈzwɔ.ti/ n masc
esloti

zona /ˈzo.na/ n fem
zona
Àrea delimitada, part d'un espai.
cuadro
(corfbol) Cadascuna de les dues meitats de forma quadrada d'un camp de joc, on se situen dos jugadors i dues jugadores de cada equip.

zona 1 n fem
zona 1

zona 2 n fem
zona 2

zona 3 n fem
zona 3

zona 4 n fem
zona 4

zona 5 n fem
zona 5

zona 6 n fem
zona 6

zona central n fem
zona central

zona d'anotació n fem
zona de anotación

zona d'antijoc n fem
zona de antijuego

zona d'aproximació n fem
approach

zona d'assaig n fem
zona de marca

zona d'atac n fem
pista delantera
(basquetbol, hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una per a cada equip, delimitades pels extrems per la línia de fons contrària i la línia central, i, pels costats, per les línies de banda, dintre les quals tenen lloc les jugades ofensives.
zona de ataque
(voleibol) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc de 3 m de fondària, una per a cada camp, delimitades per la xarxa i per la línia d'atac pròpia.

zona d'aurores n fem
zona de auroras

zona d'inspecció n fem
zona de inspección

zona de 22 m n fem
zona de 22 m

zona de 22,9 m n fem
zona de 22,9 m

zona de canvis n fem
zona de cambios

zona de cistella de dos punts n fem
zona de canasta de dos puntos

zona de cistella de tres punts n fem
zona de canasta de tres puntos

zona de defensa n fem
pista trasera
(basquetbol, hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una per a cada equip, delimitades per la línia de fons pròpia i la línia central i, pels costats, per les línies de banda, dintre les quals tenen lloc les jugades defensives.
zona de defensa
(voleibol) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc de 6 m de fondària, una a cada camp, delimitades per la línia d'atac i la línia de fons pròpies.

zona de desenvolupament pròxim n fem
zona de desarrollo próximo

zona de dreta n fem
lado de derecha

zona de dropatge n fem
zona de dropaje

zona de plantada n fem
mesa

zona de revés n fem
lado de revés

zona de seguretat n fem
pasillo de seguridad
(handbol) Zona situada al voltant d'un camp de joc, amb una amplada d'1 m respecte a les línies de banda i de 2 m respecte a les línies de porteria, que s'ha de mantenir lliure d'obstacles que puguin dificultar el desenvolupament del joc.
zona de seguridad
(beisbol) Zona de terra situada al voltant d'un camp de joc, que serveix per a advertir de la proximitat de la tanca de fons els defensors que corren d'esquena per fer una recepció.
(raquetbol) Àrea d'una pista de joc delimitada pels extrems per la línia curta i la línia de recepció i, pels costats, per les línies de banda, dintre la qual els jugadors no poden entrar després del servei fins que la pilota ha sobrepassat la línia curta.

zona de strike n fem
zona de strike

zona de substitució n fem
zona de cambios

zona educativa n fem
zona educativa

zona escolar rural n fem
zona escolar rural

zona intertropical n fem
zona de convergencia intertropical

zona lliure n fem
zona libre

zona neutral n fem
zona neutral
(basquetbol) Cadascuna de les àrees d'una pista de joc situades a banda i banda de les ampolles, on han d'estar-se els jugadors quan s'executa un tir lliure.
(futbol americà) Zona imaginària d'un camp de joc delimitada pels extrems per la línia de scrimmage i la línia defensiva i, pels costats, per les línies de banda.

zonificar /zo.ni.fiˈka/ /zo.ni.fiˈkaɾ/ /zu.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zonific zonifica zonificada zonificades zonificam zonificant zonificar zonificara zonificaran zonificarem zonificaren zonificares zonificareu zonificaria zonificarien zonificaries zonificarà zonificaràs zonificaré zonificaríem zonificaríeu zonificassen zonificasses zonificassin zonificassis zonificat zonificats zonificau zonificava zonificaven zonificaves zonifico zonificà zonificàrem zonificàreu zonificàs zonificàssem zonificàsseu zonificàssim zonificàssiu zonificàvem zonificàveu zonifique zonifiquem zonifiquen zonifiques zonifiquessen zonifiquesses zonifiquessin zonifiquessis zonifiqueu zonifiqui zonifiquin zonifiquis zonifiqués zonifiquéssem zonifiquésseu zonifiquéssim zonifiquéssiu zonifiquí v
zonificar

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zoología

zoomejar /zu.meˈd͡ʒa/ /zu.meˈd͡ʒaɾ/ /zu.meˈʒa/ /zu.məˈd͡ʒa/ /zu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) zoomege zoomegem zoomegen zoomeges zoomegessen zoomegesses zoomegessin zoomegessis zoomegeu zoomegi zoomegin zoomegis zoomegés zoomegéssem zoomegésseu zoomegéssim zoomegéssiu zoomegí zoomeja zoomejada zoomejades zoomejant zoomejar zoomejara zoomejaran zoomejarem zoomejaren zoomejares zoomejareu zoomejaria zoomejarien zoomejaries zoomejarà zoomejaràs zoomejaré zoomejaríem zoomejaríeu zoomejassen zoomejasses zoomejat zoomejats zoomejava zoomejaven zoomejaves zoomejo zoomejà zoomejàrem zoomejàreu zoomejàssem zoomejàsseu zoomejàvem zoomejàveu v
zoomear
(transitiu, tecnologia) Fer zoom.
(intransitiu, tecnologia, rar) Fer videotrucades mitjançant la plataforma Zoom.

zuau /zuˈaw/ n masc
zuavo

zulu /ˈzu.ɫu/ adj
zulú
Relatiu al poble zulu o a la seva llengua.

zulu /ˈzu.ɫu/ n masc
zulú
Llengua bantu del grup nguni parlada a la regió Natal de Sud-àfrica.

zulu /ˈzu.ɫu/ n neut
zulú
Individu d’un poble bantu de la regió Natal de Sud-àfrica.

zumzeig /zumˈzet͡ʃ/ /zumˈzət͡ʃ/ /zumˈzɛt͡ʃ/ n masc
zumbido

zumzejar /zum.zeˈd͡ʒa/ /zum.zeˈd͡ʒaɾ/ /zum.zeˈʒa/ /zum.zəˈd͡ʒa/ /zum.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zumzege zumzegem zumzegen zumzeges zumzegessen zumzegesses zumzegessin zumzegessis zumzegeu zumzegi zumzegin zumzegis zumzegés zumzegéssem zumzegésseu zumzegéssim zumzegéssiu zumzegí zumzeig zumzeja zumzejada zumzejades zumzejam zumzejant zumzejar zumzejara zumzejaran zumzejarem zumzejaren zumzejares zumzejareu zumzejaria zumzejarien zumzejaries zumzejarà zumzejaràs zumzejaré zumzejaríem zumzejaríeu zumzejassen zumzejasses zumzejassin zumzejassis zumzejat zumzejats zumzejau zumzejava zumzejaven zumzejaves zumzejo zumzejà zumzejàrem zumzejàreu zumzejàs zumzejàssem zumzejàsseu zumzejàssim zumzejàssiu zumzejàvem zumzejàveu v
zumbar
Fer zum-zum, brunzir.

zwitterió /zwit.te.ɾiˈo/ /zwit.tə.ɾiˈo/ n masc
zwitterión

zzz /zː/ Interjection
zzz
Ronc suau mentre algú dorm.

zèfir /ˈzɛ.fir/ n masc
céfiro
(meteorologia) Brisa suau que bufa de ponent.

zífid becut de Shepherd n masc
ballena picuda de Shepherd

zífid cap d'olla austral n masc
ballena nariz de botella sur

zífid cap d'olla boreal n masc
ballena nariz de botella norte

zífid d'Andrew n masc
zifio de Andrews

zífid de Gervais n masc
zifio de Gervais

zífid de Gray n masc
zifio de Gray

zífid de Hector n masc
zifio de Hector

zífid de Hubbs n masc
zifio de Hubbs

zífid de Layard n masc
zifio de Layard

zífid de Perrin n masc
zifio de Perrin

zífid de Stejneger n masc
zifio de Stejneger

zífid de dents de ginkgo n masc
zifio japonés

zífid de dents de pala n masc
zifio de Travers

zífid de l'Indopacífic n masc
zifio de Longman

zífid de quatre dents meridional n masc
ballenato de Arnoux

zífid de quatre dents septentrional n masc
zifio de Baird

zífid pigmeu n masc
ballena picuda

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
cíngaro
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
África
Continent situat al sud d'Europa.

Àgueda /ˈa.ɣe.ða/ /ˈa.ɣə.ðə/ pn
Ágata
Prenom femení

Àlvar /ˈaɫ.vaɾ/ /ˈaɫ.vəɾ/ /ˈaɫ.βar/ /ˈaɫ.βaɾ/ /ˈaɫ.βər/ pn
Álvaro
Prenom masculí

Àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ /ˈaɲ.ʒəɫ/ pn
Ángel
Prenom masculí

Àngela /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/ /ˈaɲ.ʒə.ɫə/ pn
Ángela

Ànteros /ˈan.te.ros/ /ˈan.tə.ros/ /ˈan.tə.rus/ pn
Anteros

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Aries

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Artemisa Ártemis

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asia
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Atila

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Austria
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Ègara /ˈe.ɣa.ɾa/ /ˈɛ.ɣə.ɾə/ pn
Egara

Énova /ˈe.no.va/ /ˈe.no.və/ /ˈe.no.βa/ /ˈe.nu.və/ /ˈe.nu.βə/ /ˈle.no.va/ pn
Énova
Municipi de la Ribera Alta.

Ícar /ˈi.kaɾ/ /ˈi.kər/ pn
Ícaro

Índia /ˈin.di.ə/ pn
India
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Ístria /ˈis.tɾi.a/ /ˈis.tɾi.ə/ pn
Istria

Ítala pn
Ítala
Prenom femení

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Oscar Óscar

àbac /ˈa.bak/ n masc
ábaco contador
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
ábaco
(arcaisme) Tauler emprat al joc de dames, escacs, etc.
(arquitectura) Peça amb forma prismàtica usada per a coronar el capitell d'una columna i augmentar la superfície on recolza l'arquitrau.

àcid adj masc
ácido agrio
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
ácido agrio
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid alternàric n masc
ácido alternárico

àcid desoxiribonucleic n masc
ácido desoxirribonucleico

àcid fusàric n masc
ácido fusárico

àcid periòdic n masc
ácido periódico

àcid picolínic n masc
ácido picolínico

àcid ribonucleic n masc
ácido ribonucleico

àcid xalmúgric n masc
ácido chalmúgrico

àcrata /ˈa.kɾa.ta/ /ˈa.kɾə.tə/ adj
ácrata
Contrari a l'autoritat.

àdhuc /ˈa.ðuk/ adv
incluso

àditon /ˈa.ði.ton/ n masc
ádito

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
afar
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
ágil

àgilment /ˌa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌa.ʒiɫˈmen/ /ˌa.ʒiɫˈment/ adv
ágil ágilmente

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
águila
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.
Símbol heràldic que representa l'au esmentada.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ n masc
akan

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
álbum

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
álgebra

àlien /ˈa.ɫi.en/ /ˈa.ɫi.ən/ n
alien

àlies /ˈa.ɫi.es/ /ˈa.ɫi.əs/ adv
alias

àlies /ˈa.ɫi.es/ /ˈa.ɫi.əs/ n masc
alias
sobrenom

àlter ego /ˌaɫ.terˈɛ.ɣo/ /ˌaɫ.teɾˈe.ɣo/ n neut
álter ego

àmbit /ˈam.bit/ n masc
ámbito
Perímetre que delimita un espai o, en general, qualsevol cosa.

àmpliament /ˌam.pɫi.aˈmen/ /ˌam.pɫi.aˈment/ /ˌam.pɫi.əˈmen/ /ˌam.pɫi.əˈment/ adv
ampliamente

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
ancla áncora

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
pato ánade

ànec a la pequinesa n masc
pato a la pekinesa

ànec mut n masc
pato criollo pato mudo

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
ángel
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.
angel
(peixos) Espècie de tauró de la família dels esquatínids, pròpia de l'Atlàntic oriental i la Mediterrània, de cos ample amb el cap gran i pla (Squatina squatina).
(peixos) Gènere de peixos de la família dels esquatínids (Squatina spp.)
pez ángel
(peixos) Espècie de tauró de la família dels esquatínids que viu al fons mig colgat a la sorra o al fang (Squatina oculata).
tembladera
(peixos) Peix de la família dels torpedínids present a l'Atlàntic oriental i la Mediterrània, de cos aplanat amb les aletes pectorals, el cap i el tronc que formen un disc pla i gairebé arrodonit (Torpedo marmorata).

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
ángstrom

ànim n masc
ánimo

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
alma
Part immaterial de la persona.
espíritu alma
Esperit.

ànima de cavall n fem
alma de caballo

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
ánodo

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ n fem
ansia

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
comida

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ n masc
ápice
Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
árabe
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
árabe
Natural d'Aràbia
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrab egipci n masc
árabe egipcio
Llengua col·loquial àrab parlada a Egipte.

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ n masc
árbitro

àrbitre central n masc
árbitro central

àrbitre de base n masc
árbitro de base

àrbitre de camp n masc
juez de campo
(futbol americà) Àrbitre situat al mateix costat que l'àrbitre de línia principal, que s'encarrega de controlar que l'equip atacant no excedeixi el temps establert per a posar la pilota en joc i de supervisar les passades i les recepcions pròximes a la seva posició.

àrbitre de fons n masc
árbitro de la defensa

àrbitre de porteria n masc
árbitro de portería

àrbitre de primera base n masc
árbitro de primera base

àrbitre de segona base n masc
árbitro de segunda base

àrbitre de tercera base n masc
árbitro de tercera base

àrbitre lateral n masc
juez lateral

àrduament /ˌar.du.əˈmen/ /ˌar.ðu.aˈmen/ /ˌar.ðu.əˈmen/ /ˌaɾ.ðu.aˈmen/ /ˌaɾ.ðu.aˈment/ /ˌaɾ.ðu.əˈment/ adv
arduamente

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
área
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.

àrea curricular n fem
área curricular

àrea d'equip n fem
área del equipo

àrea davantera n fem
área delantera

àrea de córner n fem
área de esquina

àrea de fons n fem
área de fondo

àrea de joc n fem
área de juego
(rugbi) Superfície delimitada longitudinalment per les línies de pilota morta i transversalment per les línies de toc i de toc d'assaig, que s'utilitza per a la pràctica del rugbi.

àrea de l'àrbitre n fem
área del árbitro

àrea de meta n fem
área de meta

àrea de penal n fem
área de castigo

àrea de porteria n fem
área de 6 m
(handbol, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una a cada camp, situades davant de les porteries, que estan reservades als porters.
área de portería
(hoquei sobre herba) Cadascuna de les dues àrees d'un camp de joc, una a cada camp, delimitades per la línia de fons i una línia aproximadament semicircular situada a 14,63 m dels pals, dintre de les quals s'han d'efectuar obligatòriament els llançaments a gol.

àrea de servei n fem
área de servicio

àrea de servei dreta n fem
área de servicio derecha

àrea de servei esquerra n fem
área de servicio izquierda

àrea posterior n fem
área trasera

àrea tècnica n fem
área técnica

àrguens /ˈar.ɡəns/ /ˈaɾ.ɣens/ n masc
angarillas

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
aria
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
aries

àrtic adj masc
ártico
Relatiu o pertanyent a l'Àrtic o a la regió circumdant.

àstat /ˈas.tət/ n masc
astato ástato

àtic /ˈa.tik/ adj masc
ático
Relatiu o pertanyent a l'Àtica.

àtic /ˈa.tik/ n masc
ático
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
átomo

àton /ˈa.ton/ /ˈa.tun/ adj masc
átono unstressed

àugur /ˈaw.ɣur/ n masc
augur

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
ávaro
Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.
(només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
abuela
Forma femenina de avi.

àvol /ˈa.voɫ/ /ˈa.vuɫ/ /ˈa.βoɫ/ /ˈa.βuɫ/ adj
ruin

àvolment /ˌa.voɫˈment/ /ˌa.vuɫˈmen/ /ˌa.βoɫˈmen/ /ˌa.βuɫˈmen/ adv
malvadamente

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ adj
azerí
Relatiu o pertanyent a la llengua àzeri o als àzeris.

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ n neut
azerí
Individu del poble de llengua àzeri.
(invariable) Llengua turquesa parlada a l'estat d'Azerbaidjan i estats veïns.

ça /ˈsa/ adv
acá
(antic) ací

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ n fem
ecdisis

èczema /ˈɛɡ.ze.ma/ /ˈɛɡ.zə.mə/ n masc
eccema

ègida /ˈɛ.d͡ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ðə/ n fem
égida

ègloga /ˈɛ.ɣɫo.ɣa/ /ˈɛ.ɣɫo.ɣə/ /ˈɛ.ɣɫu.ɣə/ n fem
égloga

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
eider

èmbol /ˈem.boɫ/ /ˈɛm.boɫ/ /ˈɛm.buɫ/ n masc
émbolo
Cilindre destinat a fer entrar o eixir algun fluid en una màquina, especialment en una bomba.
(medicina) Massa no soluble intravascular que produeix l'embòlia.

èmfasi /ˈɛɱ.fa.zi/ /ˈɛɱ.fə.zi/ n
énfasis

èmic adj masc
émico

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
épico

èpicament /ˌɛ.pi.kaˈmen/ /ˌɛ.pi.kaˈment/ /ˌɛ.pi.kəˈmen/ /ˌɛ.pi.kəˈment/ adv
épicamente

època /ˈe.po.ka/ /ˈɛ.po.kə/ /ˈɛ.pu.kə/ n fem
época

èpsilon /ˈɛp.si.ɫon/ /ˈɛp.si.ɫun/ n fem
épsilon

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
éster

ètic adj masc
ético
Relatiu als principis morals.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
ética

ètica ambiental n fem
ética ambiental

ètim /ˈɛ.tim/ n masc
étimo

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
etnia

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
éxito
Bon resultat, reeiximent.
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxplicit /ˈɛks.pɫi.sit/ n masc
éxplicit

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
éxtasis
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és /ˈes/ /ˈəs/ /ˈɛs/ v
es

és a dir conjunction
es decir

és clar Interjection
claro

ésser de plànyer v
ser digno de compasión

ésser suprem n masc
ser supremo

ésser un glaç v
ser más frío que el hielo

ésser viu n masc
ser vivo

ídem /ˈi.ðem/ /ˈi.ðəm/ adv
ídem

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
ídolo

ímpetu /ˈim.pe.tu/ /ˈim.pə.tu/ n masc
ímpetu

íncipit /ˈin.si.pit/ n masc
íncipit

íncube /ˈiŋ.ku.be/ /ˈiŋ.ku.βə/ n masc
íncubo

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
índice
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
dedo índice índice
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

índex d'escolarització n masc
índice de escolarización

índex de dificultat n masc
índice de dificultad

índex de discriminació n masc
índice de discriminación

índic /ˈin.dik/ adj masc
indio

ínfim /ˈiɱ.fim/ adj masc
ínfimo

ínids /ˈi.nits/ n masc
ínidos

íntegrament /ˌin.te.ɣɾaˈmen/ /ˌin.te.ɣɾaˈment/ /ˌin.tə.ɣɾəˈmen/ /ˌin.tə.ɣɾəˈment/ adv
íntegramente

íntegre /ˈin.te.ɣɾe/ /ˈin.tə.ɣɾə/ adj
íntegro

ípsilon /ˈip.si.ɫon/ /ˈip.si.ɫun/ n fem
ípsilon

ítem /ˈi.tem/ /ˈi.təm/ n masc
ítem

ítem d'ancoratge n masc
ítem ancla

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
óbolo

òbviament /ˌɔb.bi.aˈmen/ /ˌɔb.bi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.aˈment/ /ˌɔb.vi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.əˈment/ adv
obviamente

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
lechuza

òmicron /ˈɔ.mi.kɾon/ n fem
ómicron
Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a Botswana, B.1.1.529.

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
ópera

òptic adj masc
óptico
Relacionat amb la percepció visual.

òptica /ɔp.ti.ka/ /ɔp.ti.kə/ n fem
óptica
Part de la física, que estudia la llum i la visió.
Botiga on es poden comprar lents.

òptim /ˈɔp.tim/ adj masc
óptimo

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
órbita

òrfica /ˈɔr.fi.kə/ /ˈɔɾ.fi.ka/ n fem
órfica

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
órgano

òrgan col·legiat n masc
órgano colegiado

òrgan de coordinació docent n masc
órgano de coordinación docente

òrgan unipersonal n masc
órgano unipersonal

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
óvulo

ós n masc
oso
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

últim /ˈuɫ.tim/ adj masc
último
(literari) Darrer en una situació final o conclusió d’un procés.

últimament /ˌuɫ.ti.maˈmen/ /ˌuɫ.ti.maˈment/ /ˌuɫ.ti.məˈmen/ /ˌuɫ.ti.məˈment/ adv
últimamente

únic /ˈu.nik/ adj masc
único

únicament /ˌu.ni.kaˈmen/ /ˌu.ni.kaˈment/ /ˌu.ni.kəˈmen/ /ˌu.ni.kəˈment/ adv
sólo

ús /ˈus/ n masc
uso

ús il·legal de les mans n masc
uso ilegal de las manos

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
útero

útil adj
útil

úvula /ˈu.vu.ɫa/ /ˈu.vu.ɫə/ /ˈu.βu.ɫa/ /ˈu.βu.ɫə/ n fem
úvula

α-Centàurids n masc
α-Centáuridas

α-Escòrpids n masc
α-Escórpidas