am /ˈam/ suffix
ame

asa /ˈa.za/ /ˈa.zə/ suffix
ase
S'utilitza per formar els noms dels enzims.

atge /ˈa.d͡ʒe/ /ˈa.d͡ʒə/ suffix
agem

ble suffix
vle

-cit prefix
-cito

ció /siˈo/ suffix
ção

ejar /eˈd͡ʒaɾ/ /eˈʒa/ /əˈd͡ʒa/ /əˈʒa/ -ege -egem -egen -eges -egessen -egesses -egessin -egessis -egeu -egi -egin -egis -egés -egéssem -egésseu -egéssim -egéssiu -egí -eig -eja -ejada -ejades -ejam -ejant -ejara -ejaran -ejarejar -ejarem -ejaren -ejares -ejareu -ejaria -ejarien -ejaries -ejarà -ejaràs -ejaré -ejaríem -ejaríeu -ejassen -ejasses -ejassin -ejassis -ejat -ejats -ejau -ejava -ejaven -ejaves -ejo -ejà -ejàrem -ejàreu -ejàs -ejàssem -ejàsseu -ejàssim -ejàssiu -ejàvem -ejàveu Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val suffix
ear

ificar /i.fiˈka/ /i.fiˈkaɾ/ suffix
ificar

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
izar

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
logia

ment /ˈmen/ /ˈment/ suffix
mente mento
Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

metre suffix
metro

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
ADN

AFI /ˈa.fi/ acronym
AFI

ARN /ˌaˌe.raˈe.na/ /ˌaˌe.rəˈe.nə/ acronym
ARN

Aaró pn
Aarão

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Abel

Abelard /a.beˈɫaɾt/ /ə.βəˈɫart/ pn
Abelardo

Abigail /a.biˈɣajɫ/ /ə.βiˈɣajɫ/ pn
Abigail

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abecásia

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abraão

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adão

Adelaida /a.ðeˈɫaj.ða/ /ə.ðəˈɫaj.ðə/ pn
Adelaide

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ pn
Adolfo

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Adónis
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Adrião

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afeganistão
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agnès /aŋˈnes/ /aɡˈnes/ /əŋˈnəs/ /əŋˈnɛs/ pn
Inês

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ pn
Agostinho
Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.

Ais de Provença pn
Aix-en-Provence

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Alberto

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albânia
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Alcorão Corão

Aleix /aˈɫejʃ/ /əˈɫeʃ/ pn
Aleixo

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Alemanha

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Alexandre

Alfons pn
Alfonso

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Argel

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Argélia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpes

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ pn
Altar

Alícia /aˈɫi.si.a/ /əˈɫi.si.ə/ pn
Alice
Prenom femení

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Amazonas
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amfitrite /aɱ.fiˈtɾi.te/ /əɱ.fiˈtɾi.tə/ pn
Anfitrite

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
América

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
América do Norte

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
América do Sul

Anahita /a.naˈi.ta/ /ə.nəˈi.tə/ pn
Anahita

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ pn
Anastácio

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
André

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Andrómaca

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ pn
Andrómeda

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Inglaterra
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
Anguilla

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ancara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Ana
Prenom femení

Antigua /anˈti.ɣwa/ /ənˈti.ɣwə/ pn
Antígua
Illa del Carib al nord de Barbuda que pertany a l'estat d'Antigua i Barbuda.

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antígua e Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antioquia /an.ti.oˈki.a/ /ən.ti.oˈki.ə/ /ən.ti.uˈki.ə/ pn
Antioquia

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Antão

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antártica

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antuérpia

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ pn
Apolo

Apol·lònia /a.poɫˈɫɔ.ni.a/ /a.poˈɫɔ.ni.a/ /ə.poɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Apolónia

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Aquário

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aachen Aquisgrano

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Aquitânia

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Aragão

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentina
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arieja /a.ɾiˈe.d͡ʒa/ /a.ɾiˈe.ʒa/ /ə.ɾiˈə.ʒə/ /ə.ɾiˈɛ.ʒə/ pn
Ariège

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Arménia
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ pn
Arnoldo

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Arquimedes

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ pn
Artur

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Astúrias

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Austrália
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Avinhão
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Azerbaijão
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Azores Açores

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Baamas
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Barém
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Libra

Baltasar /baɫ.taˈza/ /baɫ.taˈzaɾ/ /bəɫ.təˈza/ pn
Baltasar
Prenom masculí

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Bangladexe
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados pn
Barbados
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bartolomeu

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Baviera Bavária

Beatriu /be.aˈtɾiw/ /be.əˈtɾiw/ pn
Beatriz

Belize /beˈlis/ pn
Belize
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Bento Benedito
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Benim

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlim

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermudas

Bernabé /beɾ.naˈbe/ /bər.nəˈβe/ pn
Barnabé

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Bernardo
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Gêmeos Gémeos

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Belém

Bhutan pn
Butão

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Bielorrússia
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Birmânia
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Brás
Prenom masculí

Blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ pn
Branca
Prenom femení

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Czechy Boémia

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolívia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Bordeus /boɾˈðɛws/ /burˈðɛws/ pn
Bordéus

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Borgonha

Botswana pn
Botsuana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ pn
boieiro
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandeburgo

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brasil
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Bremen

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Bruges

Brunei pn
Brunei
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Bruxelas

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Buda

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgária

Burkina Faso pn
Burquina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Burúndi
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Bárbara
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Bélgica
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Bíblia
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bósnia e Herzegovina Bósnia-Herzegóvina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CCOO acronym
CC.OO.

CV acronym
CV
Sigles de cavall de vapor.

Ca Major pn
Cão Maior

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Cairo

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Camboja
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Camarões
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Canadá
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cantàbria /kanˈta.bɾi.a/ /kənˈta.βɾi.ə/ pn
Cantábria

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Cabo Verde
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Cap d'Any pn
Ano Novo

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Capricórnio
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carina pn
Carina
Prenom femení

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Carlos

Carme /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.me/ pn
Carmo
Prenom femení

Cassiopea /ka.si.oˈpe.a/ /kə.si.oˈpə.ə/ /kə.si.uˈpɛ.ə/ pn
Cassiopeia

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Catalunha
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Catarina
Prenom femení

Catània /kaˈta.ni.a/ /kəˈta.ni.ə/ pn
Catânia

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Cáucaso

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Caim

Cebrià /se.bɾiˈa/ /sə.βɾiˈa/ pn
Cipriano
Prenom masculí

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ pn
Cefeu

Ceilan pn
Ceilão
Antic nom de Sri Lanka

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Cisne

Ciutat de Mèxic pn
Cidade de México
Capital de Mèxic.

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Cidade do Vaticano
El Vaticà.

Clara pn
Clara
Prenom femení

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ pn
Cleópatra
Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina Cleòpatra VII.

Climent /kɫiˈmen/ /kɫiˈment/ pn
Clemente
Prenom masculí

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Colômbia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Comores
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Constantino
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Constança
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Coreia do Norte
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Coreia do Sul
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Corfu

Cosme /ˈkɔz.me/ /ˈkɔz.mə/ pn
Cosme

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Costa Rica
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Costa do Marfim
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ pn
Auriga

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Câncer

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Creta
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Creu del Sud pn
Cruzeiro do Sul

Crist /ˈkɾist/ pn
Cristo

Cristina /kɾisˈti.nə/ pn
Cristina
Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Cristóvão
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Croácia
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Cuba
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Cèlia /ˈsɛ.li.a/ /ˈsɛ.ɫi.ə/ pn
Célia

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Córsega

DIU /ˈdiw/ acronym
DIU

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmácia

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damasco

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniel

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Danúbio

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
Davi
Prenom masculí

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ pn
Diana

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Dinamarca
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ pn
Dione

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Dioniso
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.
Dionísio
Prenom masculí

Djibouti pn
Jibuti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dominica /do.miˈni.kə/ /du.miˈni.kə/ pn
Dominica

Déu pn
Deus

EUA acronym
E.U.A.

Ebre /ˈe.bɾe/ /ˈe.βɾə/ pn
Ebro

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Duarte
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Egipto Egito
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
El Salvador
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Elisabete

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ pn
Eliseu

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ pn
Emílio

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Emirados Árabes Unidos

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ pn
Emília
Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Henrique
Prenom masculí

Eos /ˈɛ.os/ /ˈɛ.us/ pn
Eos

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Equador
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eritreia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Arnesto Ernesto
Prenom masculí d’origen germànic

Esaú pn
Esaú
Prenom masculí

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Escorpião

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Escócia

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Eslováquia
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Eslovénia
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Espanha
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Esperança /es.peˈɾan.sa/ /əs.pəˈɾan.sə/ pn
Esperança
Prenom femení

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Estados Unidos
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Estados Unidos da América
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Estêvão
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estónia Estônia
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Etiópia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Eufrates

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ pn
Eugênio

Eulàlia /ewˈɫa.ɫi.a/ /əwˈɫa.ɫi.ə/ pn
Eulália
Prenom femení

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Europa

Euterpe /ewˈtɛɾ.pe/ /əwˈtɛr.pə/ pn
Euterpe

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Eva

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Filipe Felipe

Fenícia /feˈni.si.a/ /fəˈni.si.ə/ pn
Fenícia

Ferran pn
Fernando Fernão

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Fiji
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Filipinas
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finlândia
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flandres

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Florença
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
Francisco

França /ˈfɾan.sə/ pn
França
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Gabão
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi pn
Pavão

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gante

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ pn
Garona

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ pn
Gasconha

Gaspar /ɡasˈpa/ /ɡasˈpaɾ/ /ɡəsˈpa/ pn
Gaspar

Getuli pn
Getúlio
Prenom masculí

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Geórgia
Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Gana
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Genebra
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Prenom femení

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ pn
Girafa

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
Girona

Glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ pn
Glória
Prenom femení

Gran Bretanya pn
Grã-Bretanha
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Gregório

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Grécia
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guaiana Francesa pn
Guiana Francesa

Guam /ˈɡwam/ pn
Guam

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Guatemala
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Guernsey

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Guilherme
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Guiné Equatorial
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Raposa
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guiu /ˈɡiw/ pn
Guido
Prenom masculí

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Guiana
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Gâmbia
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ pn
Haiti
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Helena

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ pn
Hera

Hispaniola /is.pa.niˈɔ.ɫa/ /is.pa.niˈɔ.ɫɔ/ /is.pə.niˈɔ.ɫə/ pn
Espanhola
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de Cuba i Jamaica, a l'oest de Puerto Rico i al sud de les illes Turks i Caicos. L'illa està dividida en dos estats independents: República Dominicana i Haití.

Hispània /isˈpa.ni.a/ /isˈpa.ni.ə/ pn
Hispânia

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Honduras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hong Kong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Hungria
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Horácio

Hèrcules /ˈɛr.ku.ɫəs/ /ˈɛɾ.ku.ɫes/ pn
Hércules

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
IVA

Ianquilàndia /jaŋ.kiˈɫan.di.a/ /jəŋ.kiˈɫan.di.ə/ pn
Ianquilandia

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Iémen
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Inácio

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Iluminismo

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indonésia
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Internet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Irão Irã
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Iraque
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Ireneu /i.ɾeˈnɛw/ /i.ɾəˈnɛw/ pn
Ireneu

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irlanda
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isabel pn
Isabel
Prenom femení

Isis /ˈi.zis/ pn
Ísis

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Islândia
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Israel
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Itália
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Ixião

Jahvè pn
Javé

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Jamaica

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japão
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Diogo Tiago
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jeová

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ n
Jerônimo

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Jersey

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Jesus

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
João
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Joana
Prenom femení

Joaquim /d͡ʒo.aˈkim/ /ʒo.əˈkim/ /ʒu.əˈkim/ pn
Joaquim

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Jorge

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Jordânia
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
José

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Júlio

Julià /d͡ʒu.ɫiˈa/ /ʒu.ɫiˈa/ pn
Juliano

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ pn
Júlia

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Cabul

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Cazaquistão
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Quénia
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Quirguistão Quirguizistão
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovo Cosovo

Lacònia /ɫaˈkɔ.ni.a/ /ɫəˈkɔ.ni.ə/ pn
Lacónia

Lagos pn
Lagos
Ciutat principal i antiga capital de Nigèria.
Municipi portuguès situat al districte de Faro, a la regió d'Algarve.

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Laura /ˈɫaw.ɾa/ /ˈɫaw.ɾə/ pn
Laura

Lesotho pn
Lesoto
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Letónia Letônia
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Libéria
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Liechtenstein Listenstaine
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ pn
Liège

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Lisboa

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Lituânia
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Leo Leão
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ pn
Laurêncio
Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lucas
Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ pn
Lua

Lluís /ʎuˈis/ pn
Luís

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
Londres

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Lovaina

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Luxemburgo
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Líbano
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Líbia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ pn
Lídia
Prenom femení

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Macau

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Macedônia Macedónia
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Macedônia do Norte Macedónia do Norte
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagáscar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrid Madride

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Mogúncia Mainz

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Malaui
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ pn
Maldivas
Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Maiorca

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ pn
Malásia
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Man /ˈman/ pn
Ilha de Man

Manuel /ma.nuˈɛɫ/ /mə.nuˈɛɫ/ pn
Manuel
Prenom masculí

Marc /ˈmark/ pn
Marco Marcos

Marcel /maɾˈsɛɫ/ /mərˈsɛɫ/ pn
Marcelo
Prenom masculí

Marcel·la /marˈsɛɫ.ɫa/ /maɾˈsɛ.ɫa/ /maɾˈsɛ.ɫɛ/ /maɾˈsɛɫ.ɫa/ /mərˈsɛ.ɫə/ /mərˈsɛɫ.ɫə/ /məɾˈsɛɫ.ɫə/ pn
Marcela
Prenom femení

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Maria
Prenom femení d’origen cristià

Marroc /məˈrɔk/ pn
Marrocos
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Marraquexe

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marselha

Mart pn
Marte
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Marta /ˈmar.tə/ pn
Marta
Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinica

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Martim Martinho

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Mateus
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
Matusalém

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Maurício
Prenom masculí
Do-Cerne
Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauritânia
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Mayotte

Medea /meˈðe.a/ /məˈðə.ə/ /məˈðɛ.ə/ pn
Medeia

Medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ pn
Medusa

Melcior /meɫ.siˈo/ /meɫ.siˈoɾ/ /məɫ.siˈo/ pn
Belchior

Melquisedec pn
Melquisedeque
Prenom masculí

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Miguel
Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Mississipi

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldávia Moldova
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongólia
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montreal

Montenegro pn
Montenegro

Montevideo /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.βiˈðe.o/ pn
Montevidéu

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moscovo

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Moçambique
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Birmânia
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
México
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monaco Mónaco
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Natal
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namíbia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
Napoleão

Natzaret /na.d͡zaˈɾet/ /nə.d͡zəˈɾɛt/ pn
Nazaré

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Nepal
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ pn
Nicarágua
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Nicolau
Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Nicósia

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigéria
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Nilo
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niue

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Noruega
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Nova Caledónia

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Nova Zelândia
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Nuremberga

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
OTAN

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odessa

Oleguer /o.ɫeˈɣe/ /o.ɫeˈɣeɾ/ /o.ɫəˈɣe/ /u.ɫəˈɣe/ pn
Olegário

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Olivério
Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Omã
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ pn
Orinoco
Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Orion

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

PCR /ˌpeˌseˈe.ra/ /ˌpeˌseˈe.rə/ acronym
RCP

PIB /ˈpip/ acronym
PIB

PMF /ˌpeˌe.maˈe.fa/ /ˌpeˌe.məˈe.fə/ acronym
FAQ

PS acronym
P.S.

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Paquistão
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panamá
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Papua-Nova Guiné

Paraguai /pə.ɾəˈɣwaj/ pn
Paraguai
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Bolívia, el Brasil i l'Argentina.

París /paˈɾis/ pn
Paris

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Páscoa

Pau /ˈpaw/ pn
Paulo

País Basc pn
País Basco

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Países Baixos
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ pn
Países Catalães

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Peixes

Pequín /peˈkin/ pn
Pequim

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Pedro

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Perseu

Perú /pəˈɾu/ pn
Peru
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Pireneus

Plutó /pɫuˈto/ pn
Plutão

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polinésia

Polinèsia Francesa pn
Polinésia Francesa

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polónia Polônia
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Pompeu /pomˈpew/ /pomˈpəw/ /pumˈpɛw/ pn
Pompeu
Prenom masculí

Porto /ˈpɔr.tu/ /ˈpɔɾ.to/ pn
Porto

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugal
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Ptolemeu

Puerto Rico pn
Porto Rico
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pèricles pn
Péricles

QI /ˌkuˈi/ acronym
QI
Sigles de quocient intel·lectual.

Qatar /kəˈtar/ pn
Catar
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
Quaresma

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Quebec

Quintí /kinˈti/ pn
Quintino

Quiró /kiˈɾo/ pn
Quironte
(astronomia) Cos celeste en òrbita entre Saturn i Urà.

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ pn
Raimundo
Prenom masculí d’origen germànic

Raquel pn
Raquel
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Ratisbona

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ pn
Raul

Rea pn
Reia
Prenom femení

Regina /reˈd͡ʒi.na/ /rəˈʒi.nə/ pn
Regina
Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Reino Unido
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reis d'Orient pn
Reis Magos

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
República Centro-Africana
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
República Democrática do Congo
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

República Dominicana pn
República Dominicana
Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

Ricard /riˈkart/ pn
Ricardo

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Riga

Rin /ˈrin/ pn
Reno

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Roberto
Prenom masculí d’origen germànic

Roger /roˈd͡ʒeɾ/ /roˈʒe/ /ruˈʒe/ pn
Rogério
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Roma
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Roménia
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ pn
Romeu
Prenom masculí

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ pn
Rosa
Prenom femení

Rosalia /ro.zaˈɫi.a/ /ro.zəˈɫi.ə/ /ru.zəˈɫi.ə/ pn
Rosália

Rossend /roˈsen/ /roˈsent/ /roˈsənt/ /ruˈsɛn/ pn
Rosendo

Rubèn pn
Rúben

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Rússia
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Sagitário

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ pn
Salomão
Prenom masculí

Samoa /səˈmo.ə/ pn
Samoa

Samoa Nord-americana pn
Samoa Americana

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marino São Marinho
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Santiago pn
Jacob

Sara pn
Sara

Saragossa /sə.ɾəˈɣo.sə/ pn
Saragoça

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ pn
Alfaiate
Cognom d’origen d’ofici

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Saxónia

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Sebastião
Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Senhor

Sergi /ˈsɛr.ʒi/ /ˈsɛɾ.d͡ʒi/ pn
Sérgio

Serpent /serˈpen/ /seɾˈpen/ /sərˈpen/ /səɾˈpent/ pn
Serpente

Serpentari /seɾ.penˈta.ɾi/ /sər.pənˈta.ɾi/ pn
Ofiúco

Setmana Santa pn
Semana Santa

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ pn
Seicheles
Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Seul

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sicília

Sierra Leone pn
Serra Leoa
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Silvestre /siɫˈves.tɾe/ /siɫˈves.tɾə/ /siɫˈβes.tɾe/ /siɫˈβes.tɾə/ pn
Silvestre
Prenom masculí

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Silésia

Simó /siˈmo/ pn
Simão
Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Cingapura
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Siracusa

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Sol
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Somália
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Sri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
África do Sul
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Sudão
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Sudão do Sul
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Suriname
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Suécia
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Suíça
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Suazilândia
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Saara

Sàhara Occidental pn
Saara Ocidental

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Sérbia Sérvia

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Siria
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Sísif /ˈsi.zif/ pn
Sísifo

TDAH acronym
TDAH

TV /ˌteˈve/ /ˌteˈve/ /ˌteˈβe/ acronym
tevê

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tadjiquistão
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Tailândia
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Formosa
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Talia /taˈɫi.a/ /təˈɫi.ə/ pn
Tália

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzânia
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Touro

Telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ pn
Telescópio

Terenci /teˈɾɛn.si/ /təˈɾen.si/ /təˈɾɛn.si/ pn
Terêncio

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ pn
Teresa

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Terra
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Tor

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibete

Timoteu pn
Timóteo
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Togo pn
Togo
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Toquelau

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ pn
Toulouse

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Tomás
Prenom masculí

Tonga /ˈtoŋ.ɡə/ pn
Tonga
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Tonga.

Trinitat i Tobago pn
Trindade e Tobago
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunísia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turquemenistão
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Turquia
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Turíngia

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Chade
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
República Checa
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

UCI /ˈu.si/ acronym
UCI

URSS /ˈurs/ acronym
URSS

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ucrânia
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ pn
Uganda
Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai pn
Uruguai

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Uzbequistão
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Valência

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Valónia

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Varsóvia

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vaticano

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Venezuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Cinderela

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Vénus

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Virgo Virgem
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Verònica /beˈɾɔ.ni.ka/ /bəˈɾɔ.ni.kə/ /veˈɾɔ.ni.ka/ /vəˈɾɔ.ni.kə/ pn
Verónica
Prenom femení

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wikcionário

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Vincente
Prenom masculí d’origen llatí

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Vitória
Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Viena

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vietname
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Vilaine /biˈɫɛn/ /viˈɫɛn/ /viˈɫɛn/ pn
Rio Vilaine

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipédia

Víctor /ˈbik.tor/ /ˈbik.toɾ/ /ˈbik.tur/ /ˈvik.toɾ/ /ˈvik.tur/ pn
Vítor

Wallis i Futuna pn
Wallis e Futuna

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
Xavier

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Chile
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
China

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Chipre
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Chipre do Norte

Zimbàbue pn
Zimbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zâmbia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a /a/ /ə/ preposition
a
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.

a causa de preposition
em troca de

a contracor /a /ə adv
a contragosto

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
atacado
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a l'inrevés /a /ə adv
ao contrário

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ adv
pouco a pouco

a prop adv
perto
A poca distància, espacial o temporal.

aC acronym
AC

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ n masc
aaleniano
Primer estatge del juràssic mitjà, situat entre el toarcià i el bajocià.

abacial /a.ba.siˈaɫ/ /ə.βə.siˈaɫ/ adj
abbacial abacial

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
abacá
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadejo /a.baˈðe.d͡ʒo/ /a.βaˈðe.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒu/ /ə.βəˈðɛ.ʒu/ n masc
juliana
Peix de l'ordre dels gadiformes, molt semblant al bacallà, però més petit (Pollachius pollachius).

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
abadessa

abadia /a.baˈði.a/ n fem
abadia

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abaix abaixa abaixada abaixades abaixam abaixant abaixar abaixara abaixaran abaixarem abaixaren abaixares abaixareu abaixaria abaixarien abaixaries abaixarà abaixaràs abaixaré abaixaríem abaixaríeu abaixassen abaixasses abaixassin abaixassis abaixat abaixats abaixau abaixava abaixaven abaixaves abaixe abaixem abaixen abaixes abaixessen abaixesses abaixessin abaixessis abaixeu abaixi abaixin abaixis abaixo abaixà abaixàrem abaixàreu abaixàs abaixàssem abaixàsseu abaixàssim abaixàssiu abaixàvem abaixàveu abaixés abaixéssem abaixésseu abaixéssim abaixéssiu abaixí alg bal bal (1) occ sept val v
baixar
Posar quelcom més baix d'on és.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abandon abandona abandonada abandonades abandonam abandonant abandonar abandonara abandonaran abandonarem abandonaren abandonares abandonareu abandonaria abandonarien abandonaries abandonarà abandonaràs abandonaré abandonaríem abandonaríeu abandonassen abandonasses abandonassin abandonassis abandonat abandonats abandonau abandonava abandonaven abandonaves abandone abandonem abandonen abandones abandonessen abandonesses abandonessin abandonessis abandoneu abandoni abandonin abandonis abandono abandonà abandonàrem abandonàreu abandonàs abandonàssem abandonàsseu abandonàssim abandonàssiu abandonàvem abandonàveu abandonés abandonéssem abandonésseu abandonéssim abandonéssiu abandoní alg bal bal (1) occ sept val v
abandonar
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.

abandó /a.banˈdo/ n masc
abandono

abans /aˈbans/ adv
antes

abarognòsia /a.ba.ɾoɡˈnɔ.zi.a/ /a.βa.ɾoŋˈnɔ.zi.a/ /ə.bə.ɾoŋˈnɔ.zi.ə/ /ə.bə.ɾuŋˈnɔ.zi.ə/ /ə.βə.ɾuŋˈnɔ.zi.ə/ n fem
abarognose

abarrancar /a.ba.raŋˈkaɾ/ /a.βa.raŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abarranc abarranca abarrancada abarrancades abarrancam abarrancant abarrancar abarrancara abarrancaran abarrancarem abarrancaren abarrancares abarrancareu abarrancaria abarrancarien abarrancaries abarrancarà abarrancaràs abarrancaré abarrancaríem abarrancaríeu abarrancassen abarrancasses abarrancassin abarrancassis abarrancat abarrancats abarrancau abarrancava abarrancaven abarrancaves abarranco abarrancà abarrancàrem abarrancàreu abarrancàs abarrancàssem abarrancàsseu abarrancàssim abarrancàssiu abarrancàvem abarrancàveu abarranque abarranquem abarranquen abarranques abarranquessen abarranquesses abarranquessin abarranquessis abarranqueu abarranqui abarranquin abarranquis abarranqués abarranquéssem abarranquésseu abarranquéssim abarranquéssiu abarranquí bal bal (1) occ sept val v
abarrancar

abat /aˈbat/ n masc
abade

abazí /a.baˈzi/ /ə.βəˈzi/ n masc
abaza

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ abdic abdica abdicada abdicades abdicaia abdicaien abdicaies abdicam abdicant abdicar abdicara abdicaran abdicarem abdicaren abdicares abdicareu abdicaria abdicarien abdicaries abdicariva abdicariven abdicarives abdicarà abdicaràs abdicaré abdicaríem abdicaríeu abdicarívem abdicaríveu abdicassen abdicasses abdicassin abdicassis abdicat abdicats abdicau abdicava abdicaven abdicaves abdicavi abdicavo abdico abdicos abdicà abdicàiem abdicàieu abdicàrem abdicàreu abdicàs abdicàssem abdicàsseu abdicàssim abdicàssiu abdicàvem abdicàvets abdicàveu abdicàvom abdique abdiqueguem abdiqueguessa abdiqueguessen abdiqueguesses abdiquegueu abdiquegués abdiqueguéssom abdiqueguéssou abdiquem abdiquen abdiques abdiquessa abdiquessen abdiquesses abdiquessi abdiquessin abdiquessis abdiqueu abdiqui abdiquin abdiquis abdiqués abdiquéssem abdiquésseu abdiquéssim abdiquéssiu abdiquí alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abdicar

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
abdómen abdômen

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
abdominal

abdominals /ab.do.miˈnaɫs/ /əb.du.miˈnaɫs/ n masc
abdominal

abdomino- prefix
abdomino-

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ n fem
abdução

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
abecedário

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
abelha
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellerol /a.be.ʎeˈɾɔɫ/ /ə.bə.jəˈɾɔɫ/ /ə.bə.ʎəˈɾɔɫ/ /ə.βə.ʎəˈɾɔɫ/ n masc
abelharuco

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
zangão
Abella mascle.

abenaki /a.beˈna.ki/ /ə.βəˈna.ki/ n masc
abenaki

aberrant /a.beˈrant/ /a.βeˈran/ /ə.bəˈran/ /ə.bəˈrant/ /ə.βəˈran/ adj
aberrante

aberrar /a.beˈraɾ/ /a.βeˈra/ /ə.βəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aberr aberra aberrada aberrades aberram aberrant aberrar aberrara aberraran aberrarem aberraren aberrares aberrareu aberraria aberrarien aberraries aberrarà aberraràs aberraré aberraríem aberraríeu aberrassen aberrasses aberrassin aberrassis aberrat aberrats aberrau aberrava aberraven aberraves aberre aberrem aberren aberres aberressen aberresses aberressin aberressis aberreu aberri aberrin aberris aberro aberrà aberràrem aberràreu aberràs aberràssem aberràsseu aberràssim aberràssiu aberràvem aberràveu aberrés aberréssem aberrésseu aberréssim aberréssiu aberrí bal bal (1) occ sept val v
aberrar

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abeur abeura abeurada abeurades abeuram abeurant abeurar abeurara abeuraran abeurarem abeuraren abeurares abeurareu abeuraria abeurarien abeuraries abeurarà abeuraràs abeuraré abeuraríem abeuraríeu abeurassen abeurasses abeurassin abeurassis abeurat abeurats abeurau abeurava abeuraven abeuraves abeure abeurem abeuren abeures abeuressen abeuresses abeuressin abeuressis abeureu abeuri abeurin abeuris abeuro abeurà abeuràrem abeuràreu abeuràs abeuràssem abeuràsseu abeuràssim abeuràssiu abeuràvem abeuràveu abeurés abeuréssem abeurésseu abeuréssim abeuréssiu abeurí alg bal bal (1) occ sept val v
dar água a
Donar beure al bestiar.

abillar /a.biˈʎaɾ/ /a.βiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abill abilla abillada abillades abillam abillant abillar abillara abillaran abillarem abillaren abillares abillareu abillaria abillarien abillaries abillarà abillaràs abillaré abillaríem abillaríeu abillassen abillasses abillassin abillassis abillat abillats abillau abillava abillaven abillaves abille abillem abillen abilles abillessen abillesses abillessin abillessis abilleu abilli abillin abillis abillo abillà abillàrem abillàreu abillàs abillàssem abillàsseu abillàssim abillàssiu abillàvem abillàveu abillés abilléssem abillésseu abilléssim abilléssiu abillí alg bal bal (1) occ sept val v
adornar

abiotròfia /a.bi.oˈtɾɔ.fi.a/ /ə.bi.oˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.bi.uˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.βi.uˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
abiotrofia

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
abismo
Fondària immensa.

abiòtic /a.biˈɔ.tik/ /ə.βiˈɔ.tik/ adj masc
abiótico
Que no forma part dels éssers vius o no és producte d'ells.

abjectament /abˌd͡ʒɛk.taˈmen/ /abˌd͡ʒɛk.taˈment/ /əbˌʒek.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈment/ adv
abjetamente

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abjur abjura abjurada abjurades abjuram abjurant abjurar abjurara abjuraran abjurarem abjuraren abjurares abjurareu abjuraria abjurarien abjuraries abjurarà abjuraràs abjuraré abjuraríem abjuraríeu abjurassen abjurasses abjurassin abjurassis abjurat abjurats abjurau abjurava abjuraven abjuraves abjure abjurem abjuren abjures abjuressen abjuresses abjuressin abjuressis abjureu abjuri abjurin abjuris abjuro abjurà abjuràrem abjuràreu abjuràs abjuràssem abjuràsseu abjuràssim abjuràssiu abjuràvem abjuràveu abjurés abjuréssem abjurésseu abjuréssim abjuréssiu abjurí alg bal bal (1) occ sept val v
abjurar

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
abcázio
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
abcázio
Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
abcaz abcázio
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
ablativo

abocador /a.bo.kaˈðoɾ/ /a.βo.kaˈðo/ /ə.bo.kəˈðo/ /ə.bu.kəˈðo/ n masc
aterro

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aboc aboca abocada abocades abocam abocant abocar abocara abocaran abocarem abocaren abocares abocareu abocaria abocarien abocaries abocarà abocaràs abocaré abocaríem abocaríeu abocassen abocasses abocassin abocassis abocat abocats abocau abocava abocaven abocaves aboco abocà abocàrem abocàreu abocàs abocàssem abocàsseu abocàssim abocàssiu abocàvem abocàveu aboque aboquem aboquen aboques aboquessen aboquesses aboquessin aboquessis aboqueu aboqui aboquin aboquis aboqués aboquéssem aboquésseu aboquéssim aboquéssiu aboquí alg bal bal (1) occ sept val v
despejar
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.
reclinar-se
(pronominal) Inclinar-se, tirar-se amb el cos endavant.

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ aboleix aboleixen aboleixes aboleixi aboleixin aboleixis aboleixo abolesc abolesqui abolesquin abolesquis abolia abolida abolides abolien abolies aboliguem aboligueu abolim abolint abolir abolira aboliran abolirem aboliren abolires abolireu aboliria abolirien aboliries abolirà aboliràs aboliré aboliríem aboliríeu abolisc abolisca abolisquen abolisques abolissen abolisses abolissin abolissis abolit abolits aboliu abolix abolixen abolixes abolixo abolí abolíem abolíeu abolírem abolíreu abolís abolíssem abolísseu abolíssim abolíssiu bal n-occ occ sept val v
abolir

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
abominável

abominablement /a.bo.miˌna.bɫeˈment/ /a.βo.miˌna.βɫeˈmen/ /a.βo.miˌnab.bɫeˈmen/ /ə.bo.miˌnab.bɫəˈment/ /ə.bu.miˌnab.bɫəˈmen/ /ə.βu.miˌna.βɫəˈmen/ /ə.βu.miˌnab.bɫəˈmen/ adv
abominavelmente

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ abomina abominada abominades abominaia abominaien abominaies abominam abominant abominar abominara abominaran abominarem abominaren abominares abominareu abominaria abominarien abominaries abominariva abominariven abominarives abominarà abominaràs abominaré abominaríem abominaríeu abominarívem abominaríveu abominassen abominasses abominassin abominassis abominat abominats abominau abominava abominaven abominaves abominavi abominavo abomine abomineguem abomineguessa abomineguessen abomineguesses abominegueu abominegués abomineguéssom abomineguéssou abominem abominen abomines abominessa abominessen abominesses abominessi abominessin abominessis abomineu abomini abominin abominis abomino abominos abominà abominàiem abominàieu abominàrem abominàreu abominàs abominàssem abominàsseu abominàssim abominàssiu abominàvem abominàvets abominàveu abominàvom abominés abominéssem abominésseu abominéssim abominéssiu abominí abomín alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abominar

abonyegar /a.bo.ɲeˈɣaɾ/ /a.βo.ɲeˈɣa/ /ə.bo.ɲəˈɣa/ /ə.bu.ɲəˈɣa/ /ə.βu.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abonyeg abonyega abonyegada abonyegades abonyegam abonyegant abonyegar abonyegara abonyegaran abonyegarem abonyegaren abonyegares abonyegareu abonyegaria abonyegarien abonyegaries abonyegarà abonyegaràs abonyegaré abonyegaríem abonyegaríeu abonyegassen abonyegasses abonyegassin abonyegassis abonyegat abonyegats abonyegau abonyegava abonyegaven abonyegaves abonyego abonyegue abonyeguem abonyeguen abonyegues abonyeguessen abonyeguesses abonyeguessin abonyeguessis abonyegueu abonyegui abonyeguin abonyeguis abonyegués abonyeguéssem abonyeguésseu abonyeguéssim abonyeguéssiu abonyeguí abonyegà abonyegàrem abonyegàreu abonyegàs abonyegàssem abonyegàsseu abonyegàssim abonyegàssiu abonyegàvem abonyegàveu bal bal (1) occ sept val v
amassar

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
abraço

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrace abracem abracen abraces abracessen abracesses abracessin abracessis abraceu abraci abracin abracis abracés abracéssem abracésseu abracéssim abracéssiu abrací abraç abraça abraçada abraçades abraçam abraçant abraçar abraçara abraçaran abraçarem abraçaren abraçares abraçareu abraçaria abraçarien abraçaries abraçarà abraçaràs abraçaré abraçaríem abraçaríeu abraçassen abraçasses abraçassin abraçassis abraçat abraçats abraçau abraçava abraçaven abraçaves abraço abraçà abraçàrem abraçàreu abraçàs abraçàssem abraçàsseu abraçàssim abraçàssiu abraçàvem abraçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
abraçar
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviació /a.bɾe.vi.a.siˈo/ /a.βɾe.βi.a.siˈo/ /ə.bɾə.vi.ə.siˈo/ /ə.βɾə.βi.ə.siˈo/ n fem
abreviação

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
abreviatura abreviação
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
casaco
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
abril Abril
Quart mes de l'any.

abrillantar /a.bɾi.ʎanˈtaɾ/ /a.βɾi.ʎanˈta/ /ə.βɾi.ʎənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrillant abrillanta abrillantada abrillantades abrillantam abrillantant abrillantar abrillantara abrillantaran abrillantarem abrillantaren abrillantares abrillantareu abrillantaria abrillantarien abrillantaries abrillantarà abrillantaràs abrillantaré abrillantaríem abrillantaríeu abrillantassen abrillantasses abrillantassin abrillantassis abrillantat abrillantats abrillantau abrillantava abrillantaven abrillantaves abrillante abrillantem abrillanten abrillantes abrillantessen abrillantesses abrillantessin abrillantessis abrillanteu abrillanti abrillantin abrillantis abrillanto abrillantà abrillantàrem abrillantàreu abrillantàs abrillantàssem abrillantàsseu abrillantàssim abrillantàssiu abrillantàvem abrillantàveu abrillantés abrillantéssem abrillantésseu abrillantéssim abrillantéssiu abrillantí bal bal (1) occ sept val v
lapidar

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
ab-rogação

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrog abroga abrogada abrogades abrogam abrogant abrogar abrogara abrogaran abrogarem abrogaren abrogares abrogareu abrogaria abrogarien abrogaries abrogarà abrogaràs abrogaré abrogaríem abrogaríeu abrogassen abrogasses abrogassin abrogassis abrogat abrogats abrogau abrogava abrogaven abrogaves abrogo abrogue abroguem abroguen abrogues abroguessen abroguesses abroguessin abroguessis abrogueu abrogui abroguin abroguis abrogués abroguéssem abroguésseu abroguéssim abroguéssiu abroguí abrogà abrogàrem abrogàreu abrogàs abrogàssem abrogàsseu abrogàssim abrogàssiu abrogàvem abrogàveu alg bal bal (1) occ sept val v
ab-rogar anular

abroquerar /a.bɾo.keˈɾaɾ/ /a.βɾo.keˈɾa/ /ə.bɾo.kəˈɾa/ /ə.bɾu.kəˈɾa/ /ə.βɾu.kəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abroquer abroquera abroquerada abroquerades abroqueram abroquerant abroquerar abroquerara abroqueraran abroquerarem abroqueraren abroquerares abroquerareu abroqueraria abroquerarien abroqueraries abroquerarà abroqueraràs abroqueraré abroqueraríem abroqueraríeu abroquerassen abroquerasses abroquerassin abroquerassis abroquerat abroquerats abroquerau abroquerava abroqueraven abroqueraves abroquere abroquerem abroqueren abroqueres abroqueressen abroqueresses abroqueressin abroqueressis abroquereu abroqueri abroquerin abroqueris abroquero abroquerà abroqueràrem abroqueràreu abroqueràs abroqueràssem abroqueràsseu abroqueràssim abroqueràssiu abroqueràvem abroqueràveu abroquerés abroqueréssem abroquerésseu abroqueréssim abroqueréssiu abroquerí bal bal (1) occ sept val v
bracear por sotavento

abruptament /aˌbɾup.taˈment/ /aˌβɾup.taˈmen/ /əˌbɾup.təˈmen/ /əˌbɾup.təˈment/ /əˌβɾup.təˈmen/ adv
abruptamente

abscisió /ap.si.ziˈo/ /əp.si.ziˈo/ n fem
abscisão

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
ausente
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
absinto

absentar /ap.senˈta/ /ap.senˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. absent absenta absentada absentades absentam absentant absentar absentara absentaran absentarem absentaren absentares absentareu absentaria absentarien absentaries absentarà absentaràs absentaré absentaríem absentaríeu absentassen absentasses absentassin absentassis absentat absentats absentau absentava absentaven absentaves absente absentem absenten absentes absentessen absentesses absentessin absentessis absenteu absenti absentin absentis absento absentà absentàrem absentàreu absentàs absentàssem absentàsseu absentàssim absentàssiu absentàvem absentàveu absentés absentéssem absentésseu absentéssim absentéssiu absentí alg bal bal (1) occ sept val v
ausentar

absis n masc
abside

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ absol absolc absoldran absoldre absoldrem absoldreu absoldria absoldrien absoldries absoldrà absoldràs absoldré absoldríem absoldríeu absoleia absoleien absoleies absolem absolen absolent absolessen absolesses absoleu absoleva absoleven absoleves absolga absolgam absolgau absolgo absolgos absolguda absolgudes absolguem absolguen absolguent absolguera absolgueren absolgueres absolgues absolguessa absolguessen absolguesses absolguessin absolguessis absolgueu absolgui absolguin absolguis absolgut absolguts absolgué absolguérem absolguéreu absolgués absolguéssem absolguésseu absolguéssim absolguéssiu absolguéssom absolguéssou absolguí absoli absolia absolien absolies absolin absolis absoliva absoliven absolives absols absolt absolta absoltes absolts absolèiem absolèieu absolèvem absolèveu absolèvom absolèvou absolés absoléssem absolésseu absolíem absolíeu absolívem absolíveu absolívom absolívou alg bal centr eiv n-occ occ v.cent val v
absolver
Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.
Remetre a un penitent els seus pecats en el tribunal de confessió, llevar-li les censures en què hagués incorregut.

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ absoluta adj masc
absoluto

absolutament /ap.soˌɫu.taˈmen/ /ap.soˌɫu.taˈment/ /əp.soˌɫu.təˈment/ /əp.suˌɫu.təˈmen/ adv
absolutamente

absolutitzar /ap.so.ɫu.tiˈd͡za/ /ap.so.ɫu.tiˈza/ /ap.so.ɫu.tiˈzaɾ/ /əp.so.ɫu.tiˈd͡za/ /əp.su.ɫu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. absolutitz absolutitza absolutitzada absolutitzades absolutitzam absolutitzant absolutitzar absolutitzara absolutitzaran absolutitzarem absolutitzaren absolutitzares absolutitzareu absolutitzaria absolutitzarien absolutitzaries absolutitzarà absolutitzaràs absolutitzaré absolutitzaríem absolutitzaríeu absolutitzassen absolutitzasses absolutitzassin absolutitzassis absolutitzat absolutitzats absolutitzau absolutitzava absolutitzaven absolutitzaves absolutitze absolutitzem absolutitzen absolutitzes absolutitzessen absolutitzesses absolutitzessin absolutitzessis absolutitzeu absolutitzi absolutitzin absolutitzis absolutitzo absolutitzà absolutitzàrem absolutitzàreu absolutitzàs absolutitzàssem absolutitzàsseu absolutitzàssim absolutitzàssiu absolutitzàvem absolutitzàveu absolutitzés absolutitzéssem absolutitzésseu absolutitzéssim absolutitzéssiu absolutitzí bal bal (1) occ sept val v
absolutizar

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ absorbeix absorbeixen absorbeixes absorbeixi absorbeixin absorbeixis absorbeixo absorbesc absorbesqui absorbesquin absorbesquis absorbia absorbida absorbides absorbien absorbies absorbiguem absorbigueu absorbim absorbint absorbir absorbira absorbiran absorbirem absorbiren absorbires absorbireu absorbiria absorbirien absorbiries absorbirà absorbiràs absorbiré absorbiríem absorbiríeu absorbisc absorbisca absorbisquen absorbisques absorbissen absorbisses absorbissin absorbissis absorbit absorbits absorbiu absorbix absorbixen absorbixes absorbixo absorbí absorbíem absorbíeu absorbírem absorbíreu absorbís absorbíssem absorbísseu absorbíssim absorbíssiu bal n-occ occ sept val v
absorver
Amarar, penetrar dins.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ abstèmia adj masc
abstêmio
Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ n masc
abstêmio
Persona que mai ingereix begudes alcohòliques.

abstenir-se /aps.teˈniɾ.se/ /əps.tə.niɾˈsə/ /əps.təˈnir.sə/ abstenc abstendran abstendrem abstendreu abstendria abstendrien abstendries abstendrà abstendràs abstendré abstendríem abstendríeu abstenen abstenguda abstengudes abstenguem abstengueren abstengueres abstenguessin abstenguessis abstengueu abstengui abstenguin abstenguis abstengut abstenguts abstengué abstenguérem abstenguéreu abstengués abstenguéssim abstenguéssiu abstenguí abstenia abstenien abstenies abstenim abstenint abstenir absteniu abstens absteníem absteníeu abstinc abstindran abstindrem abstindreu abstindria abstindrien abstindries abstindrà abstindràs abstindré abstindríem abstindríeu abstinga abstinguda abstingudes abstinguem abstinguen abstinguera abstingueren abstingueres abstingues abstinguessen abstinguesses abstinguessin abstinguessis abstingueu abstingui abstinguin abstinguis abstingut abstinguts abstingué abstinguérem abstinguéreu abstingués abstinguéssem abstinguésseu abstinguéssim abstinguéssiu abstinguí absté abstén abstín alg bal occ val v
abster-se

abstergir /aps.terˈd͡ʒi/ /aps.teɾˈd͡ʒi/ /aps.teɾˈd͡ʒiɾ/ /əps.tərˈʒi/ abstergeix abstergeixen abstergeixes abstergeixi abstergeixin abstergeixis abstergeixo abstergesc abstergesqui abstergesquin abstergesquis abstergia abstergida abstergides abstergien abstergies abstergiguem abstergigueu abstergim abstergint abstergir abstergira abstergiran abstergirem abstergiren abstergires abstergireu abstergiria abstergirien abstergiries abstergirà abstergiràs abstergiré abstergiríem abstergiríeu abstergisc abstergisca abstergisquen abstergisques abstergissen abstergisses abstergissin abstergissis abstergit abstergits abstergiu abstergix abstergixen abstergixes abstergixo abstergí abstergíem abstergíeu abstergírem abstergíreu abstergís abstergíssem abstergísseu abstergíssim abstergíssiu bal n-occ occ sept val v
absterger

abstinent /aps.tiˈnen/ /aps.tiˈnent/ /əps.tiˈnen/ /əps.tiˈnent/ adj
abstinente

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
abstração

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ abstracta adj masc
abstrato

absurdament /apˌsur.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈment/ /əpˌsur.dəˈmen/ /əpˌsur.ðəˈmen/ /əpˌsuɾ.ðəˈment/ adv
absurdamente

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
ausência falta

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
abundante

abundantment /a.bunˌdamˈment/ /a.βunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈment/ adv
abundantemente

abundar /a.bunˈdaɾ/ /a.βunˈda/ /ə.βunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abund abunda abundada abundades abundam abundant abundar abundara abundaran abundarem abundaren abundares abundareu abundaria abundarien abundaries abundarà abundaràs abundaré abundaríem abundaríeu abundassen abundasses abundassin abundassis abundat abundats abundau abundava abundaven abundaves abunde abundem abunden abundes abundessen abundesses abundessin abundessis abundeu abundi abundin abundis abundo abundà abundàrem abundàreu abundàs abundàssem abundàsseu abundàssim abundàssiu abundàvem abundàveu abundés abundéssem abundésseu abundéssim abundéssiu abundí alg bal bal (1) occ sept val v
abundar

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
abundância

abusar /a.buˈzaɾ/ /a.βuˈza/ /ə.βuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abusa abusada abusades abusam abusant abusar abusara abusaran abusarem abusaren abusares abusareu abusaria abusarien abusaries abusarà abusaràs abusaré abusaríem abusaríeu abusassen abusasses abusassin abusassis abusat abusats abusau abusava abusaven abusaves abuse abusem abusen abuses abusessen abusesses abusessin abusessis abuseu abusi abusin abusis abuso abusà abusàrem abusàreu abusàs abusàssem abusàsseu abusàssim abusàssiu abusàvem abusàveu abusés abuséssem abusésseu abuséssim abuséssiu abusí abús alg bal bal (1) occ sept val v
abusar

abusiu /a.buˈziw/ /ə.βuˈziw/ adj masc
abusivo

abusivament /a.buˌzi.vaˈment/ /a.βuˌzi.βaˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈment/ /ə.βuˌzi.βəˈmen/ adv
abusivamente

abúlia /aˈbu.ɫi.a/ n fem
abulia

abús /aˈbus/ n masc
abuso

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acab acaba acabada acabades acabam acabant acabar acabara acabaran acabarem acabaren acabares acabareu acabaria acabarien acabaries acabarà acabaràs acabaré acabaríem acabaríeu acabassen acabasses acabassin acabassis acabat acabats acabau acabava acabaven acabaves acabe acabem acaben acabes acabessen acabesses acabessin acabessis acabeu acabi acabin acabis acabo acabà acabàrem acabàreu acabàs acabàssem acabàsseu acabàssim acabàssiu acabàvem acabàveu acabés acabéssem acabésseu acabéssim acabéssiu acabí alg bal bal (1) occ sept val v
acabar

acabat /a.kaˈbat/ adj masc
acabado
Perfet, complet.
Espatllat, malparat o en mala disposició.

acabat /a.kaˈbat/ n masc
acabamento
Perfeccionament final d'una obra.

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
academia
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
académico
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
académico
Membre d'una acadèmia.

acadèmicament /a.kaˌðɛ.mi.kaˈmen/ /a.kaˌðɛ.mi.kaˈment/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈmen/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈment/ adv
academicamente

acalcúlia /a.kaɫˈku.ɫi.a/ /ə.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
acalculia

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acamp acampa acampada acampades acampam acampant acampar acampara acamparan acamparem acamparen acampares acampareu acamparia acamparien acamparies acamparà acamparàs acamparé acamparíem acamparíeu acampassen acampasses acampassin acampassis acampat acampats acampau acampava acampaven acampaves acampe acampem acampen acampes acampessen acampesses acampessin acampessis acampeu acampi acampin acampis acampo acampà acampàrem acampàreu acampàs acampàssem acampàsseu acampàssim acampàssiu acampàvem acampàveu acampés acampéssem acampésseu acampéssim acampéssiu acampí alg bal bal (1) occ sept val v
acampar

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaricia acariciada acariciades acariciam acariciant acariciar acariciara acariciaran acariciarem acariciaren acariciares acariciareu acariciaria acariciarien acariciaries acariciarà acariciaràs acariciaré acariciaríem acariciaríeu acariciassen acariciasses acariciassin acariciassis acariciat acariciats acariciau acariciava acariciaven acariciaves acaricie acariciem acaricien acaricies acariciessen acariciesses acariciessin acariciessis acaricieu acaricii acaricio acaricià acariciàrem acariciàreu acariciàs acariciàssem acariciàsseu acariciàssim acariciàssiu acariciàvem acariciàveu acariciés acariciéssem acariciésseu acariciéssim acariciéssiu acaricií acariciï acariciïn acariciïs bal bal (1) occ sept val v
acariciar
Fer carícies, tractar amb afecte.
Passar els dits suaument per una superfície.

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ accedeix accedeixen accedeixes accedeixi accedeixin accedeixis accedeixo accedesc accedesqui accedesquin accedesquis accedia accedida accedides accedien accedies accediguem accedigueu accedim accedint accedir accedira accediran accedirem accediren accedires accedireu accediria accedirien accediries accedirà accediràs accediré accediríem accediríeu accedisc accedisca accedisquen accedisques accedissen accedisses accedissin accedissis accedit accedits accediu accedix accedixen accedixes accedixo accedí accedíem accedíeu accedírem accedíreu accedís accedíssem accedísseu accedíssim accedíssiu bal n-occ occ sept val v
acessar
Tenir accés a un lloc, una situació.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
aceleração
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acceler accelera accelerada accelerades acceleram accelerant accelerar accelerara acceleraran accelerarem acceleraren accelerares accelerareu acceleraria accelerarien acceleraries accelerarà acceleraràs acceleraré acceleraríem acceleraríeu accelerassen accelerasses accelerassin accelerassis accelerat accelerats accelerau accelerava acceleraven acceleraves accelere accelerem acceleren acceleres acceleressen acceleresses acceleressin acceleressis accelereu acceleri accelerin acceleris accelero accelerà acceleràrem acceleràreu acceleràs acceleràssem acceleràsseu acceleràssim acceleràssiu acceleràvem acceleràveu accelerés acceleréssem accelerésseu acceleréssim acceleréssiu accelerí alg bal bal (1) occ sept val v
acelerar
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
acento sotaque
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accentua accentuada accentuades accentuam accentuant accentuar accentuara accentuaran accentuarem accentuaren accentuares accentuareu accentuaria accentuarien accentuaries accentuarà accentuaràs accentuaré accentuaríem accentuaríeu accentuassen accentuasses accentuassin accentuassis accentuat accentuats accentuau accentuava accentuaven accentuaves accentue accentuem accentuen accentues accentuessen accentuesses accentuessin accentuessis accentueu accentuo accentuu accentuà accentuàrem accentuàreu accentuàs accentuàssem accentuàsseu accentuàssim accentuàssiu accentuàvem accentuàveu accentués accentuéssem accentuésseu accentuéssim accentuéssiu accentuí accentuï accentuïn accentuïs alg bal bal (1) occ sept val v
acentuar
Donar o prendre més importància.
Posar un accent gràfic o titlla.

acceptable /ak.sepˈta.bɫe/ /ak.sepˈta.βɫe/ /ak.sepˈtab.bɫe/ /ək.səpˈta.βɫə/ /ək.səpˈtab.bɫə/ adj
aceitável

acceptablement /ak.sepˌta.bɫeˈment/ /ak.sepˌta.βɫeˈmen/ /ak.sepˌtab.bɫeˈmen/ /ək.səpˌta.βɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈment/ adv
aceitavelmente

acceptació /ak.sep.ta.siˈo/ /ək.səp.tə.siˈo/ n fem
aceitação

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accept accepta acceptada acceptades acceptam acceptant acceptar acceptara acceptaran acceptarem acceptaren acceptares acceptareu acceptaria acceptarien acceptaries acceptarà acceptaràs acceptaré acceptaríem acceptaríeu acceptassen acceptasses acceptassin acceptassis acceptat acceptats acceptau acceptava acceptaven acceptaves accepte acceptem accepten acceptes acceptessen acceptesses acceptessin acceptessis accepteu accepti acceptin acceptis accepto acceptà acceptàrem acceptàreu acceptàs acceptàssem acceptàsseu acceptàssim acceptàssiu acceptàvem acceptàveu acceptés acceptéssem acceptésseu acceptéssim acceptéssiu acceptí alg bal bal (1) occ sept val v
aceitar
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accessibilitat /ak.se.si.βi.liˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
acessibilidade
Qualitat de ser accessible, receptivitat

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
acidente
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
acidentalmente

accionar /ak.si.oˈna/ /ak.si.oˈnaɾ/ /ək.si.oˈna/ /ək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accion acciona accionada accionades accionam accionant accionar accionara accionaran accionarem accionaren accionares accionareu accionaria accionarien accionaries accionarà accionaràs accionaré accionaríem accionaríeu accionassen accionasses accionassin accionassis accionat accionats accionau accionava accionaven accionaves accione accionem accionen acciones accionessen accionesses accionessin accionessis accioneu accioni accionin accionis acciono accionà accionàrem accionàreu accionàs accionàssem accionàsseu accionàssim accionàssiu accionàvem accionàveu accionés accionéssem accionésseu accionéssim accionéssiu accioní alg bal bal (1) occ sept val v
accionar
Posar en funcionament un mecanisme.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
ação
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acel·lular /a.se.ɫuˈɫaɾ/ /a.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /ə.sə.ɫuˈɫar/ /ə.səɫ.ɫuˈɫar/ /ə.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
acelular

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
aço

acetificar /a.se.ti.fiˈka/ /a.se.ti.fiˈkaɾ/ /ə.sə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acetific acetifica acetificada acetificades acetificam acetificant acetificar acetificara acetificaran acetificarem acetificaren acetificares acetificareu acetificaria acetificarien acetificaries acetificarà acetificaràs acetificaré acetificaríem acetificaríeu acetificassen acetificasses acetificassin acetificassis acetificat acetificats acetificau acetificava acetificaven acetificaves acetifico acetificà acetificàrem acetificàreu acetificàs acetificàssem acetificàsseu acetificàssim acetificàssiu acetificàvem acetificàveu acetifique acetifiquem acetifiquen acetifiques acetifiquessen acetifiquesses acetifiquessin acetifiquessis acetifiqueu acetifiqui acetifiquin acetifiquis acetifiqués acetifiquéssem acetifiquésseu acetifiquéssim acetifiquéssiu acetifiquí alg bal bal (1) occ sept val v
acetificar

acetàbul /a.seˈta.βuɫ/ /ə.səˈta.βuɫ/ n masc
acetábulo
(anatomia) Cavitat òssia on encaixa el cap del coxal de la cuixa.

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
acidez

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acidific acidifica acidificada acidificades acidificam acidificant acidificar acidificara acidificaran acidificarem acidificaren acidificares acidificareu acidificaria acidificarien acidificaries acidificarà acidificaràs acidificaré acidificaríem acidificaríeu acidificassen acidificasses acidificassin acidificassis acidificat acidificats acidificau acidificava acidificaven acidificaves acidifico acidificà acidificàrem acidificàreu acidificàs acidificàssem acidificàsseu acidificàssim acidificàssiu acidificàvem acidificàveu acidifique acidifiquem acidifiquen acidifiques acidifiquessen acidifiquesses acidifiquessin acidifiquessis acidifiqueu acidifiqui acidifiquin acidifiquis acidifiqués acidifiquéssem acidifiquésseu acidifiquéssim acidifiquéssiu acidifiquí alg bal bal (1) occ sept val v
acidificar

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
acidose

acidular /a.si.ðuˈɫa/ /a.si.ðuˈɫaɾ/ /ə.si.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acidul acidula acidulada acidulades acidulam acidulant acidular acidulara acidularan acidularem acidularen acidulares acidulareu acidularia acidularien acidularies acidularà acidularàs acidularé acidularíem acidularíeu acidulassen acidulasses acidulassin acidulassis acidulat acidulats acidulau acidulava acidulaven acidulaves acidule acidulem acidulen acidules acidulessen acidulesses acidulessin acidulessis aciduleu aciduli acidulin acidulis acidulo acidulà acidulàrem acidulàreu acidulàs acidulàssem acidulàsseu acidulàssim acidulàssiu acidulàvem acidulàveu acidulés aciduléssem acidulésseu aciduléssim aciduléssiu acidulí alg bal bal (1) occ sept val v
acidular

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclam aclama aclamada aclamades aclamam aclamant aclamar aclamara aclamaran aclamarem aclamaren aclamares aclamareu aclamaria aclamarien aclamaries aclamarà aclamaràs aclamaré aclamaríem aclamaríeu aclamassen aclamasses aclamassin aclamassis aclamat aclamats aclamau aclamava aclamaven aclamaves aclame aclamem aclamen aclames aclamessen aclamesses aclamessin aclamessis aclameu aclami aclamin aclamis aclamo aclamà aclamàrem aclamàreu aclamàs aclamàssem aclamàsseu aclamàssim aclamàssiu aclamàvem aclamàveu aclamés aclaméssem aclamésseu aclaméssim aclaméssiu aclamí alg bal bal (1) occ sept val v
aclamar
Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.

aclariment /a.kɫa.ɾiˈmen/ /a.kɫa.ɾiˈment/ /ə.kɫə.ɾiˈmen/ /ə.kɫə.ɾiˈment/ n masc
esclarecimento
Acte o efecte d'aclarir.

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ aclareix aclareixen aclareixes aclareixi aclareixin aclareixis aclareixo aclaresc aclaresqui aclaresquin aclaresquis aclaria aclarida aclarides aclarien aclaries aclariguem aclarigueu aclarim aclarint aclarir aclarira aclariran aclarirem aclariren aclarires aclarireu aclariria aclaririen aclariries aclarirà aclariràs aclariré aclariríem aclariríeu aclarisc aclarisca aclarisquen aclarisques aclarissen aclarisses aclarissin aclarissis aclarit aclarits aclariu aclarix aclarixen aclarixes aclarixo aclarí aclaríem aclaríeu aclarírem aclaríreu aclarís aclaríssem aclarísseu aclaríssim aclaríssiu bal n-occ occ sept val v
aclarar
Posar en clar, declarar, explicar alguna cosa.

aclimatar /a.kɫi.maˈta/ /a.kɫi.maˈtaɾ/ /ə.kɫi.məˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclimat aclimata aclimatada aclimatades aclimatam aclimatant aclimatar aclimatara aclimataran aclimatarem aclimataren aclimatares aclimatareu aclimataria aclimatarien aclimataries aclimatarà aclimataràs aclimataré aclimataríem aclimataríeu aclimatassen aclimatasses aclimatassin aclimatassis aclimatat aclimatats aclimatau aclimatava aclimataven aclimataves aclimate aclimatem aclimaten aclimates aclimatessen aclimatesses aclimatessin aclimatessis aclimateu aclimati aclimatin aclimatis aclimato aclimatà aclimatàrem aclimatàreu aclimatàs aclimatàssem aclimatàsseu aclimatàssim aclimatàssiu aclimatàvem aclimatàveu aclimatés aclimatéssem aclimatésseu aclimatéssim aclimatéssiu aclimatí alg bal bal (1) occ sept val v
aclimar

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
acne

acoblar /a.kobˈbɫa/ /a.koˈbɫaɾ/ /a.koˈβɫa/ /ə.kobˈbɫa/ /ə.kubˈbɫa/ /ə.kuˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acobl acobla acoblada acoblades acoblam acoblant acoblar acoblara acoblaran acoblarem acoblaren acoblares acoblareu acoblaria acoblarien acoblaries acoblarà acoblaràs acoblaré acoblaríem acoblaríeu acoblassen acoblasses acoblassin acoblassis acoblat acoblats acoblau acoblava acoblaven acoblaves acoble acoblem acoblen acobles acoblessen acoblesses acoblessin acoblessis acobleu acobli acoblin acoblis acoblo acoblà acoblàrem acoblàreu acoblàs acoblàssem acoblàsseu acoblàssim acoblàssiu acoblàvem acoblàveu acoblés acobléssem acoblésseu acobléssim acobléssiu acoblí bal bal (1) occ sept val v
acoplar
Unir dues peces de manera que entrin l'una dins de l'altra.

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ acollia acollida acollides acollien acollies acolliguem acolligueu acollim acollint acollir acollira acolliran acollirem acolliren acollires acollireu acolliria acollirien acolliries acollirà acolliràs acolliré acolliríem acolliríeu acollissen acollisses acollissin acollissis acollit acollits acolliu acollí acollíem acollíeu acollírem acollíreu acollís acollíssem acollísseu acollíssim acollíssiu acull aculla acullen aculles aculli acullin acullis acullo aculls alg bal occ sept val v
acolher
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomiad acomiada acomiadada acomiadades acomiadam acomiadant acomiadar acomiadara acomiadaran acomiadarem acomiadaren acomiadares acomiadareu acomiadaria acomiadarien acomiadaries acomiadarà acomiadaràs acomiadaré acomiadaríem acomiadaríeu acomiadassen acomiadasses acomiadassin acomiadassis acomiadat acomiadats acomiadau acomiadava acomiadaven acomiadaves acomiade acomiadem acomiaden acomiades acomiadessen acomiadesses acomiadessin acomiadessis acomiadeu acomiadi acomiadin acomiadis acomiado acomiadà acomiadàrem acomiadàreu acomiadàs acomiadàssem acomiadàsseu acomiadàssim acomiadàssiu acomiadàvem acomiadàveu acomiadés acomiadéssem acomiadésseu acomiadéssim acomiadéssiu acomiadí bal bal (1) occ sept val v
despedir
Despatxar de la feina, donar comiat.
Fer els compliments necessaris (comiats) quan algú se'n va.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
acomodação
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomod acomoda acomodada acomodades acomodam acomodant acomodar acomodara acomodaran acomodarem acomodaren acomodares acomodareu acomodaria acomodarien acomodaries acomodarà acomodaràs acomodaré acomodaríem acomodaríeu acomodassen acomodasses acomodassin acomodassis acomodat acomodats acomodau acomodava acomodaven acomodaves acomode acomodem acomoden acomodes acomodessen acomodesses acomodessin acomodessis acomodeu acomodi acomodin acomodis acomodo acomodà acomodàrem acomodàreu acomodàs acomodàssem acomodàsseu acomodàssim acomodàssiu acomodàvem acomodàveu acomodés acomodéssem acomodésseu acomodéssim acomodéssiu acomodí alg bal bal (1) occ sept val v
acomodar
Ordenar, posar en el forma deguda.

acompanyament /a.kom.pa.ɲaˈmen/ /a.kom.pa.ɲaˈment/ /ə.kom.pə.ɲəˈment/ /ə.kum.pə.ɲəˈmen/ n masc
acompanhamento
Acció d'acompanyar.
(esports de pilota) Acció de prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
(bàdminton) Falta consistent a retenir el volant sobre la raqueta durant l'execució d'un cop.

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acompany acompanya acompanyada acompanyades acompanyam acompanyant acompanyar acompanyara acompanyaran acompanyarem acompanyaren acompanyares acompanyareu acompanyaria acompanyarien acompanyaries acompanyarà acompanyaràs acompanyaré acompanyaríem acompanyaríeu acompanyassen acompanyasses acompanyassin acompanyassis acompanyat acompanyats acompanyau acompanyava acompanyaven acompanyaves acompanye acompanyem acompanyen acompanyes acompanyessen acompanyesses acompanyessin acompanyessis acompanyeu acompanyi acompanyin acompanyis acompanyo acompanyà acompanyàrem acompanyàreu acompanyàs acompanyàssem acompanyàsseu acompanyàssim acompanyàssiu acompanyàvem acompanyàveu acompanyés acompanyéssem acompanyésseu acompanyéssim acompanyéssiu acompanyí alg bal bal (1) occ sept val v
acompanhar
Anar en companyia d'una o moltes persones.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ aconsegueix aconsegueixen aconsegueixes aconsegueixi aconsegueixin aconsegueixis aconsegueixo aconseguesc aconseguesqui aconseguesquin aconseguesquis aconseguia aconseguida aconseguides aconseguien aconseguies aconseguiguem aconseguigueu aconseguim aconseguint aconseguir aconseguira aconseguiran aconseguirem aconseguiren aconseguires aconseguireu aconseguiria aconseguirien aconseguiries aconseguirà aconseguiràs aconseguiré aconseguiríem aconseguiríeu aconseguisc aconseguisca aconseguisquen aconseguisques aconseguissen aconseguisses aconseguissin aconseguissis aconseguit aconseguits aconseguiu aconseguix aconseguixen aconseguixes aconseguixo aconseguí aconseguíem aconseguíeu aconseguírem aconseguíreu aconseguís aconseguíssem aconseguísseu aconseguíssim aconseguíssiu bal n-occ occ sept val v
conseguir
Arribar a assolir un objectiu.

aconsellable /a.kon.seˈʎa.bɫe/ /a.kon.seˈʎa.βɫe/ /a.kon.seˈʎab.bɫe/ /ə.kon.səˈʎab.bɫə/ /ə.kun.səˈjab.bɫə/ /ə.kun.səˈʎa.βɫə/ /ə.kun.səˈʎab.bɫə/ adj
aconselhável

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconsell aconsella aconsellada aconsellades aconsellam aconsellant aconsellar aconsellara aconsellaran aconsellarem aconsellaren aconsellares aconsellareu aconsellaria aconsellarien aconsellaries aconsellarà aconsellaràs aconsellaré aconsellaríem aconsellaríeu aconsellassen aconsellasses aconsellassin aconsellassis aconsellat aconsellats aconsellau aconsellava aconsellaven aconsellaves aconselle aconsellem aconsellen aconselles aconsellessen aconsellesses aconsellessin aconsellessis aconselleu aconselli aconsellin aconsellis aconsello aconsellà aconsellàrem aconsellàreu aconsellàs aconsellàssem aconsellàsseu aconsellàssim aconsellàssiu aconsellàvem aconsellàveu aconsellés aconselléssem aconsellésseu aconselléssim aconselléssiu aconsellí alg bal bal (1) occ sept val v
aconselhar persuadir

acord /aˈkɔɾt/ n masc
acordo
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
acorde
Diverses notes que sonen simultàniament.

acord de confidencialitat n masc
contrato de confidencialidade

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acord acorda acordada acordades acordam acordant acordar acordara acordaran acordarem acordaren acordares acordareu acordaria acordarien acordaries acordarà acordaràs acordaré acordaríem acordaríeu acordassen acordasses acordassin acordassis acordat acordats acordau acordava acordaven acordaves acorde acordem acorden acordes acordessen acordesses acordessin acordessis acordeu acordi acordin acordis acordo acordà acordàrem acordàreu acordàs acordàssem acordàsseu acordàssim acordàssiu acordàvem acordàveu acordés acordéssem acordésseu acordéssim acordéssiu acordí alg bal bal (1) occ sept val v
concordar
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
acordeão sanfona

acostar /a.kosˈta/ /a.kosˈtaɾ/ /ə.kosˈta/ /ə.kusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acost acosta acostada acostades acostam acostant acostar acostara acostaran acostarem acostaren acostares acostareu acostaria acostarien acostaries acostarà acostaràs acostaré acostaríem acostaríeu acostassen acostasses acostassin acostassis acostat acostats acostau acostava acostaven acostaves acoste acostem acosten acostes acostessen acostesses acostessin acostessis acosteu acosti acostin acostis acosto acostà acostàrem acostàreu acostàs acostàssem acostàsseu acostàssim acostàssiu acostàvem acostàveu acostés acostéssem acostésseu acostéssim acostéssiu acostí alg bal bal (1) occ sept val v
encostar
(nàutica) Arrambar el costat d'una nau.

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acostum acostuma acostumada acostumades acostumam acostumant acostumar acostumara acostumaran acostumarem acostumaren acostumares acostumareu acostumaria acostumarien acostumaries acostumarà acostumaràs acostumaré acostumaríem acostumaríeu acostumassen acostumasses acostumassin acostumassis acostumat acostumats acostumau acostumava acostumaven acostumaves acostume acostumem acostumen acostumes acostumessen acostumesses acostumessin acostumessis acostumeu acostumi acostumin acostumis acostumo acostumà acostumàrem acostumàreu acostumàs acostumàssem acostumàsseu acostumàssim acostumàssiu acostumàvem acostumàveu acostumés acostuméssem acostumésseu acostuméssim acostuméssiu acostumí alg bal bal (1) occ sept val v
acostumar
Fer que algú prengui el costum de fer alguna cosa.
Tenir de costum.
(pronominal) Prendre el costum de fer alguna cosa.

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ n masc
acre

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ n fem
acreção
(economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
acreditação

acreditar /a.kɾe.ðiˈta/ /a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /ə.kɾə.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acredit acredita acreditada acreditades acreditam acreditant acreditar acreditara acreditaran acreditarem acreditaren acreditares acreditareu acreditaria acreditarien acreditaries acreditarà acreditaràs acreditaré acreditaríem acreditaríeu acreditassen acreditasses acreditassin acreditassis acreditat acreditats acreditau acreditava acreditaven acreditaves acredite acreditem acrediten acredites acreditessen acreditesses acreditessin acreditessis acrediteu acrediti acreditin acreditis acredito acredità acreditàrem acreditàreu acreditàs acreditàssem acreditàsseu acreditàssim acreditàssiu acreditàvem acreditàveu acredités acreditéssem acreditésseu acreditéssim acreditéssiu acredití alg bal bal (1) occ sept val v
acreditar
Abonar, donar reputació a alguna persona o cosa.

acrescent /a.kɾeˈsen/ /a.kɾeˈsent/ /ə.kɾəsˈsen/ /ə.kɾəsˈsent/ /ə.kɾəˈsen/ adj
acrescente

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
acrobacia
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
acrofobia

acrogen /aˈkɾɔ.d͡ʒen/ /aˈkɾɔ.ʒen/ /əˈkɾɔ.ʒən/ adj masc
acrógeno

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ n masc
acroleto

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
acromegalia

acromi /aˈkɾɔ.mi/ /əˈkɾɔ.mi/ n masc
acrómio

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
acromático

acronímia /a.kɾoˈni.mi.a/ /ə.kɾoˈni.mi.ə/ /ə.kɾuˈni.mi.ə/ n fem
siglagem

acrílic /aˈkɾi.ɫik/ /əˈkɾi.ɫik/ adj masc
acrílico

acròbata /aˈkɾɔ.ba.ta/ /əˈkɾɔ.βə.tə/ n neut
acrobata

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
acronimo acrónimo
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acròpet /aˈkɾɔ.pet/ /əˈkɾɔ.pət/ adj masc
acropetal

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
acróstico

acta /ˈak.ta/ n fem
ata

acte /ˈak.te/ n masc
ato
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.

acte de parla n masc
ato de fala

actini /əkˈti.ni/ n masc
actínio

actinomicosi /ak.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.nu.miˈkɔ.zi/ n fem
actinomicose

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
atitude

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
ativo
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ n masc
ativo
Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

activament /akˌti.vaˈment/ /akˌti.βaˈmen/ /əkˌti.vəˈmen/ /əkˌti.vəˈment/ /əkˌti.βəˈmen/ adv
ativamente

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actiu activ activa activada activades activam activant activar activara activaran activarem activaren activares activareu activaria activarien activaries activarà activaràs activaré activaríem activaríeu activassen activasses activassin activassis activat activats activau activava activaven activaves active activem activen actives activessen activesses activessin activessis activeu activi activin activis activo activà activàrem activàreu activàs activàssem activàsseu activàssim activàssiu activàvem activàveu activés activéssem activésseu activéssim activéssiu activí alg bal bal (1) occ sept val v
activar
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
ativismo

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
atividade

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
ator

actriu /akˈtɾiw/ n fem
atriz

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
apresentação atuação
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
atual

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actualitz actualitza actualitzada actualitzades actualitzam actualitzant actualitzar actualitzara actualitzaran actualitzarem actualitzaren actualitzares actualitzareu actualitzaria actualitzarien actualitzaries actualitzarà actualitzaràs actualitzaré actualitzaríem actualitzaríeu actualitzassen actualitzasses actualitzassin actualitzassis actualitzat actualitzats actualitzau actualitzava actualitzaven actualitzaves actualitze actualitzem actualitzen actualitzes actualitzessen actualitzesses actualitzessin actualitzessis actualitzeu actualitzi actualitzin actualitzis actualitzo actualitzà actualitzàrem actualitzàreu actualitzàs actualitzàssem actualitzàsseu actualitzàssim actualitzàssiu actualitzàvem actualitzàveu actualitzés actualitzéssem actualitzésseu actualitzéssim actualitzéssiu actualitzí alg bal bal (1) occ sept val v
atualizar

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
atualmente

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actua actuada actuades actuam actuant actuar actuara actuaran actuarem actuaren actuares actuareu actuaria actuarien actuaries actuarà actuaràs actuaré actuaríem actuaríeu actuassen actuasses actuassin actuassis actuat actuats actuau actuava actuaven actuaves actue actuem actuen actues actuessen actuesses actuessin actuessis actueu actuo actuu actuà actuàrem actuàreu actuàs actuàssem actuàsseu actuàssim actuàssiu actuàvem actuàveu actués actuéssem actuésseu actuéssim actuéssiu actuí actuï actuïn actuïs alg bal bal (1) occ sept val v
atuar agir

acudit n masc
piada
Dita aguda, enginyosa.
Història breu còmica d’intenció humorística.

aculi /aˈku.ɫi/ /əˈku.ɫi/ n masc
acúleo

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
aculturação
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

aculturar /a.kuɫ.tuˈɾa/ /a.kuɫ.tuˈɾaɾ/ /ə.kuɫ.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acultur acultura aculturada aculturades aculturam aculturant aculturar aculturara aculturaran aculturarem aculturaren aculturares aculturareu aculturaria aculturarien aculturaries aculturarà aculturaràs aculturaré aculturaríem aculturaríeu aculturassen aculturasses aculturassin aculturassis aculturat aculturats aculturau aculturava aculturaven aculturaves aculture aculturem aculturen acultures aculturessen aculturesses aculturessin aculturessis acultureu aculturi aculturin aculturis aculturo aculturà aculturàrem aculturàreu aculturàs aculturàssem aculturàsseu aculturàssim aculturàssiu aculturàvem aculturàveu aculturés aculturéssem aculturésseu aculturéssim aculturéssiu aculturí bal bal (1) occ sept val v
aculturar

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acumul acumula acumulada acumulades acumulam acumulant acumular acumulara acumularan acumularem acumularen acumulares acumulareu acumularia acumularien acumularies acumularà acumularàs acumularé acumularíem acumularíeu acumulassen acumulasses acumulassin acumulassis acumulat acumulats acumulau acumulava acumulaven acumulaves acumule acumulem acumulen acumules acumulessen acumulesses acumulessin acumulessis acumuleu acumuli acumulin acumulis acumulo acumulà acumulàrem acumulàreu acumulàs acumulàssem acumulàsseu acumulàssim acumulàssiu acumulàvem acumulàveu acumulés acumuléssem acumulésseu acumuléssim acumuléssiu acumulí alg bal bal (1) occ sept val v
acumular
Ajuntar i amuntonar.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
acupuntura

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
cautelosamente

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
acusação

acusador /a.ku.zaˈðo/ /a.ku.zaˈðoɾ/ /ə.ku.zəˈðo/ adj masc
acusador
Relatiu a l'acusació.
(també substantivat) El qui fa una acusació.

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acusa acusada acusades acusam acusant acusar acusara acusaran acusarem acusaren acusares acusareu acusaria acusarien acusaries acusarà acusaràs acusaré acusaríem acusaríeu acusassen acusasses acusassin acusassis acusat acusats acusau acusava acusaven acusaves acuse acusem acusen acuses acusessen acusesses acusessin acusessis acuseu acusi acusin acusis acuso acusà acusàrem acusàreu acusàs acusàssem acusàsseu acusàssim acusàssiu acusàvem acusàveu acusés acuséssem acusésseu acuséssim acuséssiu acusí acús alg bal bal (1) occ sept val v
acusar
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
acusativo
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
acusativo
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
acácia

acètic /aˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
acético

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
acólito

adagi /aˈða.d͡ʒi/ /aˈða.ʒi/ /əˈða.ʒi/ n masc
adágio

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
adaptação
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adapt adapta adaptada adaptades adaptam adaptant adaptar adaptara adaptaran adaptarem adaptaren adaptares adaptareu adaptaria adaptarien adaptaries adaptarà adaptaràs adaptaré adaptaríem adaptaríeu adaptassen adaptasses adaptassin adaptassis adaptat adaptats adaptau adaptava adaptaven adaptaves adapte adaptem adapten adaptes adaptessen adaptesses adaptessin adaptessis adapteu adapti adaptin adaptis adapto adaptà adaptàrem adaptàreu adaptàs adaptàssem adaptàsseu adaptàssim adaptàssiu adaptàvem adaptàveu adaptés adaptéssem adaptésseu adaptéssim adaptéssiu adaptí alg bal bal (1) occ sept val v
adaptar

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
adicção

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
adição
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
viciado
Persona molt inclinada a alguna cosa.

addictiu /a.ðikˈtiw/ /ad.dikˈtiw/ /əd.dikˈtiw/ adj masc
que causa dependência

adduir /a.ðuˈi/ /a.ðuˈiɾ/ /ad.duˈi/ /əd.duˈi/ addueix addueixen addueixes addueixi addueixin addueixis addueixo adduesc adduesqui adduesquin adduesquis adduint adduir adduiran adduirem adduireu adduiria adduirien adduiries adduirà adduiràs adduiré adduiríem adduiríeu adduí adduíem adduíeu adduírem adduíreu adduís adduíssem adduísseu adduíssim adduíssiu adduïa adduïda adduïdes adduïen adduïes adduïguem adduïgueu adduïm adduïra adduïren adduïres adduïsc adduïsca adduïsquen adduïsques adduïssen adduïsses adduïssin adduïssis adduït adduïts adduïu adduïx adduïxen adduïxes adduïxo bal n-occ occ sept val v
aduzir

adeno- prefix
adeno-

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
adenocarcinoma

adenohipòfisi /ə.ðə.nu.iˈpɔ.fi.zi/ n fem
adeno-hipófise

adenoïdal /a.ðe.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.nu.iˈðaɫ/ adj
adenoidal

adequadament /a.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /a.ðeˌkwa.ðaˈment/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈment/ adv
adequadamente

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
adequado

adessiu /a.ðeˈsiw/ /ə.ðəˈsiw/ n masc
adessivo

adherir /a.ðeˈɾi/ /a.ðeˈɾiɾ/ /ə.ðəˈɾi/ adhereix adhereixen adhereixes adhereixi adhereixin adhereixis adhereixo adheresc adheresqui adheresquin adheresquis adheria adherida adherides adherien adheries adheriguem adherigueu adherim adherint adherir adherira adheriran adherirem adheriren adherires adherireu adheriria adheririen adheriries adherirà adheriràs adheriré adheriríem adheriríeu adherisc adherisca adherisquen adherisques adherissen adherisses adherissin adherissis adherit adherits adheriu adherix adherixen adherixes adherixo adherí adheríem adheríeu adherírem adheríreu adherís adheríssem adherísseu adheríssim adheríssiu bal n-occ occ sept val v
aderir

adhesiu /a.ðeˈziw/ adj masc
adesivo
Que s'adhereix.

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
adesivo
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
adiabático

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ adj
apropriado

adigué /a.ðiˈɣe/ /ə.ðiˈɣe/ n neut
adigue
Llengua de la branca abkhazoadigué, de la família caucàsica, originària d’Adiguèsia.

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ adj
adjacente

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
adjectivo adjetivo

adjectivació /ad.d͡ʒek.ti.va.siˈo/ /ad.d͡ʒek.ti.βa.siˈo/ /əd.ʒək.ti.və.siˈo/ /əd.ʒək.ti.βə.siˈo/ n fem
adjetivação

adjectivament /ad.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ad.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈment/ /əd.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
adjetivamente

adjudicar /a.d͡ʒu.ðiˈka/ /a.d͡ʒu.ðiˈkaɾ/ /əd.ʒu.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adjudic adjudica adjudicada adjudicades adjudicam adjudicant adjudicar adjudicara adjudicaran adjudicarem adjudicaren adjudicares adjudicareu adjudicaria adjudicarien adjudicaries adjudicarà adjudicaràs adjudicaré adjudicaríem adjudicaríeu adjudicassen adjudicasses adjudicassin adjudicassis adjudicat adjudicats adjudicau adjudicava adjudicaven adjudicaves adjudico adjudicà adjudicàrem adjudicàreu adjudicàs adjudicàssem adjudicàsseu adjudicàssim adjudicàssiu adjudicàvem adjudicàveu adjudique adjudiquem adjudiquen adjudiques adjudiquessen adjudiquesses adjudiquessin adjudiquessis adjudiqueu adjudiqui adjudiquin adjudiquis adjudiqués adjudiquéssem adjudiquésseu adjudiquéssim adjudiquéssiu adjudiquí alg bal bal (1) occ sept val v
adjudicar
Declarar a algú el seu dret, posar-lo en possessió.
Concedir al millor postor.

adjuntar /ad.d͡ʒunˈta/ /ad.d͡ʒunˈtaɾ/ adjunt adjunta adjuntada adjuntades adjuntaia adjuntaien adjuntaies adjuntam adjuntant adjuntar adjuntara adjuntaran adjuntarem adjuntaren adjuntares adjuntareu adjuntaria adjuntarien adjuntaries adjuntariva adjuntariven adjuntarives adjuntarà adjuntaràs adjuntaré adjuntaríem adjuntaríeu adjuntarívem adjuntaríveu adjuntassen adjuntasses adjuntassin adjuntassis adjuntat adjuntats adjuntau adjuntava adjuntaven adjuntaves adjuntavi adjuntavo adjunte adjunteguem adjunteguessa adjunteguessen adjunteguesses adjuntegueu adjuntegués adjunteguéssom adjunteguéssou adjuntem adjunten adjuntes adjuntessa adjuntessen adjuntesses adjuntessi adjuntessin adjuntessis adjunteu adjunti adjuntin adjuntis adjunto adjuntos adjunts adjuntà adjuntàiem adjuntàieu adjuntàrem adjuntàreu adjuntàs adjuntàssem adjuntàsseu adjuntàssim adjuntàssiu adjuntàvem adjuntàvets adjuntàveu adjuntàvom adjuntés adjuntéssem adjuntésseu adjuntéssim adjuntéssiu adjuntí alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
acrescentar

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ admesa admeses admesos admet admeta admetem admeten admetent admetera admeteren admeteres admetes admetessen admetesses admetessin admetessis admeteu admeti admetia admetien admeties admetin admetis admeto admetran admetre admetrem admetreu admetria admetrien admetries admetrà admetràs admetré admetríem admetríeu admets admeté admetérem admetéreu admetés admetéssem admetésseu admetéssim admetéssiu admetí admetíem admetíeu admès admés bal occ sept val v
admitir
Rebre, donar entrada o audiència.

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
administração

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. administr administra administrada administrades administram administrant administrar administrara administraran administrarem administraren administrares administrareu administraria administrarien administraries administrarà administraràs administraré administraríem administraríeu administrassen administrasses administrassin administrassis administrat administrats administrau administrava administraven administraves administre administrem administren administres administressen administresses administressin administressis administreu administri administrin administris administro administrà administràrem administràreu administràs administràssem administràsseu administràssim administràssiu administràvem administràveu administrés administréssem administrésseu administréssim administréssiu administrí alg bal bal (1) occ sept val v
administrar

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
administrativo

administrativament /ad.mi.nis.tɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.nis.tɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.βəˈmen/ adv
administrativamente

admirablement /ad.miˌɾa.bɫeˈment/ /ad.miˌɾa.βɫeˈmen/ /ad.miˌɾab.bɫeˈmen/ /əd.miˌɾa.βɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈment/ adv
admiravelmente

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
admiração

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. admir admira admirada admirades admiram admirant admirar admirara admiraran admirarem admiraren admirares admirareu admiraria admirarien admiraries admirarà admiraràs admiraré admiraríem admiraríeu admirassen admirasses admirassin admirassis admirat admirats admirau admirava admiraven admiraves admire admirem admiren admires admiressen admiresses admiressin admiressis admireu admiri admirin admiris admiro admirà admiràrem admiràreu admiràs admiràssem admiràsseu admiràssim admiràssiu admiràvem admiràveu admirés admiréssem admirésseu admiréssim admiréssiu admirí alg bal bal (1) occ sept val v
admirar
Mirar, contemplar amb admiració.

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
admissão

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
fertilizante
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
curtume

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
doutrinação

adoctrinar /a.ðok.tɾiˈna/ /a.ðok.tɾiˈnaɾ/ /ə.ðok.tɾiˈna/ /ə.ðuk.tɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adoctrina adoctrinada adoctrinades adoctrinam adoctrinant adoctrinar adoctrinara adoctrinaran adoctrinarem adoctrinaren adoctrinares adoctrinareu adoctrinaria adoctrinarien adoctrinaries adoctrinarà adoctrinaràs adoctrinaré adoctrinaríem adoctrinaríeu adoctrinassen adoctrinasses adoctrinassin adoctrinassis adoctrinat adoctrinats adoctrinau adoctrinava adoctrinaven adoctrinaves adoctrine adoctrinem adoctrinen adoctrines adoctrinessen adoctrinesses adoctrinessin adoctrinessis adoctrineu adoctrini adoctrinin adoctrinis adoctrino adoctrinà adoctrinàrem adoctrinàreu adoctrinàs adoctrinàssem adoctrinàsseu adoctrinàssim adoctrinàssiu adoctrinàvem adoctrinàveu adoctrinés adoctrinéssem adoctrinésseu adoctrinéssim adoctrinéssiu adoctriní adoctrín alg bal bal (1) occ sept val v
doutrinar
Instruir algú en alguna cosa.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
adolescente
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
adolescente
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
adolescência

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ adj masc
dolorido

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adon adona adonada adonades adonam adonant adonar adonara adonaran adonarem adonaren adonares adonareu adonaria adonarien adonaries adonarà adonaràs adonaré adonaríem adonaríeu adonassen adonasses adonassin adonassis adonat adonats adonau adonava adonaven adonaves adone adonem adonen adones adonessen adonesses adonessin adonessis adoneu adoni adonin adonis adono adonà adonàrem adonàreu adonàs adonàssem adonàsseu adonàssim adonàssiu adonàvem adonàveu adonés adonéssem adonésseu adonéssim adonéssiu adoní alg bal bal (1) occ sept val v
dar-se conta

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
adoção adopção

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adopt adopta adoptada adoptades adoptam adoptant adoptar adoptara adoptaran adoptarem adoptaren adoptares adoptareu adoptaria adoptarien adoptaries adoptarà adoptaràs adoptaré adoptaríem adoptaríeu adoptassen adoptasses adoptassin adoptassis adoptat adoptats adoptau adoptava adoptaven adoptaves adopte adoptem adopten adoptes adoptessen adoptesses adoptessin adoptessis adopteu adopti adoptin adoptis adopto adoptà adoptàrem adoptàreu adoptàs adoptàssem adoptàsseu adoptàssim adoptàssiu adoptàvem adoptàveu adoptés adoptéssem adoptésseu adoptéssim adoptéssiu adoptí alg bal bal (1) occ sept val v
adotar
Afillar un estrany.
Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adorablement /a.ðoˌɾa.bɫeˈment/ /a.ðoˌɾa.βɫeˈmen/ /a.ðoˌɾab.bɫeˈmen/ /ə.ðoˌɾab.bɫəˈment/ /ə.ðuˌɾa.βɫəˈmen/ /ə.ðuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
adoravelmente

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ador adora adorada adorades adoram adorant adorar adorara adoraran adorarem adoraren adorares adorareu adoraria adorarien adoraries adorarà adoraràs adoraré adoraríem adoraríeu adorassen adorasses adorassin adorassis adorat adorats adorau adorava adoraven adoraves adore adorem adoren adores adoressen adoresses adoressin adoressis adoreu adori adorin adoris adoro adorà adoràrem adoràreu adoràs adoràssem adoràsseu adoràssim adoràssiu adoràvem adoràveu adorés adoréssem adorésseu adoréssim adoréssiu adorí alg bal bal (1) occ sept val v
adorar
Honrar, reverenciar amb culte exterior.
Amar en extrem.

adormit /a.ðoɾˈmit/ /ə.ðoɾˈmit/ /ə.ðurˈmit/ adj
dormente

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ adquireix adquireixen adquireixes adquireixi adquireixin adquireixis adquireixo adquiresc adquiresqui adquiresquin adquiresquis adquiria adquirida adquirides adquirien adquiries adquiriguem adquirigueu adquirim adquirint adquirir adquirira adquiriran adquirirem adquiriren adquirires adquirireu adquiriria adquiririen adquiriries adquirirà adquiriràs adquiriré adquiriríem adquiriríeu adquirisc adquirisca adquirisquen adquirisques adquirissen adquirisses adquirissin adquirissis adquirit adquirits adquiriu adquirix adquirixen adquirixes adquirixo adquirí adquiríem adquiríeu adquirírem adquiríreu adquirís adquiríssem adquirísseu adquiríssim adquiríssiu bal n-occ occ sept val v
adquirir
Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
aquisição
Acció d’adquirir.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrenalina

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
endereço morada
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adrece adrecem adrecen adreces adrecessen adrecesses adrecessin adrecessis adreceu adreci adrecin adrecis adrecés adrecéssem adrecésseu adrecéssim adrecéssiu adrecí adreç adreça adreçada adreçades adreçam adreçant adreçar adreçara adreçaran adreçarem adreçaren adreçares adreçareu adreçaria adreçarien adreçaries adreçarà adreçaràs adreçaré adreçaríem adreçaríeu adreçassen adreçasses adreçassin adreçassis adreçat adreçats adreçau adreçava adreçaven adreçaves adreço adreçà adreçàrem adreçàreu adreçàs adreçàssem adreçàsseu adreçàssim adreçàssiu adreçàvem adreçàveu bal bal (1) occ sept val v
endereçar
(pronominal) Dirigir-se a algú.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
adulto
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
adulto
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulterar /a.ðuɫ.teˈɾa/ /a.ðuɫ.teˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adulter adultera adulterada adulterades adulteram adulterant adulterar adulterara adulteraran adulterarem adulteraren adulterares adulterareu adulteraria adulterarien adulteraries adulterarà adulteraràs adulteraré adulteraríem adulteraríeu adulterassen adulterasses adulterassin adulterassis adulterat adulterats adulterau adulterava adulteraven adulteraves adultere adulterem adulteren adulteres adulteressen adulteresses adulteressin adulteressis adultereu adulteri adulterin adulteris adultero adulterà adulteràrem adulteràreu adulteràs adulteràssem adulteràsseu adulteràssim adulteràssiu adulteràvem adulteràveu adulterés adulteréssem adulterésseu adulteréssim adulteréssiu adulterí alg bal bal (1) occ sept val v
adulterar

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
adultério

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
advérbio

adverbialment /ad.ber.βiˌaɫˈmen/ /ad.beɾ.βiˌaɫˈmen/ /ad.veɾ.biˌaɫˈment/ /əb.vər.biˌaɫˈmen/ /əb.vəɾ.biˌaɫˈment/ /əd.bər.biˌaɫˈmen/ adv
adverbialmente

advers /adˈbɛrs/ /adˈbɛɾs/ /adˈvɛɾs/ /əbˈvɛɾs/ /ədˈbɛrs/ adj masc
adverso

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
adversário

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ adverteix adverteixen adverteixes adverteixi adverteixin adverteixis adverteixo advertesc advertesqui advertesquin advertesquis advertia advertida advertides advertien adverties advertiguem advertigueu advertim advertint advertir advertira advertiran advertirem advertiren advertires advertireu advertiria advertirien advertiries advertirà advertiràs advertiré advertiríem advertiríeu advertisc advertisca advertisquen advertisques advertissen advertisses advertissin advertissis advertit advertits advertiu advertix advertixen advertixes advertixo advertí advertíem advertíeu advertírem advertíreu advertís advertíssem advertísseu advertíssim advertíssiu bal n-occ occ sept val v
advertir
Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
aviso

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. advoc advoca advocada advocades advocam advocant advocar advocara advocaran advocarem advocaren advocares advocareu advocaria advocarien advocaries advocarà advocaràs advocaré advocaríem advocaríeu advocassen advocasses advocassin advocassis advocat advocats advocau advocava advocaven advocaves advoco advocà advocàrem advocàreu advocàs advocàssem advocàsseu advocàssim advocàssiu advocàvem advocàveu advoque advoquem advoquen advoques advoquessen advoquesses advoquessin advoquessis advoqueu advoqui advoquin advoquis advoqués advoquéssem advoquésseu advoquéssim advoquéssiu advoquí bal bal (1) occ sept val v
advocar

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
advogado

adéu /əˈðew/ Interjection
adeus
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
adúltero
Que comet o implica adulteri.

aeri /aˈɛ.ɾi/ /əˈɛ.ɾi/ aèria adj masc
aéreo
Relatiu a l'aire.

aero- prefix
aero-

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ aeròbia adj masc
aeróbio
Que viu només en presència de l'oxigen.

aerobiosi /a.e.ɾo.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾo.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾu.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾu.βiˈɔ.zi/ n fem
aerobiose

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
hovercraft

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
aeronave
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
aeronáutica

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
aeroporto

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
aerossol

aerostàtica /aˌe.ɾosˈta.ti.ka/ /əˌe.ɾosˈta.ti.kə/ /əˌe.ɾusˈta.ti.kə/ n fem
aerostática

aeròbic /a.eˈɾɔ.bik/ adj masc
aeróbico

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afait afaita afaitada afaitades afaitam afaitant afaitar afaitara afaitaran afaitarem afaitaren afaitares afaitareu afaitaria afaitarien afaitaries afaitarà afaitaràs afaitaré afaitaríem afaitaríeu afaitassen afaitasses afaitassin afaitassis afaitat afaitats afaitau afaitava afaitaven afaitaves afaite afaitem afaiten afaites afaitessen afaitesses afaitessin afaitessis afaiteu afaiti afaitin afaitis afaito afaità afaitàrem afaitàreu afaitàs afaitàssem afaitàsseu afaitàssim afaitàssiu afaitàvem afaitàveu afaités afaitéssem afaitésseu afaitéssim afaitéssiu afaití bal bal (1) occ sept val v
barbear-se
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afeblir /a.febˈbɫi/ /a.feˈbɫiɾ/ /a.feˈβɫi/ /ə.fəbˈbɫi/ /ə.fəˈβɫi/ afebleix afebleixen afebleixes afebleixi afebleixin afebleixis afebleixo afeblesc afeblesqui afeblesquin afeblesquis afeblia afeblida afeblides afeblien afeblies afebliguem afebligueu afeblim afeblint afeblir afeblira afebliran afeblirem afebliren afeblires afeblireu afebliria afeblirien afebliries afeblirà afebliràs afebliré afebliríem afebliríeu afeblisc afeblisca afeblisquen afeblisques afeblissen afeblisses afeblissin afeblissis afeblit afeblits afebliu afeblix afeblixen afeblixes afeblixo afeblí afeblíem afeblíeu afeblírem afeblíreu afeblís afeblíssem afeblísseu afeblíssim afeblíssiu bal n-occ occ sept val v
debilitar

afecció /a.fek.siˈo/ /ə.fək.siˈo/ n fem
afecção
Alteració orgànica, símptoma mòrbid, malaltia.

afectació /a.fek.ta.siˈo/ /ə.fək.tə.siˈo/ n fem
afetação

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afect afecta afectada afectades afectam afectant afectar afectara afectaran afectarem afectaren afectares afectareu afectaria afectarien afectaries afectarà afectaràs afectaré afectaríem afectaríeu afectassen afectasses afectassin afectassis afectat afectats afectau afectava afectaven afectaves afecte afectem afecten afectes afectessen afectesses afectessin afectessis afecteu afecti afectin afectis afecto afectà afectàrem afectàreu afectàs afectàssem afectàsseu afectàssim afectàssiu afectàvem afectàveu afectés afectéssem afectésseu afectéssim afectéssiu afectí alg bal bal (1) occ sept val v
afetar
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
afeto
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectuosament /a.fek.tuˌo.zaˈmen/ /a.fek.tuˌo.zaˈment/ /ə.fək.tuˌo.zəˈmen/ /ə.fək.tuˌo.zəˈment/ adv
afetuosamente

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
afetuoso carinhoso

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ afegeix afegeixen afegeixes afegeixi afegeixin afegeixis afegeixo afegesc afegesqui afegesquin afegesquis afegia afegida afegides afegien afegies afegiguem afegigueu afegim afegint afegir afegira afegiran afegirem afegiren afegires afegireu afegiria afegirien afegiries afegirà afegiràs afegiré afegiríem afegiríeu afegisc afegisca afegisquen afegisques afegissen afegisses afegissin afegissis afegit afegits afegiu afegix afegixen afegixes afegixo afegí afegíem afegíeu afegírem afegíreu afegís afegíssem afegísseu afegíssim afegíssiu afig afigen afiges afigi afigin afigis afija bal n-occ occ sept val v
adicionar
Augmentar, posar-ne més.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ n masc
afazer
Cosa rellevant a fer.
Ocupació que requereix treball o atenció.

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
afegão

aficionar-se /a.fi.si.oˈnaɾ.se/ /ə.fi.si.uˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aficion aficiona aficionada aficionades aficionam aficionant aficionar aficionara aficionaran aficionarem aficionaren aficionares aficionareu aficionaria aficionarien aficionaries aficionarà aficionaràs aficionaré aficionaríem aficionaríeu aficionassen aficionasses aficionassin aficionassis aficionat aficionats aficionau aficionava aficionaven aficionaves aficione aficionem aficionen aficiones aficionessen aficionesses aficionessin aficionessis aficioneu aficioni aficionin aficionis aficiono aficionà aficionàrem aficionàreu aficionàs aficionàssem aficionàsseu aficionàssim aficionàssiu aficionàvem aficionàveu aficionés aficionéssem aficionésseu aficionéssim aficionéssiu aficioní bal bal (1) occ sept val v
afeiçoar-se

afilar /a.fiˈɫa/ /a.fiˈɫaɾ/ /ə.fiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afil afila afilada afilades afilam afilant afilar afilara afilaran afilarem afilaren afilares afilareu afilaria afilarien afilaries afilarà afilaràs afilaré afilaríem afilaríeu afilassen afilasses afilassin afilassis afilat afilats afilau afilava afilaven afilaves afile afilem afilen afiles afilessen afilesses afilessin afilessis afileu afili afilin afilis afilo afilà afilàrem afilàreu afilàs afilàssem afilàsseu afilàssim afilàssiu afilàvem afilàveu afilés afiléssem afilésseu afiléssim afiléssiu afilí alg bal bal (1) occ sept val v
acerar

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afina afinada afinades afinam afinant afinar afinara afinaran afinarem afinaren afinares afinareu afinaria afinarien afinaries afinarà afinaràs afinaré afinaríem afinaríeu afinassen afinasses afinassin afinassis afinat afinats afinau afinava afinaven afinaves afine afinem afinen afines afinessen afinesses afinessin afinessis afineu afini afinin afinis afino afinà afinàrem afinàreu afinàs afinàssem afinàsseu afinàssim afinàssiu afinàvem afinàveu afinés afinéssem afinésseu afinéssim afinéssiu afiní afín alg bal bal (1) occ sept val v
afinar
Trempar els instruments dels músics.
Purificar els metalls en el gresol.

afinestrar-se /a.fi.nasˈtɾaɾ.sa/ afinestr afinestra afinestrada afinestrades afinestrant afinestrar afinestraran afinestrarem afinestraren afinestrares afinestrareu afinestraria afinestrarien afinestraries afinestrarà afinestraràs afinestraré afinestraríem afinestraríeu afinestrat afinestrats afinestrau afinestrava afinestraven afinestraves afinestrem afinestren afinestres afinestressin afinestressis afinestreu afinestri afinestrin afinestris afinestrà afinestràrem afinestràreu afinestràvem afinestràveu afinestréssim afinestréssiu afinestrí alg v
debruçar-se

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
afinidade

afirmació /a.fiɾ.ma.siˈo/ /ə.fir.mə.siˈo/ n fem
afirmação

afirmar /a.firˈma/ /a.fiɾˈma/ /a.fiɾˈmaɾ/ /ə.firˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afirm afirma afirmada afirmades afirmam afirmant afirmar afirmara afirmaran afirmarem afirmaren afirmares afirmareu afirmaria afirmarien afirmaries afirmarà afirmaràs afirmaré afirmaríem afirmaríeu afirmassen afirmasses afirmassin afirmassis afirmat afirmats afirmau afirmava afirmaven afirmaves afirme afirmem afirmen afirmes afirmessen afirmesses afirmessin afirmessis afirmeu afirmi afirmin afirmis afirmo afirmà afirmàrem afirmàreu afirmàs afirmàssem afirmàsseu afirmàssim afirmàssiu afirmàvem afirmàveu afirmés afirméssem afirmésseu afirméssim afirméssiu afirmí alg bal bal (1) occ sept val v
afirmar

afirmativament /a.fir.maˌti.βaˈmen/ /a.fiɾ.maˌti.vaˈment/ /a.fiɾ.maˌti.βaˈmen/ /ə.fir.məˌti.vəˈmen/ /ə.fir.məˌti.βəˈmen/ /ə.fiɾ.məˌti.vəˈment/ adv
afirmativamente

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
afixo
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

aflatoxina /a.fɫa.tokˈsi.na/ /ə.fɫə.tokˈsi.nə/ /ə.fɫə.tukˈsi.nə/ n fem
aflatoxina

afligir /a.fɫiˈd͡ʒi/ /a.fɫiˈd͡ʒiɾ/ /a.fɫiˈʒi/ /ə.fɫiˈʒi/ afligeix afligeixen afligeixes afligeixi afligeixin afligeixis afligeixo afligesc afligesqui afligesquin afligesquis afligia afligida afligides afligien afligies afligiguem afligigueu afligim afligint afligir afligira afligiran afligirem afligiren afligires afligireu afligiria afligirien afligiries afligirà afligiràs afligiré afligiríem afligiríeu afligisc afligisca afligisquen afligisques afligissen afligisses afligissin afligissis afligit afligits afligiu afligix afligixen afligixes afligixo afligí afligíem afligíeu afligírem afligíreu afligís afligíssem afligísseu afligíssim afligíssiu bal n-occ occ sept val v
afligir

aflorar /a.fɫoˈɾa/ /a.fɫoˈɾaɾ/ /ə.fɫoˈɾa/ /ə.fɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aflor aflora aflorada aflorades afloram aflorant aflorar aflorara afloraran aflorarem afloraren aflorares aflorareu afloraria aflorarien afloraries aflorarà afloraràs afloraré afloraríem afloraríeu aflorassen aflorasses aflorassin aflorassis aflorat aflorats aflorau aflorava afloraven afloraves aflore aflorem afloren aflores afloressen afloresses afloressin afloressis afloreu aflori aflorin afloris afloro aflorà afloràrem afloràreu afloràs afloràssem afloràsseu afloràssim afloràssiu afloràvem afloràveu aflorés afloréssem aflorésseu afloréssim afloréssiu aflorí bal bal (1) occ sept val v
aflorar

afluixar /a.fɫujˈʃa/ /a.fɫujˈʃaɾ/ /a.fɫuˈʃa/ /ə.fɫuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afluix afluixa afluixada afluixades afluixam afluixant afluixar afluixara afluixaran afluixarem afluixaren afluixares afluixareu afluixaria afluixarien afluixaries afluixarà afluixaràs afluixaré afluixaríem afluixaríeu afluixassen afluixasses afluixassin afluixassis afluixat afluixats afluixau afluixava afluixaven afluixaves afluixe afluixem afluixen afluixes afluixessen afluixesses afluixessin afluixessis afluixeu afluixi afluixin afluixis afluixo afluixà afluixàrem afluixàreu afluixàs afluixàssem afluixàsseu afluixàssim afluixàssiu afluixàvem afluixàveu afluixés afluixéssem afluixésseu afluixéssim afluixéssiu afluixí bal bal (1) occ sept val v
libertar
Deixar anar.

afluència /a.fɫuˈɛn.si.a/ /ə.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
afluência

afonia /a.foˈni.a/ /ə.foˈni.ə/ /ə.fuˈni.ə/ n fem
afonia

aforament /a.fo.ɾaˈmen/ /a.fo.ɾaˈment/ /ə.fo.ɾəˈment/ /ə.fu.ɾəˈmen/ n masc
capacidade
(castellanisme) Capacitat, cabuda (d’un local).

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
aforismo

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
afortunadamente

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ adj masc
afortunado

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
africano
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
africano
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
africano africâner

afro- prefix
afro-

afrofuturisme /a.fɾo.fu.tuˈɾiz.me/ /ə.fɾo.fu.tuˈɾiz.mə/ /ə.fɾu.fu.tuˈɾiz.mə/ n masc
afrofuturismo

afront /aˈfɾon/ /aˈfɾont/ /əˈfɾon/ /əˈfɾont/ n masc
injúria

afrontar /a.fɾonˈta/ /a.fɾonˈtaɾ/ /ə.fɾonˈta/ /ə.fɾunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afront afronta afrontada afrontades afrontam afrontant afrontar afrontara afrontaran afrontarem afrontaren afrontares afrontareu afrontaria afrontarien afrontaries afrontarà afrontaràs afrontaré afrontaríem afrontaríeu afrontassen afrontasses afrontassin afrontassis afrontat afrontats afrontau afrontava afrontaven afrontaves afronte afrontem afronten afrontes afrontessen afrontesses afrontessin afrontessis afronteu afronti afrontin afrontis afronto afrontà afrontàrem afrontàreu afrontàs afrontàssem afrontàsseu afrontàssim afrontàssiu afrontàvem afrontàveu afrontés afrontéssem afrontésseu afrontéssim afrontéssiu afrontí alg bal bal (1) occ sept val v
enfrentar
Confrontar.
Causar afront.

afta /ˈaf.ta/ /ˈaf.tə/ n fem
afta

afusellament /a.fu.ze.ʎaˈmen/ /a.fu.ze.ʎaˈment/ /ə.fu.zə.ʎəˈmen/ /ə.fu.zə.ʎəˈment/ n masc
fuzilamento

afèresi /aˈfɛ.ɾe.zi/ /əˈfɛ.ɾə.zi/ n fem
aférese

afònic /aˈfɔ.nik/ /əˈfɔ.nik/ adj
afônico

agabellar /a.ɣa.beˈʎaɾ/ /a.ɣa.βeˈʎa/ /ə.ɣə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agabell agabella agabellada agabellades agabellam agabellant agabellar agabellara agabellaran agabellarem agabellaren agabellares agabellareu agabellaria agabellarien agabellaries agabellarà agabellaràs agabellaré agabellaríem agabellaríeu agabellassen agabellasses agabellassin agabellassis agabellat agabellats agabellau agabellava agabellaven agabellaves agabelle agabellem agabellen agabelles agabellessen agabellesses agabellessin agabellessis agabelleu agabelli agabellin agabellis agabello agabellà agabellàrem agabellàreu agabellàs agabellàssem agabellàsseu agabellàssim agabellàssiu agabellàvem agabellàveu agabellés agabelléssem agabellésseu agabelléssim agabelléssiu agabellí bal bal (1) occ sept val v
agavelar
Fer gabelles de blat.

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agaf agafa agafada agafades agafam agafant agafar agafara agafaran agafarem agafaren agafares agafareu agafaria agafarien agafaries agafarà agafaràs agafaré agafaríem agafaríeu agafassen agafasses agafassin agafassis agafat agafats agafau agafava agafaven agafaves agafe agafem agafen agafes agafessen agafesses agafessin agafessis agafeu agafi agafin agafis agafo agafà agafàrem agafàreu agafàs agafàssem agafàsseu agafàssim agafàssiu agafàvem agafàveu agafés agaféssem agafésseu agaféssim agaféssiu agafí alg bal bal (1) occ sept val v
tomar
Prendre amb la mà alguna cosa.

agapornis /a.ɣaˈpɔɾ.nis/ /ə.ɣəˈpɔr.nis/ n masc
agapórnis

agar-agar /aˌɣaɾ.aˈɣaɾ/ /əˌɣar.əˈɣar/ n masc
agar-agar

agarberar /a.ɣar.βeˈɾa/ /a.ɣaɾ.beˈɾaɾ/ /a.ɣaɾ.βeˈɾa/ /ə.ɣər.bəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarber agarbera agarberada agarberades agarberam agarberant agarberar agarberara agarberaran agarberarem agarberaren agarberares agarberareu agarberaria agarberarien agarberaries agarberarà agarberaràs agarberaré agarberaríem agarberaríeu agarberassen agarberasses agarberassin agarberassis agarberat agarberats agarberau agarberava agarberaven agarberaves agarbere agarberem agarberen agarberes agarberessen agarberesses agarberessin agarberessis agarbereu agarberi agarberin agarberis agarbero agarberà agarberàrem agarberàreu agarberàs agarberàssem agarberàsseu agarberàssim agarberàssiu agarberàvem agarberàveu agarberés agarberéssem agarberésseu agarberéssim agarberéssiu agarberí bal bal (1) occ sept val v
agavelar

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
agenda

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agenoll agenolla agenollada agenollades agenollam agenollant agenollar agenollara agenollaran agenollarem agenollaren agenollares agenollareu agenollaria agenollarien agenollaries agenollarà agenollaràs agenollaré agenollaríem agenollaríeu agenollassen agenollasses agenollassin agenollassis agenollat agenollats agenollau agenollava agenollaven agenollaves agenolle agenollem agenollen agenolles agenollessen agenollesses agenollessin agenollessis agenolleu agenolli agenollin agenollis agenollo agenollà agenollàrem agenollàreu agenollàs agenollàssem agenollàsseu agenollàssim agenollàssiu agenollàvem agenollàveu agenollés agenolléssem agenollésseu agenolléssim agenolléssiu agenollí bal bal (1) occ sept val v
ajoelhar-se

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
agente
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
agente
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agermanar /a.d͡ʒeɾ.maˈna/ /a.d͡ʒeɾ.maˈnaɾ/ /a.ʒer.maˈna/ /ə.ʒər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agerman agermana agermanada agermanades agermanam agermanant agermanar agermanara agermanaran agermanarem agermanaren agermanares agermanareu agermanaria agermanarien agermanaries agermanarà agermanaràs agermanaré agermanaríem agermanaríeu agermanassen agermanasses agermanassin agermanassis agermanat agermanats agermanau agermanava agermanaven agermanaves agermane agermanem agermanen agermanes agermanessen agermanesses agermanessin agermanessis agermaneu agermani agermanin agermanis agermano agermanà agermanàrem agermanàreu agermanàs agermanàssem agermanàsseu agermanàssim agermanàssiu agermanàvem agermanàveu agermanés agermanéssem agermanésseu agermanéssim agermanéssiu agermaní alg bal bal (1) occ sept val v
irmanar
Fer germans místicament.
Unir, ajuntar.

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ n fem
agilidade

agitació /a.d͡ʒi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.tə.siˈo/ n fem
agitação

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agit agita agitada agitades agitam agitant agitar agitara agitaran agitarem agitaren agitares agitareu agitaria agitarien agitaries agitarà agitaràs agitaré agitaríem agitaríeu agitassen agitasses agitassin agitassis agitat agitats agitau agitava agitaven agitaves agite agitem agiten agites agitessen agitesses agitessin agitessis agiteu agiti agitin agitis agito agità agitàrem agitàreu agitàs agitàssem agitàsseu agitàssim agitàssiu agitàvem agitàveu agités agitéssem agitésseu agitéssim agitéssiu agití alg bal bal (1) occ sept val v
agitar

agitat /a.d͡ʒiˈtat/ /a.ʒiˈtat/ /ə.ʒiˈtat/ adj masc
agitado

aglutinar /a.ɣɫu.tiˈna/ /a.ɣɫu.tiˈnaɾ/ /ə.ɣɫu.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aglutina aglutinada aglutinades aglutinam aglutinant aglutinar aglutinara aglutinaran aglutinarem aglutinaren aglutinares aglutinareu aglutinaria aglutinarien aglutinaries aglutinarà aglutinaràs aglutinaré aglutinaríem aglutinaríeu aglutinassen aglutinasses aglutinassin aglutinassis aglutinat aglutinats aglutinau aglutinava aglutinaven aglutinaves aglutine aglutinem aglutinen aglutines aglutinessen aglutinesses aglutinessin aglutinessis aglutineu aglutini aglutinin aglutinis aglutino aglutinà aglutinàrem aglutinàreu aglutinàs aglutinàssem aglutinàsseu aglutinàssim aglutinàssiu aglutinàvem aglutinàveu aglutinés aglutinéssem aglutinésseu aglutinéssim aglutinéssiu aglutiní aglutín alg bal bal (1) occ sept val v
aglutinar

agnat /aŋˈnat/ /aɡˈnat/ /əŋˈnat/ n masc
agnato

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
agnosticismo

agnus-dei /ˌaŋ.nuzˈdɛj/ /ˌaŋ.nuzˈðej/ /ˌaɡ.nuzˈðej/ n masc
agnus dei

agnòsia /aŋˈnɔ.zi.a/ /aɡˈnɔ.zi.a/ /əŋˈnɔ.zi.ə/ n fem
agnosia

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnóstico

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
agonia

agonitzar /a.ɣo.niˈd͡za/ /a.ɣo.niˈza/ /a.ɣo.niˈzaɾ/ /ə.ɣo.niˈd͡za/ /ə.ɣu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agonitz agonitza agonitzada agonitzades agonitzam agonitzant agonitzar agonitzara agonitzaran agonitzarem agonitzaren agonitzares agonitzareu agonitzaria agonitzarien agonitzaries agonitzarà agonitzaràs agonitzaré agonitzaríem agonitzaríeu agonitzassen agonitzasses agonitzassin agonitzassis agonitzat agonitzats agonitzau agonitzava agonitzaven agonitzaves agonitze agonitzem agonitzen agonitzes agonitzessen agonitzesses agonitzessin agonitzessis agonitzeu agonitzi agonitzin agonitzis agonitzo agonitzà agonitzàrem agonitzàreu agonitzàs agonitzàssem agonitzàsseu agonitzàssim agonitzàssiu agonitzàvem agonitzàveu agonitzés agonitzéssem agonitzésseu agonitzéssim agonitzéssiu agonitzí bal bal (1) occ sept val v
agonizar
Estar el malalt en l'agonia de la mort.

agosarat /a.ɣo.zaˈɾat/ /ə.ɣo.zəˈɾat/ /ə.ɣu.zəˈɾat/ adj masc
arrojado

agost /əˈɣost/ n masc
agosto Agosto
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
agradável

agradablement /a.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /a.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /a.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /ə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ adv
agradavelmente

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrad agrada agradada agradades agradam agradant agradar agradara agradaran agradarem agradaren agradares agradareu agradaria agradarien agradaries agradarà agradaràs agradaré agradaríem agradaríeu agradassen agradasses agradassin agradassis agradat agradats agradau agradava agradaven agradaves agrade agradem agraden agrades agradessen agradesses agradessin agradessis agradeu agradi agradin agradis agrado agradà agradàrem agradàreu agradàs agradàssem agradàsseu agradàssim agradàssiu agradàvem agradàveu agradés agradéssem agradésseu agradéssim agradéssiu agradí alg bal bal (1) occ sept val v
agradar
Complaure, acontentar, donar gust.
agradar-se
(pronominal) Ser del gust o aprovació d'algú, enamorar-se'n.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ agraeix agraeixen agraeixes agraeixi agraeixin agraeixis agraeixo agraesc agraesqui agraesquin agraesquis agraint agrair agrairan agrairem agraireu agrairia agrairien agrairies agrairà agrairàs agrairé agrairíem agrairíeu agraí agraíem agraíeu agraírem agraíreu agraís agraíssem agraísseu agraíssim agraíssiu agraïa agraïda agraïdes agraïen agraïes agraïguem agraïgueu agraïm agraïra agraïren agraïres agraïsc agraïsca agraïsquen agraïsques agraïssen agraïsses agraïssin agraïssis agraït agraïts agraïu agraïx agraïxen agraïxes agraïxo bal n-occ occ sept val v
agradecer

agrament /ˌa.ɣɾaˈmen/ /ˌa.ɣɾaˈment/ /ˌa.ɣɾəˈmen/ /ˌa.ɣɾəˈment/ adv
acidamente

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
agrário

agraïment /a.ɣɾa.iˈmen/ /a.ɣɾa.iˈment/ /ə.ɣɾə.iˈmen/ /ə.ɣɾə.iˈment/ n masc
agradecimento

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
coalhado

agredir /a.ɣɾeˈði/ /a.ɣɾeˈðiɾ/ /ə.ɣɾəˈði/ agredeix agredeixen agredeixes agredeixi agredeixin agredeixis agredeixo agredesc agredesqui agredesquin agredesquis agredia agredida agredides agredien agredies agrediguem agredigueu agredim agredint agredir agredira agrediran agredirem agrediren agredires agredireu agrediria agredirien agrediries agredirà agrediràs agrediré agrediríem agrediríeu agredisc agredisca agredisquen agredisques agredissen agredisses agredissin agredissis agredit agredits agrediu agredix agredixen agredixes agredixo agredí agredíem agredíeu agredírem agredíreu agredís agredíssem agredísseu agredíssim agredíssiu bal n-occ occ sept val v
agredir

agredolç /ˌa.ɣɾeˈðoɫs/ /ˌa.ɣɾəˈðoɫs/ adj masc
agridoce

agregar /a.ɣɾeˈɣa/ /a.ɣɾeˈɣaɾ/ /ə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agreg agrega agregada agregades agregam agregant agregar agregara agregaran agregarem agregaren agregares agregareu agregaria agregarien agregaries agregarà agregaràs agregaré agregaríem agregaríeu agregassen agregasses agregassin agregassis agregat agregats agregau agregava agregaven agregaves agrego agregue agreguem agreguen agregues agreguessen agreguesses agreguessin agreguessis agregueu agregui agreguin agreguis agregués agreguéssem agreguésseu agreguéssim agreguéssiu agreguí agregà agregàrem agregàreu agregàs agregàssem agregàsseu agregàssim agregàssiu agregàvem agregàveu alg bal bal (1) occ sept val v
agregar
Afegir, unint o ajuntant unes persones o coses a altres.

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
adido
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
agressivo

agressivament /a.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /a.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /ə.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ adv
agressivamente

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
agressividade

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
agressão

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agreuge agreugem agreugen agreuges agreugessen agreugesses agreugessin agreugessis agreugeu agreugi agreugin agreugis agreugés agreugéssem agreugésseu agreugéssim agreugéssiu agreugí agreuig agreuja agreujada agreujades agreujam agreujant agreujar agreujara agreujaran agreujarem agreujaren agreujares agreujareu agreujaria agreujarien agreujaries agreujarà agreujaràs agreujaré agreujaríem agreujaríeu agreujassen agreujasses agreujassin agreujassis agreujat agreujats agreujau agreujava agreujaven agreujaves agreujo agreujà agreujàrem agreujàreu agreujàs agreujàssem agreujàsseu agreujàssim agreujàssiu agreujàvem agreujàveu bal bal (1) occ sept val v
agravar
Fer tornar més greu una situació.

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
agricultura

agrimensor /a.ɣɾi.menˈso/ /a.ɣɾi.menˈsoɾ/ /ə.ɣɾi.mənˈso/ n masc
agrimensor

agrir /aˈɣɾi/ /aˈɣɾiɾ/ /əˈɣɾi/ agreix agreixen agreixes agreixi agreixin agreixis agreixo agresc agresqui agresquin agresquis agria agrida agrides agrien agries agriguem agrigueu agrim agrint agrir agrira agriran agrirem agriren agrires agrireu agriria agririen agriries agrirà agriràs agriré agriríem agriríeu agrisc agrisca agrisquen agrisques agrissen agrisses agrissin agrissis agrit agrits agriu agrix agrixen agrixes agrixo agrí agríem agríeu agrírem agríreu agrís agríssem agrísseu agríssim agríssiu bal n-occ occ sept val v
azedar

agro- prefix
agro-

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
agronomia

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ n masc
agrupamento
Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.
(rugbi) Conjunt de jugadors de tots dos equips agafats entre ells de manera espontània al voltant de la pilota.

agrupar /a.ɣɾuˈpa/ /a.ɣɾuˈpaɾ/ /ə.ɣɾuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrup agrupa agrupada agrupades agrupam agrupant agrupar agrupara agruparan agruparem agruparen agrupares agrupareu agruparia agruparien agruparies agruparà agruparàs agruparé agruparíem agruparíeu agrupassen agrupasses agrupassin agrupassis agrupat agrupats agrupau agrupava agrupaven agrupaves agrupe agrupem agrupen agrupes agrupessen agrupesses agrupessin agrupessis agrupeu agrupi agrupin agrupis agrupo agrupà agrupàrem agrupàreu agrupàs agrupàssem agrupàsseu agrupàssim agrupàssiu agrupàvem agrupàveu agrupés agrupéssem agrupésseu agrupéssim agrupéssiu agrupí alg bal bal (1) occ sept val v
agrupar

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
agrícola

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ n masc
agrónoma

aguait /aˈɣwajt/ /əˈɣwajt/ n masc
vigia
Acció d'aguaitar.

aguaitar /a.ɣwajˈta/ /a.ɣwajˈtaɾ/ /ə.ɣwəjˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguait aguaita aguaitada aguaitades aguaitam aguaitant aguaitar aguaitara aguaitaran aguaitarem aguaitaren aguaitares aguaitareu aguaitaria aguaitarien aguaitaries aguaitarà aguaitaràs aguaitaré aguaitaríem aguaitaríeu aguaitassen aguaitasses aguaitassin aguaitassis aguaitat aguaitats aguaitau aguaitava aguaitaven aguaitaves aguaite aguaitem aguaiten aguaites aguaitessen aguaitesses aguaitessin aguaitessis aguaiteu aguaiti aguaitin aguaitis aguaito aguaità aguaitàrem aguaitàreu aguaitàs aguaitàssem aguaitàsseu aguaitàssim aguaitàssiu aguaitàvem aguaitàveu aguaités aguaitéssem aguaitésseu aguaitéssim aguaitéssiu aguaití alg bal bal (1) occ sept val v
espreitar

aguantar /a.ɣwanˈta/ /a.ɣwanˈtaɾ/ /ə.ɣwənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguant aguanta aguantada aguantades aguantam aguantant aguantar aguantara aguantaran aguantarem aguantaren aguantares aguantareu aguantaria aguantarien aguantaries aguantarà aguantaràs aguantaré aguantaríem aguantaríeu aguantassen aguantasses aguantassin aguantassis aguantat aguantats aguantau aguantava aguantaven aguantaves aguante aguantem aguanten aguantes aguantessen aguantesses aguantessin aguantessis aguanteu aguanti aguantin aguantis aguanto aguantà aguantàrem aguantàreu aguantàs aguantàssem aguantàsseu aguantàssim aguantàssiu aguantàvem aguantàveu aguantés aguantéssem aguantésseu aguantéssim aguantéssiu aguantí alg bal bal (1) occ sept val v
agüentar
Sofrir, tolerar, generalment coses greus o molestes.
Sostenir, mantenir alguna cosa en l'estat en que es troba.
agüentar-se
(pronominal) Contenir-se, reprimir-se.

aguar /a.ɣuˈa/ /a.ɣuˈaɾ/ /ə.ɣuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agua aguada aguades aguam aguant aguar aguara aguaran aguarem aguaren aguares aguareu aguaria aguarien aguaries aguarà aguaràs aguaré aguaríem aguaríeu aguassen aguasses aguassin aguassis aguat aguats aguau aguava aguaven aguaves aguo aguu aguà aguàrem aguàreu aguàs aguàssem aguàsseu aguàssim aguàssiu aguàvem aguàveu aguï aguïn aguïs agüe agüem agüen agües agüessen agüesses agüessin agüessis agüeu agüés agüéssem agüésseu agüéssim agüéssiu agüí bal bal (1) occ sept val v
aguçar

agudesa /a.ɣuˈðe.za/ /ə.ɣuˈðə.zə/ /ə.ɣuˈðɛ.zə/ n fem
acrimônia

aguditzar /a.ɣu.ðiˈd͡za/ /a.ɣu.ðiˈza/ /a.ɣu.ðiˈzaɾ/ /ə.ɣu.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguditz aguditza aguditzada aguditzades aguditzam aguditzant aguditzar aguditzara aguditzaran aguditzarem aguditzaren aguditzares aguditzareu aguditzaria aguditzarien aguditzaries aguditzarà aguditzaràs aguditzaré aguditzaríem aguditzaríeu aguditzassen aguditzasses aguditzassin aguditzassis aguditzat aguditzats aguditzau aguditzava aguditzaven aguditzaves aguditze aguditzem aguditzen aguditzes aguditzessen aguditzesses aguditzessin aguditzessis aguditzeu aguditzi aguditzin aguditzis aguditzo aguditzà aguditzàrem aguditzàreu aguditzàs aguditzàssem aguditzàsseu aguditzàssim aguditzàssiu aguditzàvem aguditzàveu aguditzés aguditzéssem aguditzésseu aguditzéssim aguditzéssiu aguditzí bal bal (1) occ sept val v
agudecer
Fer agut.
agudecer agudecer-se
(pronominal) Fer-se agut.

aguerrir /a.ɣeˈri/ /a.ɣeˈriɾ/ /ə.ɣəˈri/ v
aguerrir

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
agulha
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla de cap n fem
alfinete

agulleta /a.ɣuˈʎe.ta/ /ə.ɣuˈjɛ.tə/ /ə.ɣuˈʎə.tə/ /ə.ɣuˈʎɛ.tə/ n fem
peixe-cachimbo
agulla (Syngnathus tenuirostris)

agullonar /a.ɣu.ʎoˈna/ /a.ɣu.ʎoˈnaɾ/ /ə.ɣu.juˈna/ /ə.ɣu.ʎoˈna/ /ə.ɣu.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agullon agullona agullonada agullonades agullonam agullonant agullonar agullonara agullonaran agullonarem agullonaren agullonares agullonareu agullonaria agullonarien agullonaries agullonarà agullonaràs agullonaré agullonaríem agullonaríeu agullonassen agullonasses agullonassin agullonassis agullonat agullonats agullonau agullonava agullonaven agullonaves agullone agullonem agullonen agullones agullonessen agullonesses agullonessin agullonessis agulloneu agulloni agullonin agullonis agullono agullonà agullonàrem agullonàreu agullonàs agullonàssem agullonàsseu agullonàssim agullonàssiu agullonàvem agullonàveu agullonés agullonéssem agullonésseu agullonéssim agullonéssiu agulloní bal bal (1) occ sept val v
aguilhoar
Punxar amb l'agulló.

agusar /a.ɣuˈza/ /a.ɣuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agusa agusada agusades agusam agusant agusar agusara agusaran agusarem agusaren agusares agusareu agusaria agusarien agusaries agusarà agusaràs agusaré agusaríem agusaríeu agusassen agusasses agusassin agusassis agusat agusats agusau agusava agusaven agusaves aguse agusem agusen aguses agusessen agusesses agusessin agusessis aguseu agusi agusin agusis aguso agusà agusàrem agusàreu agusàs agusàssem agusàsseu agusàssim agusàssiu agusàvem agusàveu agusés aguséssem agusésseu aguséssim aguséssiu agusí agús bal bal (1) occ sept val v
aguçar

agut /əˈɣut/ adj masc
agudo

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
agá

agàmic /aˈɣa.mik/ /əˈɣa.mik/ adj masc
agâmico

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
agência

agència de viatges n fem
agência de viagens

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
ontem
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
água
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
água-marinha

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
marisma pântano

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ n masc
aguardente

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
aguarrás

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
águas
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
aimará
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
aimará
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
aimará
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
ar ária
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

aire condicionat n masc
ar condicionado

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. airege airegem airegen aireges airegessen airegesses airegessin airegessis airegeu airegi airegin airegis airegés airegéssem airegésseu airegéssim airegéssiu airegí aireig aireja airejada airejades airejam airejant airejar airejara airejaran airejarem airejaren airejares airejareu airejaria airejarien airejaries airejarà airejaràs airejaré airejaríem airejaríeu airejassen airejasses airejassin airejassis airejat airejats airejau airejava airejaven airejaves airejo airejà airejàrem airejàreu airejàs airejàssem airejàsseu airejàssim airejàssiu airejàvem airejàveu bal bal (1) occ sept val v
arejar

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
enxó

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
enxada

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixec aixeca aixecada aixecades aixecam aixecant aixecar aixecara aixecaran aixecarem aixecaren aixecares aixecareu aixecaria aixecarien aixecaries aixecarà aixecaràs aixecaré aixecaríem aixecaríeu aixecassen aixecasses aixecassin aixecassis aixecat aixecats aixecau aixecava aixecaven aixecaves aixeco aixecà aixecàrem aixecàreu aixecàs aixecàssem aixecàsseu aixecàssim aixecàssiu aixecàvem aixecàveu aixeque aixequem aixequen aixeques aixequessen aixequesses aixequessin aixequessis aixequeu aixequi aixequin aixequis aixequés aixequéssem aixequésseu aixequéssim aixequéssiu aixequí alg bal bal (1) occ sept val v
levantar
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
sovaco axila

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
torneira bica
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
assim
D’aquesta manera.
então
De la mateixa manera, en conseqüència.

així així adv
mais ou menos

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ Interjection
de nada

ajeure /aˈd͡ʒɛw.ɾe/ /aˈʒɛw.ɾe/ /əˈʒɛw.ɾə/ ajaguda ajagudes ajagueren ajagueres ajaguessen ajaguesses ajaguessin ajaguessis ajagut ajaguts ajagué ajaguérem ajaguéreu ajagués ajaguéssem ajaguésseu ajaguéssim ajaguéssiu ajaguí ajaiem ajaient ajaieu ajauran ajaurem ajaureu ajauria ajaurien ajauries ajaurà ajauràs ajauré ajauríem ajauríeu ajec ajega ajeguem ajeguen ajegues ajegueu ajegui ajeguin ajeguis ajeia ajeien ajeies ajeim ajeis ajeu ajeuen ajeure ajeus ajèiem ajèieu bal v
acamar
Inclinar el blat per causa de la pluja.

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajorn ajorna ajornada ajornades ajornam ajornant ajornar ajornara ajornaran ajornarem ajornaren ajornares ajornareu ajornaria ajornarien ajornaries ajornarà ajornaràs ajornaré ajornaríem ajornaríeu ajornassen ajornasses ajornassin ajornassis ajornat ajornats ajornau ajornava ajornaven ajornaves ajorne ajornem ajornen ajornes ajornessen ajornesses ajornessin ajornessis ajorneu ajorni ajornin ajornis ajorno ajornà ajornàrem ajornàreu ajornàs ajornàssem ajornàsseu ajornàssim ajornàssiu ajornàvem ajornàveu ajornés ajornéssem ajornésseu ajornéssim ajornéssiu ajorní alg bal bal (1) occ sept val v
adiar
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
ajuda
Cosa que serveix per ajudar.
ajuda socorro
(antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
ajudante
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajud ajuda ajudada ajudades ajudam ajudant ajudar ajudara ajudaran ajudarem ajudaren ajudares ajudareu ajudaria ajudarien ajudaries ajudarà ajudaràs ajudaré ajudaríem ajudaríeu ajudassen ajudasses ajudassin ajudassis ajudat ajudats ajudau ajudava ajudaven ajudaves ajude ajudem ajuden ajudes ajudessen ajudesses ajudessin ajudessis ajudeu ajudi ajudin ajudis ajudo ajudà ajudàrem ajudàreu ajudàs ajudàssem ajudàsseu ajudàssim ajudàssiu ajudàvem ajudàveu ajudés ajudéssem ajudésseu ajudéssim ajudéssiu ajudí alg bal bal (1) occ sept val v
ajudar socorrer

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
câmara municipal prefeitura
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajunt ajunta ajuntada ajuntades ajuntam ajuntant ajuntar ajuntara ajuntaran ajuntarem ajuntaren ajuntares ajuntareu ajuntaria ajuntarien ajuntaries ajuntarà ajuntaràs ajuntaré ajuntaríem ajuntaríeu ajuntassen ajuntasses ajuntassin ajuntassis ajuntat ajuntats ajuntau ajuntava ajuntaven ajuntaves ajunte ajuntem ajunten ajuntes ajuntessen ajuntesses ajuntessin ajuntessis ajunteu ajunti ajuntin ajuntis ajunto ajuntà ajuntàrem ajuntàreu ajuntàs ajuntàssem ajuntàsseu ajuntàssim ajuntàssiu ajuntàvem ajuntàveu ajuntés ajuntéssem ajuntésseu ajuntéssim ajuntéssiu ajuntí alg bal bal (1) occ sept val v
juntar
Unir unes coses amb altres.
juntar amoldar
En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.
juntar-se
(pronominal) Acompanyar-se, anar amb algú.
(pronominal) amistançar-se

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajust ajusta ajustada ajustades ajustam ajustant ajustar ajustara ajustaran ajustarem ajustaren ajustares ajustareu ajustaria ajustarien ajustaries ajustarà ajustaràs ajustaré ajustaríem ajustaríeu ajustassen ajustasses ajustassin ajustassis ajustat ajustats ajustau ajustava ajustaven ajustaves ajuste ajustem ajusten ajustes ajustessen ajustesses ajustessin ajustessis ajusteu ajusti ajustin ajustis ajusto ajustà ajustàrem ajustàreu ajustàs ajustàssem ajustàsseu ajustàssim ajustàssiu ajustàvem ajustàveu ajustés ajustéssem ajustésseu ajustéssim ajustéssiu ajustí alg bal bal (1) occ sept val v
ajustar
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
Arreglar alguna cosa a allò que és just.
Concertar, capitular, concordar alguna cosa com el casament, la pau, les diferències o els plets.
Convenir en el preu d'alguna cosa.

ajusticiar /a.d͡ʒus.ti.siˈa/ /a.d͡ʒus.ti.siˈaɾ/ /a.ʒus.ti.siˈa/ /ə.ʒus.ti.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajusticia ajusticiada ajusticiades ajusticiam ajusticiant ajusticiar ajusticiara ajusticiaran ajusticiarem ajusticiaren ajusticiares ajusticiareu ajusticiaria ajusticiarien ajusticiaries ajusticiarà ajusticiaràs ajusticiaré ajusticiaríem ajusticiaríeu ajusticiassen ajusticiasses ajusticiassin ajusticiassis ajusticiat ajusticiats ajusticiau ajusticiava ajusticiaven ajusticiaves ajusticie ajusticiem ajusticien ajusticies ajusticiessen ajusticiesses ajusticiessin ajusticiessis ajusticieu ajusticii ajusticio ajusticià ajusticiàrem ajusticiàreu ajusticiàs ajusticiàssem ajusticiàsseu ajusticiàssim ajusticiàssiu ajusticiàvem ajusticiàveu ajusticiés ajusticiéssem ajusticiésseu ajusticiéssim ajusticiéssiu ajusticií ajusticiï ajusticiïn ajusticiïs bal bal (1) occ sept val v
justiçar

al capdavall /aɫˌkab.daˈvaʎ/ /aɫˌkab.daˈβaʎ/ /əɫˌkab.dəˈvaʎ/ /əɫˌkab.dəˈβaʎ/ adv
afinal
Finalment, després de superats tots els obstacles i temences.

al detall /aɫ.deˈtaʎ/ /əɫ.dəˈtaʎ/ adv
a retalho

ala /ˈa.ɫa/ n fem
asa ala
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
ala asa
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alabama /a.ɫaˈba.ma/ /ə.ɫəˈβa.mə/ n masc
alabama

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
alabastro
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alambinar /a.ɫam.biˈna/ /a.ɫam.biˈnaɾ/ /ə.ɫəm.biˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alambina alambinada alambinades alambinam alambinant alambinar alambinara alambinaran alambinarem alambinaren alambinares alambinareu alambinaria alambinarien alambinaries alambinarà alambinaràs alambinaré alambinaríem alambinaríeu alambinassen alambinasses alambinassin alambinassis alambinat alambinats alambinau alambinava alambinaven alambinaves alambine alambinem alambinen alambines alambinessen alambinesses alambinessin alambinessis alambineu alambini alambinin alambinis alambino alambinà alambinàrem alambinàreu alambinàs alambinàssem alambinàsseu alambinàssim alambinàssiu alambinàvem alambinàveu alambinés alambinéssem alambinésseu alambinéssim alambinéssiu alambiní alambín bal bal (1) occ sept val v
alambicar
Destil·lar els licors amb l'alambí.
Examinar atentament alguna cosa, com paraula, escrit o acció, fins apurar el seu vertader sentit, mèrit o utilitat.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
alambique

alamànic /a.ɫaˈma.nik/ /ə.ɫəˈma.nik/ n masc
alemânico

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
alarme
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmant /a.ɫarˈman/ /a.ɫaɾˈman/ /a.ɫaɾˈmant/ /ə.ɫərˈman/ /ə.ɫəɾˈmant/ adj
alarmante

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alarm alarma alarmada alarmades alarmam alarmant alarmar alarmara alarmaran alarmarem alarmaren alarmares alarmareu alarmaria alarmarien alarmaries alarmarà alarmaràs alarmaré alarmaríem alarmaríeu alarmassen alarmasses alarmassin alarmassis alarmat alarmats alarmau alarmava alarmaven alarmaves alarme alarmem alarmen alarmes alarmessen alarmesses alarmessin alarmessis alarmeu alarmi alarmin alarmis alarmo alarmà alarmàrem alarmàreu alarmàs alarmàssem alarmàsseu alarmàssim alarmàssiu alarmàvem alarmàveu alarmés alarméssem alarmésseu alarméssim alarméssiu alarmí alg bal bal (1) occ sept val v
alarmar

alat /aˈɫat/ /əˈɫat/ alada adj masc
alado

alatxa /aˈɫa.t͡ʃa/ /əˈɫa.t͡ʃə/ n fem
alatiyo

alatzà /a.ɫaˈd͡za/ /ə.ɫəˈd͡za/ adj masc
alazão

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
alva
Vestidura de tela blanca que sacerdots, diaques i subdiaques es posen sobre el seu propi hàbit i l'amit per a celebrar el sant ofici de la missa i altres oficis divins.

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
alvorada

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ adj masc
albanés albanês
Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
albanés albanês
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarinyo /aɫ.baˈɾi.ɲo/ /əɫ.bəˈɾi.ɲo/ /əɫ.bəˈɾi.ɲu/ /əɫ.βəˈɾi.ɲu/ n masc
alvarinho

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatroz

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
abricó damasco

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ n masc
abricoteiro damasqueiro

alberg /aɫˈbɛɾk/ /əɫˈβɛrk/ n masc
albergaria

alberg de joventut n masc
albergue

albergar /aɫ.beɾˈɣaɾ/ /aɫ.βerˈɣa/ /aɫ.βeɾˈɣa/ /əɫ.βərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alberg alberga albergada albergades albergam albergant albergar albergara albergaran albergarem albergaren albergares albergareu albergaria albergarien albergaries albergarà albergaràs albergaré albergaríem albergaríeu albergassen albergasses albergassin albergassis albergat albergats albergau albergava albergaven albergaves albergo albergue alberguem alberguen albergues alberguessen alberguesses alberguessin alberguessis albergueu albergui alberguin alberguis albergués alberguéssem alberguésseu alberguéssim alberguéssiu alberguí albergà albergàrem albergàreu albergàs albergàssem albergàsseu albergàssim albergàssiu albergàvem albergàveu alg bal bal (1) occ sept val v
albergar

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
berinjela

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
beringela berinjela

albicació /aɫ.bi.ka.siˈo/ /əɫ.βi.kə.siˈo/ n fem
albificação

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albinismo

albirar /aɫ.biˈɾaɾ/ /aɫ.βiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. albir albira albirada albirades albiram albirant albirar albirara albiraran albirarem albiraren albirares albirareu albiraria albirarien albiraries albirarà albiraràs albiraré albiraríem albiraríeu albirassen albirasses albirassin albirassis albirat albirats albirau albirava albiraven albiraves albire albirem albiren albires albiressen albiresses albiressin albiressis albireu albiri albirin albiris albiro albirà albiràrem albiràreu albiràs albiràssem albiràsseu albiràssim albiràssiu albiràvem albiràveu albirés albiréssem albirésseu albiréssim albiréssiu albirí bal bal (1) occ sept val v
lobrigar
Veure confusament alguna cosa perquè està molt lluny.

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
alburnete

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albumina

alcalinitzar /aɫ.ka.ɫi.niˈd͡za/ /aɫ.ka.ɫi.niˈza/ /aɫ.ka.ɫi.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alcalinitz alcalinitza alcalinitzada alcalinitzades alcalinitzam alcalinitzant alcalinitzar alcalinitzara alcalinitzaran alcalinitzarem alcalinitzaren alcalinitzares alcalinitzareu alcalinitzaria alcalinitzarien alcalinitzaries alcalinitzarà alcalinitzaràs alcalinitzaré alcalinitzaríem alcalinitzaríeu alcalinitzassen alcalinitzasses alcalinitzassin alcalinitzassis alcalinitzat alcalinitzats alcalinitzau alcalinitzava alcalinitzaven alcalinitzaves alcalinitze alcalinitzem alcalinitzen alcalinitzes alcalinitzessen alcalinitzesses alcalinitzessin alcalinitzessis alcalinitzeu alcalinitzi alcalinitzin alcalinitzis alcalinitzo alcalinitzà alcalinitzàrem alcalinitzàreu alcalinitzàs alcalinitzàssem alcalinitzàsseu alcalinitzàssim alcalinitzàssiu alcalinitzàvem alcalinitzàveu alcalinitzés alcalinitzéssem alcalinitzésseu alcalinitzéssim alcalinitzéssiu alcalinitzí bal bal (1) occ sept val v
alcalinizar

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alcaloide

alcalosi /aɫ.kaˈɫɔ.zi/ /əɫ.kəˈɫɔ.zi/ n fem
alcalose

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
alcalino

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ n masc
guarda-rios

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
álcool

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ n masc
alcoolismo

alcoholitzar /aɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /aɫ.ko.o.ɫiˈza/ /aɫ.ko.o.ɫiˈzaɾ/ /əɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /əɫ.ku.u.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alcoholitz alcoholitza alcoholitzada alcoholitzades alcoholitzam alcoholitzant alcoholitzar alcoholitzara alcoholitzaran alcoholitzarem alcoholitzaren alcoholitzares alcoholitzareu alcoholitzaria alcoholitzarien alcoholitzaries alcoholitzarà alcoholitzaràs alcoholitzaré alcoholitzaríem alcoholitzaríeu alcoholitzassen alcoholitzasses alcoholitzassin alcoholitzassis alcoholitzat alcoholitzats alcoholitzau alcoholitzava alcoholitzaven alcoholitzaves alcoholitze alcoholitzem alcoholitzen alcoholitzes alcoholitzessen alcoholitzesses alcoholitzessin alcoholitzessis alcoholitzeu alcoholitzi alcoholitzin alcoholitzis alcoholitzo alcoholitzà alcoholitzàrem alcoholitzàreu alcoholitzàs alcoholitzàssem alcoholitzàsseu alcoholitzàssim alcoholitzàssiu alcoholitzàvem alcoholitzàveu alcoholitzés alcoholitzéssem alcoholitzésseu alcoholitzéssim alcoholitzéssiu alcoholitzí alg bal bal (1) occ sept val v
alcoolizar

alcoholèmia /aɫ.ko.oˈɫɛ.mi.a/ /əɫ.ko.oˈɫɛ.mi.ə/ /əɫ.ku.uˈɫɛ.mi.ə/ n fem
alcoolemia

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alcoólico
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
alcoólico
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

alcova /aɫˈkɔ.va/ /aɫˈkɔ.βa/ /aɫˈkɔ.βɔ/ /əɫˈkɔ.və/ /əɫˈkɔ.βə/ n fem
alcova

alcàsser /aɫˈka.seɾ/ /əɫˈka.sər/ n masc
alcácer
(històric) Palau fortificat de l’Àndalus.

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
aldeído

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ aleatòria adj masc
aleatório

alegrar /a.ɫeˈɣɾa/ /a.ɫeˈɣɾaɾ/ /ə.ɫəˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alegr alegra alegrada alegrades alegram alegrant alegrar alegrara alegraran alegrarem alegraren alegrares alegrareu alegraria alegrarien alegraries alegrarà alegraràs alegraré alegraríem alegraríeu alegrassen alegrasses alegrassin alegrassis alegrat alegrats alegrau alegrava alegraven alegraves alegre alegrem alegren alegres alegressen alegresses alegressin alegressis alegreu alegri alegrin alegris alegro alegrà alegràrem alegràreu alegràs alegràssem alegràsseu alegràssim alegràssiu alegràvem alegràveu alegrés alegréssem alegrésseu alegréssim alegréssiu alegrí alg bal bal (1) occ sept val v
divertir
Causar alegria.
(pronominal) Rebre o sentir alegria.

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
alegria
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
alemão
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
alemão
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
sovela

alentir /a.ɫenˈti/ /a.ɫenˈtiɾ/ /ə.ɫənˈti/ alenteix alenteixen alenteixes alenteixi alenteixin alenteixis alenteixo alentesc alentesqui alentesquin alentesquis alentia alentida alentides alentien alenties alentiguem alentigueu alentim alentint alentir alentira alentiran alentirem alentiren alentires alentireu alentiria alentirien alentiries alentirà alentiràs alentiré alentiríem alentiríeu alentisc alentisca alentisquen alentisques alentissen alentisses alentissin alentissis alentit alentits alentiu alentix alentixen alentixes alentixo alentí alentíem alentíeu alentírem alentíreu alentís alentíssem alentísseu alentíssim alentíssiu bal n-occ occ sept val v
abrandar

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
alerta

alertar /a.ɫerˈta/ /a.ɫeɾˈta/ /a.ɫeɾˈtaɾ/ /ə.ɫərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alert alerta alertada alertades alertam alertant alertar alertara alertaran alertarem alertaren alertares alertareu alertaria alertarien alertaries alertarà alertaràs alertaré alertaríem alertaríeu alertassen alertasses alertassin alertassis alertat alertats alertau alertava alertaven alertaves alerte alertem alerten alertes alertessen alertesses alertessin alertessis alerteu alerti alertin alertis alerto alertà alertàrem alertàreu alertàs alertàssem alertàsseu alertàssim alertàssiu alertàvem alertàveu alertés alertéssem alertésseu alertéssim alertéssiu alertí bal bal (1) occ sept val v
advertir

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
barbatana nadadeira
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ adj
aleúte
Relatiu o pertanyent a les illes Aleutianes, als seus habitants o a la seva llengua, incloent-hi la península d'Alaska.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ n neut
aleúte
Natural de les illes Aleutianes o del poble originari.
(masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

aleví /a.ɫeˈvi/ /a.ɫeˈβi/ /ə.ɫəˈvi/ /ə.ɫəˈβi/ n masc
alevino
Larva de peix.

alexitímia /a.ɫek.siˈti.mi.a/ /ə.ɫək.siˈti.mi.ə/ n fem
alexitimia

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
alfa

alfabet /aɫ.faˈbet/ adj masc
alfabetizado

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
alfabeto

alfabetitzar /aɫ.fa.be.tiˈzaɾ/ /aɫ.fa.βe.tiˈd͡za/ /aɫ.fa.βe.tiˈza/ /əɫ.fə.βə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alfabetitz alfabetitza alfabetitzada alfabetitzades alfabetitzam alfabetitzant alfabetitzar alfabetitzara alfabetitzaran alfabetitzarem alfabetitzaren alfabetitzares alfabetitzareu alfabetitzaria alfabetitzarien alfabetitzaries alfabetitzarà alfabetitzaràs alfabetitzaré alfabetitzaríem alfabetitzaríeu alfabetitzassen alfabetitzasses alfabetitzassin alfabetitzassis alfabetitzat alfabetitzats alfabetitzau alfabetitzava alfabetitzaven alfabetitzaves alfabetitze alfabetitzem alfabetitzen alfabetitzes alfabetitzessen alfabetitzesses alfabetitzessin alfabetitzessis alfabetitzeu alfabetitzi alfabetitzin alfabetitzis alfabetitzo alfabetitzà alfabetitzàrem alfabetitzàreu alfabetitzàs alfabetitzàssem alfabetitzàsseu alfabetitzàssim alfabetitzàssiu alfabetitzàvem alfabetitzàveu alfabetitzés alfabetitzéssem alfabetitzésseu alfabetitzéssim alfabetitzéssiu alfabetitzí bal bal (1) occ sept val v
alfabetizar

alfabèticament /aɫ.faˌbɛ.ti.kaˈment/ /aɫ.faˌβɛ.ti.kaˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈment/ /əɫ.fəˌβɛ.ti.kəˈmen/ adv
alfabeticamente

alfagrama /aɫ.faˈɣɾa.ma/ /əɫ.fəˈɣɾa.mə/ n masc
alfagrama

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ n masc
alfafa

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
bispo

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ n fem
alforje

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
alga

algara /aɫˈɣa.ɾa/ /əɫˈɣa.ɾə/ n fem
algara

algaravia /aɫ.ɣa.ɾaˈvi.a/ /aɫ.ɣa.ɾaˈβi.a/ /əɫ.ɣə.ɾəˈvi.ə/ /əɫ.ɣə.ɾəˈβi.ə/ n fem
algaravia

algarvès /aɫ.ɣarˈβes/ /aɫ.ɣaɾˈves/ /aɫ.ɣaɾˈβes/ /əɫ.ɣərˈbɛs/ /əɫ.ɣərˈvɛs/ /əɫ.ɣəɾˈvəs/ adj masc
algarvio
Relatiu o pertanyent a l'Algarve (Portugal).

algarvès /aɫ.ɣarˈβes/ /aɫ.ɣaɾˈves/ /aɫ.ɣaɾˈβes/ /əɫ.ɣərˈbɛs/ /əɫ.ɣərˈvɛs/ /əɫ.ɣəɾˈvəs/ n masc
algarvio
Persona que habita o és originària de l'Algarve (Portugal).

algebraic /aɫ.d͡ʒeˈbɾajk/ /əɫ.ʒəˈbɾajk/ /əʎ.ʒəˈβɾajk/ adj masc
algébrico

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
argeliano argelino
Relatiu a Algèria.

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algoritmo

alguerès /al.ɡaˈɾes/ /aɫ.ɣeˈɾes/ /əɫ.ɣəˈɾəs/ /əɫ.ɣəˈɾɛs/ adj masc
alguerês
Relatiu o pertanyent a l'Alguer.

algun /aɫˈɣun/ adj masc
algum

alguna cosa pronoun
algo

algàlia /aɫˈɣa.ɫi.a/ /əɫˈɣa.ɫi.ə/ n fem
algália
Perfum extret de les glàndules del gat mesquer.

algú /aɫˈɣu/ pronoun
alguém

alhora /aˈɫɔ.ɾa/ /aˈɫɔ.ɾɔ/ /əˈɫɔ.ɾə/ adv
ao mesmo tempo
simultàniament

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
aliança
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Pacte, convenció.
Connexió o parentiu contret per via de casament.

aliar /a.ɫiˈa/ /a.ɫiˈaɾ/ /ə.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alia aliada aliades aliam aliant aliar aliara aliaran aliarem aliaren aliares aliareu aliaria aliarien aliaries aliarà aliaràs aliaré aliaríem aliaríeu aliassen aliasses aliassin aliassis aliat aliats aliau aliava aliaven aliaves alie aliem alien alies aliessen aliesses aliessin aliessis alieu alii alio alià aliàrem aliàreu aliàs aliàssem aliàsseu aliàssim aliàssiu aliàvem aliàveu aliés aliéssem aliésseu aliéssim aliéssiu alií aliï aliïn aliïs bal bal (1) occ sept val v
aliar
Unir o col·ligar diferents pobles en virtut d'un tractat.
Ajuntar dos metalls per formar-ne un de nou.

aliat /a.ɫiˈat/ /ə.ɫiˈat/ n masc
aliado
Cadascun dels membres d'una aliança i en especial els pertanyents a la mateixa aliança de la que hom parla.

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ n masc
liga

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
alicate

alienable /a.ɫi.eˈna.bɫe/ /a.ɫi.eˈna.βɫe/ /a.ɫi.eˈnab.bɫe/ /ə.ɫi.əˈna.βɫə/ /ə.ɫi.əˈnab.bɫə/ adj
alienável

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
alienação
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alienar /a.ɫi.eˈna/ /a.ɫi.eˈnaɾ/ /ə.ɫi.əˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aliena alienada alienades alienam alienant alienar alienara alienaran alienarem alienaren alienares alienareu alienaria alienarien alienaries alienarà alienaràs alienaré alienaríem alienaríeu alienassen alienasses alienassin alienassis alienat alienats alienau alienava alienaven alienaves aliene alienem alienen alienes alienessen alienesses alienessin alienessis alieneu alieni alienin alienis alieno alienà alienàrem alienàreu alienàs alienàssem alienàsseu alienàssim alienàssiu alienàvem alienàveu alienés alienéssem alienésseu alienéssim alienéssiu aliení alièn bal bal (1) occ sept val v
alienar
Passar o entregar a altre el domini d'alguna cosa.
Treure a algú de si, privar-lo de l'ús de la raó o dels sentits.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
alimento

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
alimentação

aliàsing n masc
serrilhamento

aliè /a.ɫiˈe/ /ə.ɫiˈɛ/ adj masc
alheio

all /ˈaʎ/ n masc
alho
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allarg allarga allargada allargades allargam allargant allargar allargara allargaran allargarem allargaren allargares allargareu allargaria allargarien allargaries allargarà allargaràs allargaré allargaríem allargaríeu allargassen allargasses allargassin allargassis allargat allargats allargau allargava allargaven allargaves allargo allargue allarguem allarguen allargues allarguessen allarguesses allarguessin allarguessis allargueu allargui allarguin allarguis allargués allarguéssem allarguésseu allarguéssim allarguéssiu allarguí allargà allargàrem allargàreu allargàs allargàssem allargàsseu allargàssim allargàssiu allargàvem allargàveu bal bal (1) occ sept val v
alongar
Fer més llarga una cosa.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
avalanche

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allet alleta alletada alletades alletam alletant alletar alletara alletaran alletarem alletaren alletares alletareu alletaria alletarien alletaries alletarà alletaràs alletaré alletaríem alletaríeu alletassen alletasses alletassin alletassis alletat alletats alletau alletava alletaven alletaves allete alletem alleten alletes alletessen alletesses alletessin alletessis alleteu alleti alletin alletis alleto alletà alletàrem alletàreu alletàs alletàssem alletàsseu alletàssim alletàssiu alletàvem alletàveu alletés alletéssem alletésseu alletéssim alletéssiu alletí bal bal (1) occ sept val v
amamentar

alleugerir /a.ʎew.d͡ʒeˈɾi/ /a.ʎew.d͡ʒeˈɾiɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈɾi/ alleugereix alleugereixen alleugereixes alleugereixi alleugereixin alleugereixis alleugereixo alleugeresc alleugeresqui alleugeresquin alleugeresquis alleugeria alleugerida alleugerides alleugerien alleugeries alleugeriguem alleugerigueu alleugerim alleugerint alleugerir alleugerira alleugeriran alleugerirem alleugeriren alleugerires alleugerireu alleugeriria alleugeririen alleugeriries alleugerirà alleugeriràs alleugeriré alleugeriríem alleugeriríeu alleugerisc alleugerisca alleugerisquen alleugerisques alleugerissen alleugerisses alleugerissin alleugerissis alleugerit alleugerits alleugeriu alleugerix alleugerixen alleugerixes alleugerixo alleugerí alleugeríem alleugeríeu alleugerírem alleugeríreu alleugerís alleugeríssem alleugerísseu alleugeríssim alleugeríssiu bal n-occ occ sept val v
aligeirar
Fer més lleugera o menys pesada alguna cosa.

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alleuge alleugem alleugen alleuges alleugessen alleugesses alleugessin alleugessis alleugeu alleugi alleugin alleugis alleugés alleugéssem alleugésseu alleugéssim alleugéssiu alleugí alleuig alleuja alleujada alleujades alleujam alleujant alleujar alleujara alleujaran alleujarem alleujaren alleujares alleujareu alleujaria alleujarien alleujaries alleujarà alleujaràs alleujaré alleujaríem alleujaríeu alleujassen alleujasses alleujassin alleujassis alleujat alleujats alleujau alleujava alleujaven alleujaves alleujo alleujà alleujàrem alleujàreu alleujàs alleujàssem alleujàsseu alleujàssim alleujàssiu alleujàvem alleujàveu bal bal (1) occ sept val v
aliviar

alliberament /a.ʎi.be.ɾaˈment/ /a.ʎi.βe.ɾaˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈment/ /ə.ʎi.βə.ɾəˈmen/ n masc
liberação

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alliber allibera alliberada alliberades alliberam alliberant alliberar alliberara alliberaran alliberarem alliberaren alliberares alliberareu alliberaria alliberarien alliberaries alliberarà alliberaràs alliberaré alliberaríem alliberaríeu alliberassen alliberasses alliberassin alliberassis alliberat alliberats alliberau alliberava alliberaven alliberaves allibere alliberem alliberen alliberes alliberessen alliberesses alliberessin alliberessis allibereu alliberi alliberin alliberis allibero alliberà alliberàrem alliberàreu alliberàs alliberàssem alliberàsseu alliberàssim alliberàssiu alliberàvem alliberàveu alliberés alliberéssem alliberésseu alliberéssim alliberéssiu alliberí bal bal (1) occ sept val v
libertar
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

alligar /a.ʎiˈɣa/ /a.ʎiˈɣaɾ/ /ə.ʎiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allig alliga alligada alligades alligam alligant alligar alligara alligaran alligarem alligaren alligares alligareu alligaria alligarien alligaries alligarà alligaràs alligaré alligaríem alligaríeu alligassen alligasses alligassin alligassis alligat alligats alligau alligava alligaven alligaves alligo alligue alliguem alliguen alligues alliguessen alliguesses alliguessin alliguessis alligueu alligui alliguin alliguis alligués alliguéssem alliguésseu alliguéssim alliguéssiu alliguí alligà alligàrem alligàreu alligàs alligàssem alligàsseu alligàssim alligàssiu alligàvem alligàveu bal bal (1) occ sept val v
associar-se

allioli /ˌa.jiˈɔ.ɫi/ /ˌa.liˈɔ.li/ /ˌa.ʎiˈɔ.ɫi/ n masc
aioli

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allisa allisada allisades allisam allisant allisar allisara allisaran allisarem allisaren allisares allisareu allisaria allisarien allisaries allisarà allisaràs allisaré allisaríem allisaríeu allisassen allisasses allisassin allisassis allisat allisats allisau allisava allisaven allisaves allise allisem allisen allises allisessen allisesses allisessin allisessis alliseu allisi allisin allisis alliso allisà allisàrem allisàreu allisàs allisàssem allisàsseu allisàssim allisàssiu allisàvem allisàveu allisés alliséssem allisésseu alliséssim alliséssiu allisí allís bal bal (1) occ sept val v
alisar
Posar llisa alguna cosa.
Igualar, posar planes i llises les parets.

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
alojamento
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
Lloc on un s'allotja.

allunatge n masc
alunagem alunissagem

allà /aˈʎa/ adv
aí

alma mater /ˌaɫ.ma /ˌaɫ.mə n fem
alma mater

almadrava /aɫ.maˈðɾa.va/ /aɫ.maˈðɾa.βa/ /əɫ.məˈðɾa.və/ /əɫ.məˈðɾa.βə/ n fem
almadrava
Qui s'ocupa de la pesca de la tonyina.

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanaque

almanjanec /aɫ.maɲ.d͡ʒaˈnek/ /əɫ.məɲ.ʒəˈnek/ n masc
trabuco

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
ao menos

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
almirante

almogàver /aɫ.moˈɣa.veɾ/ /aɫ.moˈɣa.βer/ /aɫ.moˈɣa.βeɾ/ /əɫ.moˈɣa.vəɾ/ /əɫ.muˈɣa.vər/ /əɫ.muˈɣa.βər/ n masc
almogávar

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
esmola

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ n masc
calda

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
cotovia calhandra
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ n masc
alódio

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaca

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
henna

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
alquila

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
alquimista

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
alquimia

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ n masc
alsaciano
Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
alto
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
Situat en un punt elevat.

altament /ˌaɫ.taˈmen/ /ˌaɫ.taˈment/ /ˌaɫ.təˈmen/ /ˌaɫ.təˈment/ adv
altamente

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
altar

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
alto-falante altifalante

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
alteração
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alter altera alterada alterades alteram alterant alterar alterara alteraran alterarem alteraren alterares alterareu alteraria alterarien alteraries alterarà alteraràs alteraré alteraríem alteraríeu alterassen alterasses alterassin alterassis alterat alterats alterau alterava alteraven alteraves altere alterem alteren alteres alteressen alteresses alteressin alteressis altereu alteri alterin alteris altero alterà alteràrem alteràreu alteràs alteràssem alteràsseu alteràssim alteràssiu alteràvem alteràveu alterés alteréssem alterésseu alteréssim alteréssiu alterí bal bal (1) occ sept val v
alterar
Modificar, canviar.
desarranjar
Posar nerviós a algú.

altercar /aɫ.terˈka/ /aɫ.teɾˈka/ /aɫ.teɾˈkaɾ/ /əɫ.tərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alterc alterca altercada altercades altercam altercant altercar altercara altercaran altercarem altercaren altercares altercareu altercaria altercarien altercaries altercarà altercaràs altercaré altercaríem altercaríeu altercassen altercasses altercassin altercassis altercat altercats altercau altercava altercaven altercaves alterco altercà altercàrem altercàreu altercàs altercàssem altercàsseu altercàssim altercàssiu altercàvem altercàveu alterque alterquem alterquen alterques alterquessen alterquesses alterquessin alterquessis alterqueu alterqui alterquin alterquis alterqués alterquéssem alterquésseu alterquéssim alterquéssiu alterquí bal bal (1) occ sept val v
altercar

alternança de codi n fem
alternância de código

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg altern alterna alternada alternades alternam alternant alternar alternara alternaran alternarem alternaren alternares alternareu alternaria alternarien alternaries alternarà alternaràs alternaré alternaríem alternaríeu alternassen alternasses alternassin alternassis alternat alternats alternau alternava alternaven alternaves alterne alternem alternen alternes alternessen alternesses alternessin alternessis alterneu alterni alternin alternis alterno alternà alternàrem alternàreu alternàs alternàssem alternàsseu alternàssim alternàssiu alternàvem alternàveu alternés alternéssem alternésseu alternéssim alternéssiu alterní bal bal (1) occ sept val v
alternar

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
alternativo

alternativament /aɫ.ter.naˌti.βaˈmen/ /aɫ.teɾ.naˌti.vaˈment/ /aɫ.teɾ.naˌti.βaˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.vəˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.βəˈmen/ /əɫ.təɾ.nəˌti.vəˈment/ adv
alternativamente

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
planalto

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
altitude

altivament /aɫˌti.vaˈment/ /aɫˌti.βaˈmen/ /əɫˌti.vəˈmen/ /əɫˌti.vəˈment/ adv
altivamente

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
parada

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
outro

altressí /aɫ.tɾeˈsi/ /əɫ.tɾəˈsi/ adv
outrossim
(judicial) Igualment, també.

altri /ˈaɫ.tɾi/ pronoun
os outros

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altruísmo

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
altura

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
alume

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
alumínio

alveolar /aɫ.ve.oˈɫaɾ/ /aɫ.βe.oˈɫar/ /aɫ.βe.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.uˈɫar/ /əɫ.βə.uˈɫar/ adj
alveolar

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
abacate

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
alvéolo
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alvèol pulmonar n masc
alvéolo pulmonar

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
azinheira

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ n masc
carvalhal
Bosc d'alzines.

al·lantoide /a.ɫanˈtɔj.ðe/ /aɫ.ɫanˈtɔj.ðe/ /ə.ɫənˈtɔj.ðə/ /əɫ.ɫənˈtɔj.ðə/ adj
alantoide

al·latiu /a.ɫaˈtiw/ /aɫ.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ /əɫ.ɫəˈtiw/ n masc
alativo

al·legar /a.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣaɾ/ /ə.ɫəˈɣa/ /əɫ.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. al·leg al·lega al·legada al·legades al·legam al·legant al·legar al·legara al·legaran al·legarem al·legaren al·legares al·legareu al·legaria al·legarien al·legaries al·legarà al·legaràs al·legaré al·legaríem al·legaríeu al·legassen al·legasses al·legassin al·legassis al·legat al·legats al·legau al·legava al·legaven al·legaves al·lego al·legue al·leguem al·leguen al·legues al·leguessen al·leguesses al·leguessin al·leguessis al·legueu al·legui al·leguin al·leguis al·legués al·leguéssem al·leguésseu al·leguéssim al·leguéssiu al·leguí al·legà al·legàrem al·legàreu al·legàs al·legàssem al·legàsseu al·legàssim al·legàssiu al·legàvem al·legàveu bal bal (1) occ sept val v
alegar
Confirmar alguna cosa citant algun fet, autoritat o testimoni.
(dret) Portar l'advocat lleis, autoritat i raons en defensa del dret del seu client.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
alegoria parábola

al·legoritzar /a.ɫe.ɣo.ɾiˈd͡za/ /a.ɫe.ɣo.ɾiˈza/ /aɫ.ɫe.ɣo.ɾiˈd͡za/ /aɫ.ɫe.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /ə.ɫə.ɣu.ɾiˈd͡za/ /əɫ.ɫə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /əɫ.ɫə.ɣu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. al·legoritz al·legoritza al·legoritzada al·legoritzades al·legoritzam al·legoritzant al·legoritzar al·legoritzara al·legoritzaran al·legoritzarem al·legoritzaren al·legoritzares al·legoritzareu al·legoritzaria al·legoritzarien al·legoritzaries al·legoritzarà al·legoritzaràs al·legoritzaré al·legoritzaríem al·legoritzaríeu al·legoritzassen al·legoritzasses al·legoritzassin al·legoritzassis al·legoritzat al·legoritzats al·legoritzau al·legoritzava al·legoritzaven al·legoritzaves al·legoritze al·legoritzem al·legoritzen al·legoritzes al·legoritzessen al·legoritzesses al·legoritzessin al·legoritzessis al·legoritzeu al·legoritzi al·legoritzin al·legoritzis al·legoritzo al·legoritzà al·legoritzàrem al·legoritzàreu al·legoritzàs al·legoritzàssem al·legoritzàsseu al·legoritzàssim al·legoritzàssiu al·legoritzàvem al·legoritzàveu al·legoritzés al·legoritzéssem al·legoritzésseu al·legoritzéssim al·legoritzéssiu al·legoritzí bal bal (1) occ sept val v
alegorizar

al·legòricament /a.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /ə.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
alegoricamente

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
alelo

al·lelopatia /a.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /aɫ.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /ə.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫo.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ n fem
alelopatia

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
aleluia

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
jacaré aligátor

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
aliteração

al·literar /a.ɫi.teˈɾa/ /aɫ.ɫi.teˈɾa/ /aɫ.ɫi.teˈɾaɾ/ /ə.ɫi.təˈɾa/ /əɫ.ɫi.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. al·liter al·litera al·literada al·literades al·literam al·literant al·literar al·literara al·literaran al·literarem al·literaren al·literares al·literareu al·literaria al·literarien al·literaries al·literarà al·literaràs al·literaré al·literaríem al·literaríeu al·literassen al·literasses al·literassin al·literassis al·literat al·literats al·literau al·literava al·literaven al·literaves al·litere al·literem al·literen al·literes al·literessen al·literesses al·literessin al·literessis al·litereu al·literi al·literin al·literis al·litero al·literà al·literàrem al·literàreu al·literàs al·literàssem al·literàsseu al·literàssim al·literàssiu al·literàvem al·literàveu al·literés al·literéssem al·literésseu al·literéssim al·literéssiu al·literí bal bal (1) occ sept val v
aliterar

al·lo- /a.ɫo/ /aɫ.ɫo/ /ə.ɫu/ /əɫ.ɫo/ /əɫ.ɫu/ prefix
alo-

al·logen /aɫˈɫɔ.d͡ʒen/ /aɫˈɫɔ.ʒen/ /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əɫˈɫɔ.ʒən/ /əˈɫɔ.ʒən/ adj masc
alógeno

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
alucinação

al·lucinar /a.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈnaɾ/ /ə.ɫu.siˈna/ /əɫ.ɫu.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg al·lucina al·lucinada al·lucinades al·lucinam al·lucinant al·lucinar al·lucinara al·lucinaran al·lucinarem al·lucinaren al·lucinares al·lucinareu al·lucinaria al·lucinarien al·lucinaries al·lucinarà al·lucinaràs al·lucinaré al·lucinaríem al·lucinaríeu al·lucinassen al·lucinasses al·lucinassin al·lucinassis al·lucinat al·lucinats al·lucinau al·lucinava al·lucinaven al·lucinaves al·lucine al·lucinem al·lucinen al·lucines al·lucinessen al·lucinesses al·lucinessin al·lucinessis al·lucineu al·lucini al·lucinin al·lucinis al·lucino al·lucinà al·lucinàrem al·lucinàreu al·lucinàs al·lucinàssem al·lucinàsseu al·lucinàssim al·lucinàssiu al·lucinàvem al·lucinàveu al·lucinés al·lucinéssem al·lucinésseu al·lucinéssim al·lucinéssiu al·luciní al·lucín bal bal (1) occ sept val v
alucinar
(intransitiu) Veure o percebre coses inexistents considerant-les com a reals.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ adj masc
alucinogénico
Que causa al·lucinacions.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ n masc
alucinógeno
Substància que causa al·lucinacions.

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
alusão

al·lè /aɫˈɫe/ /aˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
aleno

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
alergia

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
alérgico

al·lòcton /aɫˈɫɔk.ton/ /əɫˈɫɔk.tun/ adj masc
alóctone
(geologia) Material (ja sigui mineral, fragments de roques detrítiques o matèria orgànica) nouvingut d'altres zones formacionals, i que s'acumula en una conca sedimentària, i que és estudiat per les seves característiques de formació forana.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ adj masc
alofone
De llengua usual o materna diferent de l'oficial o majoritària del país.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ n masc
alofone
Variant d’un fonema que apareix en un context determinat.

al·lògraf /aɫˈɫɔ.ɣɾaf/ /aˈɫɔ.ɣɾaf/ /əɫˈɫɔ.ɣɾəf/ /əˈɫɔ.ɣɾəf/ n masc
alógrafo

alçària /aɫˈsa.ɾi.a/ /əɫˈsa.ɾi.ə/ n fem
altura

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
fôlego hálito

alèxia /aˈɫɛk.si.a/ /əˈɫɛk.si.ə/ n fem
alexia

alíquota /aˈɫi.kwo.ta/ /əˈɫi.kwo.tə/ adj fem
alíquota

alògic /aˈɫɔ.d͡ʒik/ /aˈɫɔ.ʒik/ /əˈɫɔ.ʒik/ adj masc
alógico

amabilitat /a.ma.bi.ɫiˈtat/ /ə.mə.βi.ɫiˈtat/ n fem
amabilidade

amable /aˈma.bɫe/ /aˈma.βɫe/ /aˈmab.bɫe/ /əˈma.βɫə/ /əˈmab.bɫə/ adj
amável
Que mostra cortesia i consideració cap als altres, tenint un tracte correcte i obert.

amablement /aˌma.bɫeˈment/ /aˌma.βɫeˈmen/ /aˌmab.bɫeˈmen/ /əˌma.βɫəˈmen/ /əˌmab.bɫəˈmen/ /əˌmab.bɫəˈment/ adv
afavelmente

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amag amaga amagada amagades amagam amagant amagar amagara amagaran amagarem amagaren amagares amagareu amagaria amagarien amagaries amagarà amagaràs amagaré amagaríem amagaríeu amagassen amagasses amagassin amagassis amagat amagats amagau amagava amagaven amagaves amago amague amaguem amaguen amagues amaguessen amaguesses amaguessin amaguessis amagueu amagui amaguin amaguis amagués amaguéssem amaguésseu amaguéssim amaguéssiu amaguí amagà amagàrem amagàreu amagàs amagàssem amagàsseu amagàssim amagàssiu amagàvem amagàveu bal bal (1) occ sept val v
esconder
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ adj masc
escondido

amagatall /a.ma.ɣaˈtaʎ/ /ə.mə.ɣəˈtaj/ /ə.mə.ɣəˈtaʎ/ n masc
esconderijo

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
amálgama

amalgamar /a.maɫ.ɣaˈma/ /a.maɫ.ɣaˈmaɾ/ /ə.məɫ.ɣəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amalgam amalgama amalgamada amalgamades amalgamam amalgamant amalgamar amalgamara amalgamaran amalgamarem amalgamaren amalgamares amalgamareu amalgamaria amalgamarien amalgamaries amalgamarà amalgamaràs amalgamaré amalgamaríem amalgamaríeu amalgamassen amalgamasses amalgamassin amalgamassis amalgamat amalgamats amalgamau amalgamava amalgamaven amalgamaves amalgame amalgamem amalgamen amalgames amalgamessen amalgamesses amalgamessin amalgamessis amalgameu amalgami amalgamin amalgamis amalgamo amalgamà amalgamàrem amalgamàreu amalgamàs amalgamàssem amalgamàsseu amalgamàssim amalgamàssiu amalgamàvem amalgamàveu amalgamés amalgaméssem amalgamésseu amalgaméssim amalgaméssiu amalgamí bal bal (1) occ sept val v
amalgamar
Barrejar i unir argent viu (mercuri) amb altres metalls.
En sentit ampli, barrejar.

amanerat /a.ma.neˈɾat/ /ə.mə.nəˈɾat/ adj
afectado

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
salada

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ n fem
amanita

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
amante
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg am ama amada amades amam amant amar amara amaran amarem amaren amares amareu amaria amarien amaries amarà amaràs amaré amaríem amaríeu amassen amasses amassin amassis amat amats amau amava amaven amaves ame amem amen ames amessen amesses amessin amessis ameu ami amin amis amo amà amàrem amàreu amàs amàssem amàsseu amàssim amàssiu amàvem amàveu amés améssem amésseu améssim améssiu amí bal bal (1) occ sept val v
amar

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amar amara amarada amarades amaram amarant amarar amarara amararan amararem amararen amarares amarareu amararia amararien amararies amararà amararàs amararé amararíem amararíeu amarassen amarasses amarassin amarassis amarat amarats amarau amarava amaraven amaraves amare amarem amaren amares amaressen amaresses amaressin amaressis amareu amari amarin amaris amaro amarà amaràrem amaràreu amaràs amaràssem amaràsseu amaràssim amaràssiu amaràvem amaràveu amarés amaréssem amarésseu amaréssim amaréssiu amarí bal bal (1) occ sept val v
molhar-se
Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
amargo
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargament adv
amargamente

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
amargura

amarinar /a.ma.ɾiˈna/ /a.ma.ɾiˈnaɾ/ /ə.mə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amarina amarinada amarinades amarinam amarinant amarinar amarinara amarinaran amarinarem amarinaren amarinares amarinareu amarinaria amarinarien amarinaries amarinarà amarinaràs amarinaré amarinaríem amarinaríeu amarinassen amarinasses amarinassin amarinassis amarinat amarinats amarinau amarinava amarinaven amarinaves amarine amarinem amarinen amarines amarinessen amarinesses amarinessin amarinessis amarineu amarini amarinin amarinis amarino amarinà amarinàrem amarinàreu amarinàs amarinàssem amarinàsseu amarinàssim amarinàssiu amarinàvem amarinàveu amarinés amarinéssem amarinésseu amarinéssim amarinéssiu amariní amarín bal bal (1) occ sept val v
marinhar

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amarr amarra amarrada amarrades amarram amarrant amarrar amarrara amarraran amarrarem amarraren amarrares amarrareu amarraria amarrarien amarraries amarrarà amarraràs amarraré amarraríem amarraríeu amarrassen amarrasses amarrassin amarrassis amarrat amarrats amarrau amarrava amarraven amarraves amarre amarrem amarren amarres amarressen amarresses amarressin amarressis amarreu amarri amarrin amarris amarro amarrà amarràrem amarràreu amarràs amarràssem amarràsseu amarràssim amarràssiu amarràvem amarràveu amarrés amarréssem amarrésseu amarréssim amarréssiu amarrí bal bal (1) occ sept val v
amarrar
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amazona /a.maˈzo.na/ /ə.məˈzo.nə/ n fem
amazona
Genet quan és una dona.
Dona atlètica, viril, guerrera.

amb /am/ preposition
com
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
embaixada

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
embaixador

ambdós /amˈdos/ /əmˈdos/ adj
ambos

ambicionar /am.bi.si.oˈna/ /am.bi.si.oˈnaɾ/ /əm.bi.si.oˈna/ /əm.bi.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambicion ambiciona ambicionada ambicionades ambicionam ambicionant ambicionar ambicionara ambicionaran ambicionarem ambicionaren ambicionares ambicionareu ambicionaria ambicionarien ambicionaries ambicionarà ambicionaràs ambicionaré ambicionaríem ambicionaríeu ambicionassen ambicionasses ambicionassin ambicionassis ambicionat ambicionats ambicionau ambicionava ambicionaven ambicionaves ambicione ambicionem ambicionen ambiciones ambicionessen ambicionesses ambicionessin ambicionessis ambicioneu ambicioni ambicionin ambicionis ambiciono ambicionà ambicionàrem ambicionàreu ambicionàs ambicionàssem ambicionàsseu ambicionàssim ambicionàssiu ambicionàvem ambicionàveu ambicionés ambicionéssem ambicionésseu ambicionéssim ambicionéssiu ambicioní bal bal (1) occ sept val v
ambicionar

ambiciosament /am.bi.siˌo.zaˈmen/ /am.bi.siˌo.zaˈment/ /əm.bi.siˌo.zəˈmen/ /əm.bi.siˌo.zəˈment/ adv
ambiciosamente

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
ambição

ambidextre /am.biˈðeks.tɾe/ /əm.biˈðəks.tɾə/ /əm.biˈðɛks.tɾə/ adj masc
ambidestro

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
ambiente
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambiental /am.bi.enˈtaɫ/ /əm.bi.ənˈtaɫ/ adj
ambiental

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
ambíguo

ambiguament /amˌbi.ɣwaˈmen/ /amˌbi.ɣwaˈment/ /əmˌbi.ɣwəˈmen/ /əmˌbi.ɣwəˈment/ adv
ambiguamente

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
ambivalente

ambivalència /am.bi.vaˈɫɛn.si.a/ /am.bi.βaˈɫɛn.si.a/ /əm.bi.vəˈɫɛn.si.ə/ /əm.bi.βəˈɫɛn.si.ə/ n fem
ambivalência

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
ambarino

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
âmbar
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
ambrosia

ambulant /am.buˈɫan/ /am.buˈɫant/ /əm.buˈɫan/ /əm.buˈɫant/ adj
ambulante
Que ambula, es passeja, va d'un lloc a un altre.

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ ambulatòria adj masc
ambulante
Relatiu al fet de caminar.
(medicina) Que permet al malalt moure’s, que no ha de fer llit.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
ambulância

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
ameaça

amenaçador /a.me.na.saˈðo/ /a.me.na.saˈðoɾ/ adj masc
ameaçador
Que amenaça.

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amenace amenacem amenacen amenaces amenacessen amenacesses amenacessin amenacessis amenaceu amenaci amenacin amenacis amenacés amenacéssem amenacésseu amenacéssim amenacéssiu amenací amenaç amenaça amenaçada amenaçades amenaçam amenaçant amenaçar amenaçara amenaçaran amenaçarem amenaçaren amenaçares amenaçareu amenaçaria amenaçarien amenaçaries amenaçarà amenaçaràs amenaçaré amenaçaríem amenaçaríeu amenaçassen amenaçasses amenaçassin amenaçassis amenaçat amenaçats amenaçau amenaçava amenaçaven amenaçaves amenaço amenaçà amenaçàrem amenaçàreu amenaçàs amenaçàssem amenaçàsseu amenaçàssim amenaçàssiu amenaçàvem amenaçàveu bal bal (1) occ sept val v
ameaçar

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
amerício

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
americano norte-americano
relacionat amb Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
ametista
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
ametista
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
amêndoa mígala

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
anfíbio
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amficèlic /aɱ.fiˈsɛ.ɫik/ /əɱ.fiˈsɛ.ɫik/ adj masc
anficélico

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ n masc
anfiteatro

amfitrió /aɱ.fi.tɾiˈo/ n masc
anfitrião

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
amárico

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
asbesto

amic /aˈmik/ n masc
amigo
Que té amistat.

amigablement /a.miˌɣa.bɫeˈment/ /a.miˌɣa.βɫeˈmen/ /a.miˌɣab.bɫeˈmen/ /ə.miˌɣa.βɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈment/ adv
amigavelmente

amigdaloide /a.miɡ.daˈɫɔj.ðe/ /ə.miɡ.dəˈɫɔj.ðə/ adj
amigdaloide

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amilase

amistançar-se /a.mis.tanˈsaɾ.se/ /ə.mis.tən.sərˈsə/ /ə.mis.tənˈsar.sə/ /ə.mis.tənˈsaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amistance amistancem amistancen amistances amistancessen amistancesses amistancessin amistancessis amistanceu amistanci amistancin amistancis amistancés amistancéssem amistancésseu amistancéssim amistancéssiu amistancí amistanç amistança amistançada amistançades amistançam amistançant amistançar amistançara amistançaran amistançarem amistançaren amistançares amistançareu amistançaria amistançarien amistançaries amistançarà amistançaràs amistançaré amistançaríem amistançaríeu amistançassen amistançasses amistançassin amistançassis amistançat amistançats amistançau amistançava amistançaven amistançaves amistanço amistançà amistançàrem amistançàreu amistançàs amistançàssem amistançàsseu amistançàssim amistançàssiu amistançàvem amistançàveu bal bal (1) occ sept val v
amancebar

amistat /a.misˈtat/ n fem
amizade
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
amigável

amit /aˈmit/ /əˈmit/ n masc
amito

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
anistia

amnistiar /am.nis.tiˈa/ /am.nis.tiˈaɾ/ /əm.nis.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amnistia amnistiada amnistiades amnistiam amnistiant amnistiar amnistiara amnistiaran amnistiarem amnistiaren amnistiares amnistiareu amnistiaria amnistiarien amnistiaries amnistiarà amnistiaràs amnistiaré amnistiaríem amnistiaríeu amnistiassen amnistiasses amnistiassin amnistiassis amnistiat amnistiats amnistiau amnistiava amnistiaven amnistiaves amnistie amnistiem amnistien amnisties amnistiessen amnistiesses amnistiessin amnistiessis amnistieu amnistii amnistio amnistià amnistiàrem amnistiàreu amnistiàs amnistiàssem amnistiàsseu amnistiàssim amnistiàssiu amnistiàvem amnistiàveu amnistiés amnistiéssem amnistiésseu amnistiéssim amnistiéssiu amnistií amnistiï amnistiïn amnistiïs bal bal (1) occ sept val v
amnistiar

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
amnésia

amollir /a.moˈʎi/ /a.moˈʎiɾ/ /ə.moˈʎi/ /ə.muˈʎi/ amolleix amolleixen amolleixes amolleixi amolleixin amolleixis amolleixo amollesc amollesqui amollesquin amollesquis amollia amollida amollides amollien amollies amolliguem amolligueu amollim amollint amollir amollira amolliran amollirem amolliren amollires amollireu amolliria amollirien amolliries amollirà amolliràs amolliré amolliríem amolliríeu amollisc amollisca amollisquen amollisques amollissen amollisses amollissin amollissis amollit amollits amolliu amollix amollixen amollixes amollixo amollí amollíem amollíeu amollírem amollíreu amollís amollíssem amollísseu amollíssim amollíssiu bal n-occ occ sept val v
amolecer

amonal /a.moˈnaɫ/ /ə.moˈnaɫ/ /ə.muˈnaɫ/ n masc
amonal

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amonest amonesta amonestada amonestades amonestam amonestant amonestar amonestara amonestaran amonestarem amonestaren amonestares amonestareu amonestaria amonestarien amonestaries amonestarà amonestaràs amonestaré amonestaríem amonestaríeu amonestassen amonestasses amonestassin amonestassis amonestat amonestats amonestau amonestava amonestaven amonestaves amoneste amonestem amonesten amonestes amonestessen amonestesses amonestessin amonestessis amonesteu amonesti amonestin amonestis amonesto amonestà amonestàrem amonestàreu amonestàs amonestàssem amonestàsseu amonestàssim amonestàssiu amonestàvem amonestàveu amonestés amonestéssem amonestésseu amonestéssim amonestéssiu amonestí bal bal (1) occ sept val v
admoestar
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
amor
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amoralitat /a.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /ə.mo.ɾə.ɫiˈtat/ /ə.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
amoralidade

amorosament /a.moˌɾo.zaˈmen/ /a.moˌɾo.zaˈment/ /ə.moˌɾo.zəˈment/ /ə.muˌɾo.zəˈmen/ adv
amorosamente

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amortitz amortitza amortitzada amortitzades amortitzam amortitzant amortitzar amortitzara amortitzaran amortitzarem amortitzaren amortitzares amortitzareu amortitzaria amortitzarien amortitzaries amortitzarà amortitzaràs amortitzaré amortitzaríem amortitzaríeu amortitzassen amortitzasses amortitzassin amortitzassis amortitzat amortitzats amortitzau amortitzava amortitzaven amortitzaves amortitze amortitzem amortitzen amortitzes amortitzessen amortitzesses amortitzessin amortitzessis amortitzeu amortitzi amortitzin amortitzis amortitzo amortitzà amortitzàrem amortitzàreu amortitzàs amortitzàssem amortitzàsseu amortitzàssim amortitzàssiu amortitzàvem amortitzàveu amortitzés amortitzéssem amortitzésseu amortitzéssim amortitzéssiu amortitzí bal bal (1) occ sept val v
amortizar
Redimir el capital.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ adj masc
amoroso

amotinar /a.mo.tiˈna/ /a.mo.tiˈnaɾ/ /ə.mo.tiˈna/ /ə.mu.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amotina amotinada amotinades amotinam amotinant amotinar amotinara amotinaran amotinarem amotinaren amotinares amotinareu amotinaria amotinarien amotinaries amotinarà amotinaràs amotinaré amotinaríem amotinaríeu amotinassen amotinasses amotinassin amotinassis amotinat amotinats amotinau amotinava amotinaven amotinaves amotine amotinem amotinen amotines amotinessen amotinesses amotinessin amotinessis amotineu amotini amotinin amotinis amotino amotinà amotinàrem amotinàreu amotinàs amotinàssem amotinàsseu amotinàssim amotinàssiu amotinàvem amotinàveu amotinés amotinéssem amotinésseu amotinéssim amotinéssiu amotiní amotín bal bal (1) occ sept val v
amotinar

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
ampere

ampit /amˈpit/ n masc
parapeito

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ n fem
largura

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
amplo
Que té unes mides grans en amplària.

ampliar /am.pɫiˈa/ /am.pɫiˈaɾ/ /əm.pɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amplia ampliada ampliades ampliam ampliant ampliar ampliara ampliaran ampliarem ampliaren ampliares ampliareu ampliaria ampliarien ampliaries ampliarà ampliaràs ampliaré ampliaríem ampliaríeu ampliassen ampliasses ampliassin ampliassis ampliat ampliats ampliau ampliava ampliaven ampliaves amplie ampliem amplien amplies ampliessen ampliesses ampliessin ampliessis amplieu amplii amplio amplià ampliàrem ampliàreu ampliàs ampliàssem ampliàsseu ampliàssim ampliàssiu ampliàvem ampliàveu ampliés ampliéssem ampliésseu ampliéssim ampliéssiu amplií ampliï ampliïn ampliïs bal bal (1) occ sept val v
ampliar

amplificar /am.pɫi.fiˈka/ /am.pɫi.fiˈkaɾ/ /əm.pɫi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amplific amplifica amplificada amplificades amplificam amplificant amplificar amplificara amplificaran amplificarem amplificaren amplificares amplificareu amplificaria amplificarien amplificaries amplificarà amplificaràs amplificaré amplificaríem amplificaríeu amplificassen amplificasses amplificassin amplificassis amplificat amplificats amplificau amplificava amplificaven amplificaves amplifico amplificà amplificàrem amplificàreu amplificàs amplificàssem amplificàsseu amplificàssim amplificàssiu amplificàvem amplificàveu amplifique amplifiquem amplifiquen amplifiques amplifiquessen amplifiquesses amplifiquessin amplifiquessis amplifiqueu amplifiqui amplifiquin amplifiquis amplifiqués amplifiquéssem amplifiquésseu amplifiquéssim amplifiquéssiu amplifiquí bal bal (1) occ sept val v
amplificar

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
amplitude

amploia /amˈpɫɔ.ja/ /amˈpɫɔ.jɔ/ /əmˈpɫɔ.jə/ n fem
mélétà

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
garrafa
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

ampul·lós /am.puɫˈɫos/ /am.puˈɫos/ /əm.puɫˈɫos/ /əm.puˈɫos/ adj masc
pomposo

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
amputação

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amput amputa amputada amputades amputam amputant amputar amputara amputaran amputarem amputaren amputares amputareu amputaria amputarien amputaries amputarà amputaràs amputaré amputaríem amputaríeu amputassen amputasses amputassin amputassis amputat amputats amputau amputava amputaven amputaves ampute amputem amputen amputes amputessen amputesses amputessin amputessis amputeu amputi amputin amputis amputo amputà amputàrem amputàreu amputàs amputàssem amputàsseu amputàssim amputàssiu amputàvem amputàveu amputés amputéssem amputésseu amputéssim amputéssiu amputí bal bal (1) occ sept val v
amputar

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
amuleto figa

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
acima
En direcció de baix a un lloc més alt.

amén /əˈmen/ Interjection
amém

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
amígdala tonsila

anacolut /a.na.koˈɫut/ /ə.nə.koˈɫut/ /ə.nə.kuˈɫut/ n masc
anacoluto

anacoreta /a.na.koˈɾɛ.ta/ /a.na.koˈɾɛ.tɛ/ /ə.nə.koˈɾɛ.tə/ /ə.nə.kuˈɾɛ.tə/ n masc
anacoreta

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
anacronismo

anacúsia /a.naˈku.zi.a/ /ə.nəˈku.zi.ə/ n fem
anacusia

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ anaeròbia adj masc
anaeróbico
Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ n masc
anaeróbio
Organisme que no necessita oxigen per a viure.

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
anagrama

anagramatitzar /a.na.ɣɾa.ma.tiˈd͡za/ /a.na.ɣɾa.ma.tiˈza/ /a.na.ɣɾa.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.ɣɾə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anagramatitz anagramatitza anagramatitzada anagramatitzades anagramatitzam anagramatitzant anagramatitzar anagramatitzara anagramatitzaran anagramatitzarem anagramatitzaren anagramatitzares anagramatitzareu anagramatitzaria anagramatitzarien anagramatitzaries anagramatitzarà anagramatitzaràs anagramatitzaré anagramatitzaríem anagramatitzaríeu anagramatitzassen anagramatitzasses anagramatitzassin anagramatitzassis anagramatitzat anagramatitzats anagramatitzau anagramatitzava anagramatitzaven anagramatitzaves anagramatitze anagramatitzem anagramatitzen anagramatitzes anagramatitzessen anagramatitzesses anagramatitzessin anagramatitzessis anagramatitzeu anagramatitzi anagramatitzin anagramatitzis anagramatitzo anagramatitzà anagramatitzàrem anagramatitzàreu anagramatitzàs anagramatitzàssem anagramatitzàsseu anagramatitzàssim anagramatitzàssiu anagramatitzàvem anagramatitzàveu anagramatitzés anagramatitzéssem anagramatitzésseu anagramatitzéssim anagramatitzéssiu anagramatitzí bal bal (1) occ sept val v
anagramatizar

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
analfabeta

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
analfabetismo

analgèsia /a.naɫˈd͡ʒɛ.zi.a/ /ə.nəɫˈʒɛ.zi.ə/ /ə.nəʎˈʒɛ.zi.ə/ n fem
analgesia
Incapacitat per sentir dolor.

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
analgésico

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg analitz analitza analitzada analitzades analitzam analitzant analitzar analitzara analitzaran analitzarem analitzaren analitzares analitzareu analitzaria analitzarien analitzaries analitzarà analitzaràs analitzaré analitzaríem analitzaríeu analitzassen analitzasses analitzassin analitzassis analitzat analitzats analitzau analitzava analitzaven analitzaves analitze analitzem analitzen analitzes analitzessen analitzesses analitzessin analitzessis analitzeu analitzi analitzin analitzis analitzo analitzà analitzàrem analitzàreu analitzàs analitzàssem analitzàsseu analitzàssim analitzàssiu analitzàvem analitzàveu analitzés analitzéssem analitzésseu analitzéssim analitzéssiu analitzí bal bal (1) occ sept val v
analisar

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
analogia
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

analíticament /a.naˌɫi.ti.kaˈmen/ /a.naˌɫi.ti.kaˈment/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈmen/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈment/ adv
analiticamente

analògicament /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /a.naˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ adv
analogicamente

anamnesi /a.namˈnɛ.zi/ /ə.nəmˈnɛ.zi/ n fem
anamnese

anamorf /a.naˈmɔɾf/ /ə.nəˈmɔrf/ n masc
anamorfo

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
ananás
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ anar-se'n v
ir
Moure's d'un lloc a un altre.

anar de farra v
salir de farra

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anarquia

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
anarquismo

anarquitzar /a.nar.kiˈd͡za/ /a.naɾ.kiˈza/ /a.naɾ.kiˈzaɾ/ /ə.nər.kiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anarquitz anarquitza anarquitzada anarquitzades anarquitzam anarquitzant anarquitzar anarquitzara anarquitzaran anarquitzarem anarquitzaren anarquitzares anarquitzareu anarquitzaria anarquitzarien anarquitzaries anarquitzarà anarquitzaràs anarquitzaré anarquitzaríem anarquitzaríeu anarquitzassen anarquitzasses anarquitzassin anarquitzassis anarquitzat anarquitzats anarquitzau anarquitzava anarquitzaven anarquitzaves anarquitze anarquitzem anarquitzen anarquitzes anarquitzessen anarquitzesses anarquitzessin anarquitzessis anarquitzeu anarquitzi anarquitzin anarquitzis anarquitzo anarquitzà anarquitzàrem anarquitzàreu anarquitzàs anarquitzàssem anarquitzàsseu anarquitzàssim anarquitzàssiu anarquitzàvem anarquitzàveu anarquitzés anarquitzéssem anarquitzésseu anarquitzéssim anarquitzéssiu anarquitzí bal bal (1) occ sept val v
anarquizar
(transitiu, política) Fer esdevenir anàrquic (que afavoreix l'anarquia en una societat), especialment una situació.

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
anastomose

anatema /a.naˈte.ma/ /ə.nəˈte.mə/ n masc
anátema

anatematitzar /a.na.te.ma.tiˈd͡za/ /a.na.te.ma.tiˈza/ /a.na.te.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.tə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anatematitz anatematitza anatematitzada anatematitzades anatematitzam anatematitzant anatematitzar anatematitzara anatematitzaran anatematitzarem anatematitzaren anatematitzares anatematitzareu anatematitzaria anatematitzarien anatematitzaries anatematitzarà anatematitzaràs anatematitzaré anatematitzaríem anatematitzaríeu anatematitzassen anatematitzasses anatematitzassin anatematitzassis anatematitzat anatematitzats anatematitzau anatematitzava anatematitzaven anatematitzaves anatematitze anatematitzem anatematitzen anatematitzes anatematitzessen anatematitzesses anatematitzessin anatematitzessis anatematitzeu anatematitzi anatematitzin anatematitzis anatematitzo anatematitzà anatematitzàrem anatematitzàreu anatematitzàs anatematitzàssem anatematitzàsseu anatematitzàssim anatematitzàssiu anatematitzàvem anatematitzàveu anatematitzés anatematitzéssem anatematitzésseu anatematitzéssim anatematitzéssiu anatematitzí bal bal (1) occ sept val v
anatematizar

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomia

anatomitzar /a.na.to.miˈd͡za/ /a.na.to.miˈza/ /a.na.to.miˈzaɾ/ /ə.nə.to.miˈd͡za/ /ə.nə.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anatomitz anatomitza anatomitzada anatomitzades anatomitzam anatomitzant anatomitzar anatomitzara anatomitzaran anatomitzarem anatomitzaren anatomitzares anatomitzareu anatomitzaria anatomitzarien anatomitzaries anatomitzarà anatomitzaràs anatomitzaré anatomitzaríem anatomitzaríeu anatomitzassen anatomitzasses anatomitzassin anatomitzassis anatomitzat anatomitzats anatomitzau anatomitzava anatomitzaven anatomitzaves anatomitze anatomitzem anatomitzen anatomitzes anatomitzessen anatomitzesses anatomitzessin anatomitzessis anatomitzeu anatomitzi anatomitzin anatomitzis anatomitzo anatomitzà anatomitzàrem anatomitzàreu anatomitzàs anatomitzàssem anatomitzàsseu anatomitzàssim anatomitzàssiu anatomitzàvem anatomitzàveu anatomitzés anatomitzéssem anatomitzésseu anatomitzéssim anatomitzéssiu anatomitzí bal bal (1) occ sept val v
anatomizar

anatòmic /a.naˈtɔ.mik/ /ə.nəˈtɔ.mik/ adj masc
anatómico

anatòmicament /a.naˌtɔ.mi.kaˈmen/ /a.naˌtɔ.mi.kaˈment/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈmen/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈment/ adv
anatomicamente

anca /ˈaŋ.kə/ n fem
anca

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
ancião

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg ancor ancora ancorada ancorades ancoram ancorant ancorar ancorara ancoraran ancorarem ancoraren ancorares ancorareu ancoraria ancorarien ancoraries ancorarà ancoraràs ancoraré ancoraríem ancoraríeu ancorassen ancorasses ancorassin ancorassis ancorat ancorats ancorau ancorava ancoraven ancoraves ancore ancorem ancoren ancores ancoressen ancoresses ancoressin ancoressis ancoreu ancori ancorin ancoris ancoro ancorà ancoràrem ancoràreu ancoràs ancoràssem ancoràsseu ancoràssim ancoràssiu ancoràvem ancoràveu ancorés ancoréssem ancorésseu ancoréssim ancoréssiu ancorí bal bal (1) occ sept val v
ancorar

andalús /ən.dəˈɫus/ adj masc
andaluz
Relatiu o pertanyent a Andalusia, als seus habitants o al dialecte.

andalús /ən.dəˈɫus/ n masc
andaluz
Natural d’Andalusia.

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
plataforma
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
andorrano
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ n masc
andorrano
Natural d’Andorra.

andragogia n fem
andragogia

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ n masc
andrógeno

androgin /anˈdɾɔ.d͡ʒin/ /ənˈdɾɔ.ʒin/ andrògina adj masc
andrógino

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
androide

andí /anˈdi/ adj masc
andino
Relatiu o pertanyent als Andes.

andí /anˈdi/ n masc
andino
Persona que habita o és originària dels Andes.

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
anel
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anestesia anestesiada anestesiades anestesiam anestesiant anestesiar anestesiara anestesiaran anestesiarem anestesiaren anestesiares anestesiareu anestesiaria anestesiarien anestesiaries anestesiarà anestesiaràs anestesiaré anestesiaríem anestesiaríeu anestesiassen anestesiasses anestesiassin anestesiassis anestesiat anestesiats anestesiau anestesiava anestesiaven anestesiaves anestesie anestesiem anestesien anestesies anestesiessen anestesiesses anestesiessin anestesiessis anestesieu anestesii anestesio anestesià anestesiàrem anestesiàreu anestesiàs anestesiàssem anestesiàsseu anestesiàssim anestesiàssiu anestesiàvem anestesiàveu anestesiés anestesiéssem anestesiésseu anestesiéssim anestesiéssiu anestesií anestesiï anestesiïn anestesiïs bal bal (1) occ sept val v
anestesiar

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
anestesia

anestèsic /a.nesˈtɛ.zik/ /ə.nəsˈtɛ.zik/ adj masc
anestésico

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
ângulo
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
ângulo reto

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
anglicismo
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglicitzar /aŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ /aŋ.ɡɫi.siˈza/ /aŋ.ɡɫi.siˈzaɾ/ /əŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anglicitz anglicitza anglicitzada anglicitzades anglicitzam anglicitzant anglicitzar anglicitzara anglicitzaran anglicitzarem anglicitzaren anglicitzares anglicitzareu anglicitzaria anglicitzarien anglicitzaries anglicitzarà anglicitzaràs anglicitzaré anglicitzaríem anglicitzaríeu anglicitzassen anglicitzasses anglicitzassin anglicitzassis anglicitzat anglicitzats anglicitzau anglicitzava anglicitzaven anglicitzaves anglicitze anglicitzem anglicitzen anglicitzes anglicitzessen anglicitzesses anglicitzessin anglicitzessis anglicitzeu anglicitzi anglicitzin anglicitzis anglicitzo anglicitzà anglicitzàrem anglicitzàreu anglicitzàs anglicitzàssem anglicitzàsseu anglicitzàssim anglicitzàssiu anglicitzàvem anglicitzàveu anglicitzés anglicitzéssem anglicitzésseu anglicitzéssim anglicitzéssiu anglicitzí bal bal (1) occ sept val v
anglicizar

angloamericà /ˌaŋ.ɡɫo.a.me.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫo.ə.mə.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫu.ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
anglo-americano
Relatiu als anglesos i els seus descendents establerts a Amèrica.
Relatiu a Anglaterra i a Amèrica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
anglo-saxão
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
anglo-saxão
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
inglês
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
angústia

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
angola
Relatiu o pertanyent a Angola.

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
angola
Habitant d'Angola

angora /aŋˈɡo.ɾa/ /əŋˈɡo.ɾə/ n fem
angorá

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
anguielo enguia

anguila elèctrica n fem
poraquê

angularment /aŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ /əŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /əŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ adv
angularmente

angèlicament /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈmen/ /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈment/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈment/ adv
angelicalmente

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
angústia

anhel /aˈnɛɫ/ /əˈnɛɫ/ n masc
anelo

anihilar /a.ni.iˈɫa/ /a.ni.iˈɫaɾ/ /ə.ni.iˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anihil anihila anihilada anihilades anihilam anihilant anihilar anihilara anihilaran anihilarem anihilaren anihilares anihilareu anihilaria anihilarien anihilaries anihilarà anihilaràs anihilaré anihilaríem anihilaríeu anihilassen anihilasses anihilassin anihilassis anihilat anihilats anihilau anihilava anihilaven anihilaves anihile anihilem anihilen anihiles anihilessen anihilesses anihilessin anihilessis anihileu anihili anihilin anihilis anihilo anihilà anihilàrem anihilàreu anihilàs anihilàssem anihilàsseu anihilàssim anihilàssiu anihilàvem anihilàveu anihilés anihiléssem anihilésseu anihiléssim anihiléssiu anihilí bal bal (1) occ sept val v
aniquilar
Reduir a no res.
Destruir o arruïnar enterament.

animació n fem
animação

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
animal

animalista /a.ni.maˈɫis.ta/ /a.ni.maˈɫis.te/ /ə.ni.məˈɫis.tə/ n neut
animalista
(arts) Artista que representa figures d’animals.

animar /a.niˈma/ /a.niˈmaɾ/ /ə.niˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anim anima animada animades animam animant animar animara animaran animarem animaren animares animareu animaria animarien animaries animarà animaràs animaré animaríem animaríeu animassen animasses animassin animassis animat animats animau animava animaven animaves anime animem animen animes animessen animesses animessin animessis animeu animi animin animis animo animà animàrem animàreu animàs animàssem animàsseu animàssim animàssiu animàvem animàveu animés animéssem animésseu animéssim animéssiu animí bal bal (1) occ sept val v
animar
Encoratjar, donar suport per fer una cosa.

anisar /a.niˈza/ /a.niˈzaɾ/ /ə.niˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anisa anisada anisades anisam anisant anisar anisara anisaran anisarem anisaren anisares anisareu anisaria anisarien anisaries anisarà anisaràs anisaré anisaríem anisaríeu anisassen anisasses anisassin anisassis anisat anisats anisau anisava anisaven anisaves anise anisem anisen anises anisessen anisesses anisessin anisessis aniseu anisi anisin anisis aniso anisà anisàrem anisàreu anisàs anisàssem anisàsseu anisàssim anisàssiu anisàvem anisàveu anisés aniséssem anisésseu aniséssim aniséssiu anisí anís bal bal (1) occ sept val v
anisar

anisocòria /a.ni.zoˈkɔ.ɾi.a/ /ə.ni.zoˈkɔ.ɾi.ə/ /ə.ni.zuˈkɔ.ɾi.ə/ n fem
anisocoria

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
noite
Nit acabada de passar, anit passada

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
aniversário
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
ânion anião

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
anexação

anodí /a.noˈði/ /ə.noˈði/ /ə.nuˈði/ adj masc
anódino

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anomena anomenada anomenades anomenam anomenant anomenar anomenara anomenaran anomenarem anomenaren anomenares anomenareu anomenaria anomenarien anomenaries anomenarà anomenaràs anomenaré anomenaríem anomenaríeu anomenassen anomenasses anomenassin anomenassis anomenat anomenats anomenau anomenava anomenaven anomenaves anomene anomenem anomenen anomenes anomenessen anomenesses anomenessin anomenessis anomeneu anomeni anomenin anomenis anomeno anomenà anomenàrem anomenàreu anomenàs anomenàssem anomenàsseu anomenàssim anomenàssiu anomenàvem anomenàveu anomenés anomenéssem anomenésseu anomenéssim anomenéssiu anomení anomèn bal bal (1) occ sept val v
nomear chamar
Posar nom.

anonimitzar /a.no.ni.miˈd͡za/ /a.no.ni.miˈza/ /a.no.ni.miˈzaɾ/ /ə.no.ni.miˈd͡za/ /ə.nu.ni.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anonimitz anonimitza anonimitzada anonimitzades anonimitzam anonimitzant anonimitzar anonimitzara anonimitzaran anonimitzarem anonimitzaren anonimitzares anonimitzareu anonimitzaria anonimitzarien anonimitzaries anonimitzarà anonimitzaràs anonimitzaré anonimitzaríem anonimitzaríeu anonimitzassen anonimitzasses anonimitzassin anonimitzassis anonimitzat anonimitzats anonimitzau anonimitzava anonimitzaven anonimitzaves anonimitze anonimitzem anonimitzen anonimitzes anonimitzessen anonimitzesses anonimitzessin anonimitzessis anonimitzeu anonimitzi anonimitzin anonimitzis anonimitzo anonimitzà anonimitzàrem anonimitzàreu anonimitzàs anonimitzàssem anonimitzàsseu anonimitzàssim anonimitzàssiu anonimitzàvem anonimitzàveu anonimitzés anonimitzéssem anonimitzésseu anonimitzéssim anonimitzéssiu anonimitzí bal bal (1) occ sept val v
anonimizar

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
anormal

anormalitat /a.noɾ.ma.ɫiˈtat/ /ə.noɾ.mə.ɫiˈtat/ /ə.nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
anormalidade

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
anorexia

anorèxia nerviosa n fem
anorexia nervosa

anquilosar /aŋ.ki.ɫoˈza/ /aŋ.ki.ɫoˈzaɾ/ /əŋ.ki.ɫoˈza/ /əŋ.ki.ɫuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anquilosa anquilosada anquilosades anquilosam anquilosant anquilosar anquilosara anquilosaran anquilosarem anquilosaren anquilosares anquilosareu anquilosaria anquilosarien anquilosaries anquilosarà anquilosaràs anquilosaré anquilosaríem anquilosaríeu anquilosassen anquilosasses anquilosassin anquilosassis anquilosat anquilosats anquilosau anquilosava anquilosaven anquilosaves anquilose anquilosem anquilosen anquiloses anquilosessen anquilosesses anquilosessin anquilosessis anquiloseu anquilosi anquilosin anquilosis anquiloso anquilosà anquilosàrem anquilosàreu anquilosàs anquilosàssem anquilosàsseu anquilosàssim anquilosàssiu anquilosàvem anquilosàveu anquilosés anquiloséssem anquilosésseu anquiloséssim anquiloséssiu anquilosí anquilòs bal bal (1) occ sept val v
anquilosar

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
alça
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
ansiedade

ansiogen /an.siˈɔ.d͡ʒen/ /an.siˈɔ.ʒen/ /ən.siˈɔ.ʒən/ ansiògena adj masc
ansiogénico

ansiosament /an.siˌo.zaˈmen/ /an.siˌo.zaˈment/ /ən.siˌo.zəˈmen/ /ən.siˌo.zəˈment/ adv
ansiosamente

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ adj masc
ansioso

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
alce
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.
couro
Color marró ataronjat com el cuir de certs animals.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
antena
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anteposar /ˌan.te.poˈza/ /ˌan.te.poˈzaɾ/ /ˌan.tə.poˈza/ /ˌan.tə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anteposa anteposada anteposades anteposam anteposant anteposar anteposara anteposaran anteposarem anteposaren anteposares anteposareu anteposaria anteposarien anteposaries anteposarà anteposaràs anteposaré anteposaríem anteposaríeu anteposassen anteposasses anteposassin anteposassis anteposat anteposats anteposau anteposava anteposaven anteposaves antepose anteposem anteposen anteposes anteposessen anteposesses anteposessin anteposessis anteposeu anteposi anteposin anteposis anteposo anteposà anteposàrem anteposàreu anteposàs anteposàssem anteposàsseu anteposàssim anteposàssiu anteposàvem anteposàveu anteposés anteposéssem anteposésseu anteposéssim anteposéssiu anteposí antepòs bal bal (1) occ sept val v
antepor
Posar davant.

anteridi /an.teˈɾi.ði/ /ən.təˈɾi.ði/ n masc
anterídio

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ adj
anterior

anteriorment /an.te.ɾiˌorˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈment/ /ən.tə.ɾiˌorˈmen/ /ən.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
anteriormente

anterozoide /an.te.ɾoˈzɔj.ðe/ /ən.tə.ɾoˈzɔj.ðə/ /ən.tə.ɾuˈzɔj.ðə/ n masc
anterozoide

antibiosi /an.ti.biˈɔ.zi/ /ən.ti.βiˈɔ.zi/ n fem
antibiose

antibiòtic n masc
antibiótico

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
anticapitalismo

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
antecipação

anticipar /an.ti.siˈpa/ /an.ti.siˈpaɾ/ /ən.ti.siˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anticip anticipa anticipada anticipades anticipam anticipant anticipar anticipara anticiparan anticiparem anticiparen anticipares anticipareu anticiparia anticiparien anticiparies anticiparà anticiparàs anticiparé anticiparíem anticiparíeu anticipassen anticipasses anticipassin anticipassis anticipat anticipats anticipau anticipava anticipaven anticipaves anticipe anticipem anticipen anticipes anticipessen anticipesses anticipessin anticipessis anticipeu anticipi anticipin anticipis anticipo anticipà anticipàrem anticipàreu anticipàs anticipàssem anticipàsseu anticipàssim anticipàssiu anticipàvem anticipàveu anticipés anticipéssem anticipésseu anticipéssim anticipéssiu anticipí bal bal (1) occ sept val v
antecipar
Fer alguna cosa abans del temps regular o assenyalat.
(pronominal) Avançar-se a algú altre.

anticlerical /ˌan.ti.kɫe.ɾiˈkaɫ/ /ˌan.ti.kɫə.ɾiˈkaɫ/ adj
anticlerical

anticoagulant /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫan/ /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ko.ə.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ku.ə.ɣuˈɫan/ adj
anticoagulante

anticolinèrgic /ˌan.ti.ko.ɫiˈnɛɾ.d͡ʒik/ /ˌan.ti.ko.ɫiˈnɛɾ.ʒik/ /ˌan.ti.ku.ɫiˈnɛr.ʒik/ adj
anticolinérgico

anticomunisme /ˌan.ti.ko.muˈniz.me/ /ˌan.ti.ko.muˈniz.mə/ /ˌan.ti.ku.muˈniz.mə/ n masc
anticomunismo

anticonstitucionalment /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /ˌan.ti.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
anticonstitucionalmente

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
anticorpo

antiestètic /ˌan.ti.esˈtɛ.tik/ /ˌan.tisˈtɛ.tik/ adj masc
antiestético

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
antifascismo

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
antifeminismo

antigament /anˌti.ɣaˈmen/ /anˌti.ɣaˈment/ /ənˌti.ɣəˈmen/ /ənˌti.ɣəˈment/ adv
antigamente

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
antiguidade

antillà /an.tiˈʎa/ /ən.tiˈʎa/ adj masc
antilhano
Relatiu o pertanyent a les Antilles o les Antilles Neerlandeses.

antillà /an.tiˈʎa/ /ən.tiˈʎa/ n masc
antilhano
Persona que habita o és originària de les Antilles o les Antilles Neerlandeses.

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antimónio antimônio

antineutró /an.ti.newˈtɾo/ /ən.ti.nəwˈtɾo/ n masc
antineutrão

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
antipartícula

antipatia /an.ti.paˈti.a/ /ən.ti.pəˈti.ə/ n fem
antipatia

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ n masc
antiprotão

antiquark /ˌan.tiˈkwark/ n masc
antiquark

antiraquític /ˌan.ti.raˈki.tik/ /ˌan.ti.rəˈki.tik/ adj masc
antirraquítico

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
antissemitismo anti-semitismo

antitèticament /an.tiˌtɛ.ti.kaˈmen/ /an.tiˌtɛ.ti.kaˈment/ /ən.tiˌtɛ.ti.kəˈmen/ /ən.tiˌtɛ.ti.kəˈment/ adv
antiteticamente

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antologia

antonomàsia /an.to.noˈma.zi.a/ /ən.to.noˈma.zi.ə/ /ən.tu.nuˈma.zi.ə/ n fem
antonomásia

antracnosi /an.tɾaŋˈnɔ.zi/ /an.tɾaɡˈnɔ.zi/ /ən.tɾəŋˈnɔ.zi/ n fem
antracnose

antre /ˈan.tɾe/ /ˈan.tɾə/ n masc
antro
(anatomia) Cavitat anatòmica, especialment els sins dels ossos

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
antropocentrismo

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antropologia

antropotopònim /an.tɾo.po.toˈpɔ.nim/ /ən.tɾo.po.toˈpɔ.nim/ /ən.tɾu.pu.tuˈpɔ.nim/ n masc
antropotopónimo antropotopônimo

antropònim /an.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾuˈpɔ.nim/ n masc
antropónimo antropônimo

antàrtic /ənˈtar.tik/ adj masc
antártico
Relatiu o pertanyent a l'Antàrtida o a la regió circumdant.

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
antídoto

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antílope

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
antípoda
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
antônimo
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
anual

anualment /a.nuˌaɫˈmen/ /a.nuˌaɫˈment/ /ə.nuˌaɫˈmen/ /ə.nuˌaɫˈment/ adv
anualmente

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
anelar
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anul·lació /a.nu.ɫa.siˈo/ /a.nuɫ.ɫa.siˈo/ /ə.nu.ɫə.siˈo/ /ə.nuɫ.ɫə.siˈo/ n fem
cancelamento

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anul anul·la anul·lada anul·lades anul·lam anul·lant anul·lar anul·lara anul·laran anul·larem anul·laren anul·lares anul·lareu anul·laria anul·larien anul·laries anul·larà anul·laràs anul·laré anul·laríem anul·laríeu anul·lassen anul·lasses anul·lassin anul·lassis anul·lat anul·lats anul·lau anul·lava anul·laven anul·laves anul·le anul·lem anul·len anul·les anul·lessen anul·lesses anul·lessin anul·lessis anul·leu anul·li anul·lin anul·lis anul·lo anul·là anul·làrem anul·làreu anul·làs anul·làssem anul·làsseu anul·làssim anul·làssiu anul·làvem anul·làveu anul·lés anul·léssem anul·lésseu anul·léssim anul·léssiu anul·lí bal bal (1) occ sept val v
anular
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
anúncio
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
anúncio publicidade
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
anunciador
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.
anunciante
Empresa o persona que anuncia un producte o servei amb propòsit publicitari.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anuncia anunciada anunciades anunciam anunciant anunciar anunciara anunciaran anunciarem anunciaren anunciares anunciareu anunciaria anunciarien anunciaries anunciarà anunciaràs anunciaré anunciaríem anunciaríeu anunciassen anunciasses anunciassin anunciassis anunciat anunciats anunciau anunciava anunciaven anunciaves anuncie anunciem anuncien anuncies anunciessen anunciesses anunciessin anunciessis anuncieu anuncii anuncio anuncià anunciàrem anunciàreu anunciàs anunciàssem anunciàsseu anunciàssim anunciàssiu anunciàvem anunciàveu anunciés anunciéssem anunciésseu anunciéssim anunciéssiu anuncií anunciï anunciïn anunciïs bal bal (1) occ sept val v
anunciar
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.

anus /ˈa.nus/ n masc
ânus

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
anchova

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
ano
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs n masc
ano bissexto

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
cordeiro

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
anos
Forma plural de any.

anys i panys n
faz tempo

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
análogo

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
análise
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anàlogament /aˌna.ɫo.ɣaˈmen/ /aˌna.ɫo.ɣaˈment/ /əˌna.ɫo.ɣəˈment/ /əˌna.ɫu.ɣəˈmen/ adv
analogamente

anàrquicament /aˌnar.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈment/ /əˌnar.ki.kəˈmen/ /əˌnaɾ.ki.kəˈment/ adv
anarquicamente

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
anedota

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
anemia

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
anis
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.
Confit petit.

anòmalament /aˌnɔ.ma.ɫaˈmen/ /aˌnɔ.ma.ɫaˈment/ /əˌnɔ.mə.ɫəˈmen/ /əˌnɔ.mə.ɫəˈment/ adv
anomalamente

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
anónimo
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

anònimament /aˌnɔ.ni.maˈmen/ /aˌnɔ.ni.maˈment/ /əˌnɔ.ni.məˈmen/ /əˌnɔ.ni.məˈment/ adv
anonimamente

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
aorta

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apag apaga apagada apagades apagam apagant apagar apagara apagaran apagarem apagaren apagares apagareu apagaria apagarien apagaries apagarà apagaràs apagaré apagaríem apagaríeu apagassen apagasses apagassin apagassis apagat apagats apagau apagava apagaven apagaves apago apague apaguem apaguen apagues apaguessen apaguesses apaguessin apaguessis apagueu apagui apaguin apaguis apagués apaguéssem apaguésseu apaguéssim apaguéssiu apaguí apagà apagàrem apagàreu apagàs apagàssem apagàsseu apagàssim apagàssiu apagàvem apagàveu bal bal (1) occ sept val v
apagar desligar
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
montra vitrine
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparat /a.paˈɾat/ /ə.pəˈɾat/ n masc
aparato

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparc aparca aparcada aparcades aparcam aparcant aparcar aparcara aparcaran aparcarem aparcaren aparcares aparcareu aparcaria aparcarien aparcaries aparcarà aparcaràs aparcaré aparcaríem aparcaríeu aparcassen aparcasses aparcassin aparcassis aparcat aparcats aparcau aparcava aparcaven aparcaves aparco aparcà aparcàrem aparcàreu aparcàs aparcàssem aparcàsseu aparcàssim aparcàssiu aparcàvem aparcàveu aparque aparquem aparquen aparques aparquessen aparquesses aparquessin aparquessis aparqueu aparqui aparquin aparquis aparqués aparquéssem aparquésseu aparquéssim aparquéssiu aparquí bal bal (1) occ sept val v
estacionar

aparell /a.paˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾəʎ/ /ə.pəˈɾɛj/ n masc
aparelho
Prevenció, preparatiu, disposició, reunió d'allò que es necessita per algun objecte.
Pompa, ostentació.

aparell digestiu n masc
aparelho digestivo

aparentar /a.pa.ɾenˈta/ /a.pa.ɾenˈtaɾ/ /ə.pə.ɾənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aparent aparenta aparentada aparentades aparentam aparentant aparentar aparentara aparentaran aparentarem aparentaren aparentares aparentareu aparentaria aparentarien aparentaries aparentarà aparentaràs aparentaré aparentaríem aparentaríeu aparentassen aparentasses aparentassin aparentassis aparentat aparentats aparentau aparentava aparentaven aparentaves aparente aparentem aparenten aparentes aparentessen aparentesses aparentessin aparentessis aparenteu aparenti aparentin aparentis aparento aparentà aparentàrem aparentàreu aparentàs aparentàssem aparentàsseu aparentàssim aparentàssiu aparentàvem aparentàveu aparentés aparentéssem aparentésseu aparentéssim aparentéssiu aparentí bal bal (1) occ sept val v
aparentar

aparentment /a.paˌɾemˈmen/ /a.paˌɾemˈment/ /ə.pəˌɾemˈmen/ /ə.pəˌɾemˈment/ adv
aparentemente

aparetre /a.paˈɾe.tɾe/ /ə.pəˈɾə.tɾə/ /ə.pəˈɾɛ.tɾə/ aparet apareta aparetem apareten aparetent aparetera apareteren apareteres aparetes aparetessen aparetesses aparetessin aparetessis apareteu apareti aparetia aparetien apareties aparetin aparetis apareto aparetran aparetre aparetrem aparetreu aparetria aparetrien aparetries aparetrà aparetràs aparetré aparetríem aparetríeu aparets aparetuda aparetudes aparetut aparetuts apareté aparetérem aparetéreu aparetés aparetéssem aparetésseu aparetéssim aparetéssiu aparetí aparetíem aparetíeu bal occ sept val v
aparatar

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
aparição

apart /aˈpaɾt/ /əˈpaɾt/ n masc
aparté

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ aparec aparega apareguda aparegudes apareguem apareguen apareguera aparegueren aparegueres aparegues apareguessen apareguesses apareguessin apareguessis aparegueu aparegui apareguin apareguis aparegut apareguts aparegué apareguérem apareguéreu aparegués apareguéssem apareguésseu apareguéssim apareguéssiu apareguí apareix apareixem apareixen apareixent apareixeran apareixerem apareixereu apareixeria apareixerien apareixeries apareixerà apareixeràs apareixeré apareixeríem apareixeríeu apareixes apareixeu apareixia apareixien apareixies apareixíem apareixíeu aparèixer occ val v
aparecer
Presentar-se a la vista impensadament.

apassionadament /a.pa.si.oˌna.ðaˈmen/ /a.pa.si.oˌna.ðaˈment/ /ə.pə.si.oˌna.ðəˈment/ /ə.pə.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
apaixonadamente

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
apatia

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apedace apedacem apedacen apedaces apedacessen apedacesses apedacessin apedacessis apedaceu apedaci apedacin apedacis apedacés apedacéssem apedacésseu apedacéssim apedacéssiu apedací apedaç apedaça apedaçada apedaçades apedaçam apedaçant apedaçar apedaçara apedaçaran apedaçarem apedaçaren apedaçares apedaçareu apedaçaria apedaçarien apedaçaries apedaçarà apedaçaràs apedaçaré apedaçaríem apedaçaríeu apedaçassen apedaçasses apedaçassin apedaçassis apedaçat apedaçats apedaçau apedaçava apedaçaven apedaçaves apedaço apedaçà apedaçàrem apedaçàreu apedaçàs apedaçàssem apedaçàsseu apedaçàssim apedaçàssiu apedaçàvem apedaçàveu bal bal (1) occ sept val v
remendar

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apedreg apedrega apedregada apedregades apedregam apedregant apedregar apedregara apedregaran apedregarem apedregaren apedregares apedregareu apedregaria apedregarien apedregaries apedregarà apedregaràs apedregaré apedregaríem apedregaríeu apedregassen apedregasses apedregassin apedregassis apedregat apedregats apedregau apedregava apedregaven apedregaves apedrego apedregue apedreguem apedreguen apedregues apedreguessen apedreguesses apedreguessin apedreguessis apedregueu apedregui apedreguin apedreguis apedregués apedreguéssem apedreguésseu apedreguéssim apedreguéssiu apedreguí apedregà apedregàrem apedregàreu apedregàs apedregàssem apedregàsseu apedregàssim apedregàssiu apedregàvem apedregàveu bal bal (1) occ sept val v
apedrejar
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apel·lable /a.peɫˈɫa.bɫe/ /a.peɫˈɫab.bɫe/ /a.peˈɫa.βɫe/ /ə.pəɫˈɫab.bɫə/ /ə.pəˈɫa.βɫə/ adj
apelável

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
apelação
(dret) Acció d'apel·lar.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apel apel·la apel·lada apel·lades apel·lam apel·lant apel·lar apel·lara apel·laran apel·larem apel·laren apel·lares apel·lareu apel·laria apel·larien apel·laries apel·larà apel·laràs apel·laré apel·laríem apel·laríeu apel·lassen apel·lasses apel·lassin apel·lassis apel·lat apel·lats apel·lau apel·lava apel·laven apel·laves apel·le apel·lem apel·len apel·les apel·lessen apel·lesses apel·lessin apel·lessis apel·leu apel·li apel·lin apel·lis apel·lo apel·là apel·làrem apel·làreu apel·làs apel·làssem apel·làsseu apel·làssim apel·làssiu apel·làvem apel·làveu apel·lés apel·léssem apel·lésseu apel·léssim apel·léssiu apel·lí bal bal (1) occ sept val v
apelar
Recórrer a alguna cosa per buscar remei.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ n masc
aperitivo
Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

api n masc
aipo

apiculat /a.pi.kuˈɫat/ /ə.pi.kuˈɫat/ adj masc
apiculado

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ n masc
apicultor

aplanar /a.pɫaˈna/ /a.pɫaˈnaɾ/ /ə.pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aplan aplana aplanada aplanades aplanam aplanant aplanar aplanara aplanaran aplanarem aplanaren aplanares aplanareu aplanaria aplanarien aplanaries aplanarà aplanaràs aplanaré aplanaríem aplanaríeu aplanassen aplanasses aplanassin aplanassis aplanat aplanats aplanau aplanava aplanaven aplanaves aplane aplanem aplanen aplanes aplanessen aplanesses aplanessin aplanessis aplaneu aplani aplanin aplanis aplano aplanà aplanàrem aplanàreu aplanàs aplanàssem aplanàsseu aplanàssim aplanàssiu aplanàvem aplanàveu aplanés aplanéssem aplanésseu aplanéssim aplanéssiu aplaní bal bal (1) occ sept val v
aplanar
Posar plana una superfície.
abater
Atordir, deixar postrat.

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
aplauso

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ aplaudeix aplaudeixen aplaudeixes aplaudeixi aplaudeixin aplaudeixis aplaudeixo aplaudesc aplaudesqui aplaudesquin aplaudesquis aplaudia aplaudida aplaudides aplaudien aplaudies aplaudiguem aplaudigueu aplaudim aplaudint aplaudir aplaudira aplaudiran aplaudirem aplaudiren aplaudires aplaudireu aplaudiria aplaudirien aplaudiries aplaudirà aplaudiràs aplaudiré aplaudiríem aplaudiríeu aplaudisc aplaudisca aplaudisquen aplaudisques aplaudissen aplaudisses aplaudissin aplaudissis aplaudit aplaudits aplaudiu aplaudix aplaudixen aplaudixes aplaudixo aplaudí aplaudíem aplaudíeu aplaudírem aplaudíreu aplaudís aplaudíssem aplaudísseu aplaudíssim aplaudíssiu bal n-occ occ sept val v
aplaudir

aplegapilotes /aˌpɫe.ɣa.piˈɫɔ.tes/ /əˌpɫə.ɣə.piˈɫɔ.təs/ /əˌpɫɛ.ɣə.piˈɫɔ.təs/ n neut
boleiro

aplicabilitat /a.pɫi.ka.bi.ɫiˈtat/ /ə.pɫi.kə.βi.ɫiˈtat/ n fem
aplicabilidade

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
aplicação

aplicar /a.pɫiˈka/ /a.pɫiˈkaɾ/ /ə.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aplic aplica aplicada aplicades aplicam aplicant aplicar aplicara aplicaran aplicarem aplicaren aplicares aplicareu aplicaria aplicarien aplicaries aplicarà aplicaràs aplicaré aplicaríem aplicaríeu aplicassen aplicasses aplicassin aplicassis aplicat aplicats aplicau aplicava aplicaven aplicaves aplico aplicà aplicàrem aplicàreu aplicàs aplicàssem aplicàsseu aplicàssim aplicàssiu aplicàvem aplicàveu aplique apliquem apliquen apliques apliquessen apliquesses apliquessin apliquessis apliqueu apliqui apliquin apliquis apliqués apliquéssem apliquésseu apliquéssim apliquéssiu apliquí bal bal (1) occ sept val v
aplicar
Ajuntar o posar una cosa sobre d'altra.
Destinar alguna cosa a algun ús.

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apocalipse

apocopar /a.po.koˈpa/ /a.po.koˈpaɾ/ /ə.po.koˈpa/ /ə.pu.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apocop apocopa apocopada apocopades apocopam apocopant apocopar apocopara apocoparan apocoparem apocoparen apocopares apocopareu apocoparia apocoparien apocoparies apocoparà apocoparàs apocoparé apocoparíem apocoparíeu apocopassen apocopasses apocopassin apocopassis apocopat apocopats apocopau apocopava apocopaven apocopaves apocope apocopem apocopen apocopes apocopessen apocopesses apocopessin apocopessis apocopeu apocopi apocopin apocopis apocopo apocopà apocopàrem apocopàreu apocopàs apocopàssem apocopàsseu apocopàssim apocopàssiu apocopàvem apocopàveu apocopés apocopéssem apocopésseu apocopéssim apocopéssiu apocopí bal bal (1) occ sept val v
apocopar

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
apogeu
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

apologitzar /a.po.ɫo.d͡ʒiˈza/ /a.po.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /a.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.pu.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apologitz apologitza apologitzada apologitzades apologitzam apologitzant apologitzar apologitzara apologitzaran apologitzarem apologitzaren apologitzares apologitzareu apologitzaria apologitzarien apologitzaries apologitzarà apologitzaràs apologitzaré apologitzaríem apologitzaríeu apologitzassen apologitzasses apologitzassin apologitzassis apologitzat apologitzats apologitzau apologitzava apologitzaven apologitzaves apologitze apologitzem apologitzen apologitzes apologitzessen apologitzesses apologitzessin apologitzessis apologitzeu apologitzi apologitzin apologitzis apologitzo apologitzà apologitzàrem apologitzàreu apologitzàs apologitzàssem apologitzàsseu apologitzàssim apologitzàssiu apologitzàvem apologitzàveu apologitzés apologitzéssem apologitzésseu apologitzéssim apologitzéssiu apologitzí bal bal (1) occ sept val v
apologizar

aponeurosi /a.po.newˈɾɔ.zi/ /ə.pu.nəwˈɾɔ.zi/ n fem
aponeurose

apoplexia /a.po.pɫekˈsi.a/ /ə.po.pɫəkˈsi.ə/ /ə.pu.pɫəkˈsi.ə/ n fem
apoplexia

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
apoptose

aporofòbia /a.po.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.po.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.pu.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.pu.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
aporofobia

aportació /a.poɾ.ta.siˈo/ /ə.poɾ.tə.siˈo/ /ə.pur.tə.siˈo/ n fem
contribuição

aposentar /a.po.zenˈta/ /a.po.zenˈtaɾ/ /ə.po.zənˈta/ /ə.pu.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aposent aposenta aposentada aposentades aposentam aposentant aposentar aposentara aposentaran aposentarem aposentaren aposentares aposentareu aposentaria aposentarien aposentaries aposentarà aposentaràs aposentaré aposentaríem aposentaríeu aposentassen aposentasses aposentassin aposentassis aposentat aposentats aposentau aposentava aposentaven aposentaves aposente aposentem aposenten aposentes aposentessen aposentesses aposentessin aposentessis aposenteu aposenti aposentin aposentis aposento aposentà aposentàrem aposentàreu aposentàs aposentàssem aposentàsseu aposentàssim aposentàssiu aposentàvem aposentàveu aposentés aposentéssem aposentésseu aposentéssim aposentéssiu aposentí bal bal (1) occ sept val v
aposentar

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ n fem
aposição

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
aposta

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apost aposta apostada apostades apostam apostant apostar apostara apostaran apostarem apostaren apostares apostareu apostaria apostarien apostaries apostarà apostaràs apostaré apostaríem apostaríeu apostassen apostasses apostassin apostassis apostat apostats apostau apostava apostaven apostaves aposte apostem aposten apostes apostessen apostesses apostessin apostessis aposteu aposti apostin apostis aposto apostà apostàrem apostàreu apostàs apostàssem apostàsseu apostàssim apostàssiu apostàvem apostàveu apostés apostéssem apostésseu apostéssim apostéssiu apostí bal bal (1) occ sept val v
apostar
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.
posicionar
Situar a l'aguait.

apostatar /a.pos.taˈta/ /a.pos.taˈtaɾ/ /ə.pos.təˈta/ /ə.pus.təˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apostat apostata apostatada apostatades apostatam apostatant apostatar apostatara apostataran apostatarem apostataren apostatares apostatareu apostataria apostatarien apostataries apostatarà apostataràs apostataré apostataríem apostataríeu apostatassen apostatasses apostatassin apostatassis apostatat apostatats apostatau apostatava apostataven apostataves apostate apostatem apostaten apostates apostatessen apostatesses apostatessin apostatessis apostateu apostati apostatin apostatis apostato apostatà apostatàrem apostatàreu apostatàs apostatàssem apostatàsseu apostatàssim apostatàssiu apostatàvem apostatàveu apostatés apostatéssem apostatésseu apostatéssim apostatéssiu apostatí bal bal (1) occ sept val v
apostatar

apostrofar /a.pos.tɾoˈfa/ /a.pos.tɾoˈfaɾ/ /ə.pos.tɾoˈfa/ /ə.pus.tɾuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apostrof apostrofa apostrofada apostrofades apostrofam apostrofant apostrofar apostrofara apostrofaran apostrofarem apostrofaren apostrofares apostrofareu apostrofaria apostrofarien apostrofaries apostrofarà apostrofaràs apostrofaré apostrofaríem apostrofaríeu apostrofassen apostrofasses apostrofassin apostrofassis apostrofat apostrofats apostrofau apostrofava apostrofaven apostrofaves apostrofe apostrofem apostrofen apostrofes apostrofessen apostrofesses apostrofessin apostrofessis apostrofeu apostrofi apostrofin apostrofis apostrofo apostrofà apostrofàrem apostrofàreu apostrofàs apostrofàssem apostrofàsseu apostrofàssim apostrofàssiu apostrofàvem apostrofàveu apostrofés apostroféssem apostrofésseu apostroféssim apostroféssiu apostrofí bal bal (1) occ sept val v
apostrofar
Escriure un apòstrof.
Dirigir un apòstrofe a algú.

apostòlicament /a.posˌtɔ.ɫi.kaˈmen/ /a.posˌtɔ.ɫi.kaˈment/ /ə.posˌtɔ.ɫi.kəˈment/ /ə.pusˌtɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
apostolicamente

apotecari /a.po.teˈka.ɾi/ /ə.po.təˈka.ɾi/ /ə.pu.təˈka.ɾi/ n masc
boticário

apoteci /a.poˈtɛ.si/ /ə.poˈtɛ.si/ /ə.puˈtɛ.si/ n masc
apotécio

apreciablement /a.pɾe.siˌa.bɫeˈment/ /a.pɾe.siˌa.βɫeˈmen/ /a.pɾe.siˌab.bɫeˈmen/ /ə.pɾə.siˌa.βɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈment/ adv
apreciavelmente

apreciació /a.pɾe.si.a.siˈo/ /ə.pɾə.si.a.siˈo/ n fem
apreciação
Acte o efecte d'apreciar.
(esports de pilota) Decisió presa per un àrbitre, d'acord amb el seu criteri, sobre una acció de joc.

apreciar /a.pɾe.siˈa/ /a.pɾe.siˈaɾ/ /ə.pɾə.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprecia apreciada apreciades apreciam apreciant apreciar apreciara apreciaran apreciarem apreciaren apreciares apreciareu apreciaria apreciarien apreciaries apreciarà apreciaràs apreciaré apreciaríem apreciaríeu apreciassen apreciasses apreciassin apreciassis apreciat apreciats apreciau apreciava apreciaven apreciaves aprecie apreciem aprecien aprecies apreciessen apreciesses apreciessin apreciessis aprecieu aprecii aprecio aprecià apreciàrem apreciàreu apreciàs apreciàssem apreciàsseu apreciàssim apreciàssiu apreciàvem apreciàveu apreciés apreciéssem apreciésseu apreciéssim apreciéssiu aprecií apreciï apreciïn apreciïs bal bal (1) occ sept val v
apreciar
Avaluar, posar preu a les coses vendibles.
Estimar, fer apreciació o estima de la part positiva d'alguna cosa o persona.

apregonar /a.pɾe.ɣoˈna/ /a.pɾe.ɣoˈnaɾ/ /ə.pɾə.ɣoˈna/ /ə.pɾə.ɣuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apregon apregona apregonada apregonades apregonam apregonant apregonar apregonara apregonaran apregonarem apregonaren apregonares apregonareu apregonaria apregonarien apregonaries apregonarà apregonaràs apregonaré apregonaríem apregonaríeu apregonassen apregonasses apregonassin apregonassis apregonat apregonats apregonau apregonava apregonaven apregonaves apregone apregonem apregonen apregones apregonessen apregonesses apregonessin apregonessis apregoneu apregoni apregonin apregonis apregono apregonà apregonàrem apregonàreu apregonàs apregonàssem apregonàsseu apregonàssim apregonàssiu apregonàvem apregonàveu apregonés apregonéssem apregonésseu apregonéssim apregonéssiu apregoní bal bal (1) occ sept val v
afundar
Fer més pregon, aprofundir.
aprofundar
Anar ben endins.

aprehendre /a.pɾeˈen.dɾe/ /ə.pɾəˈən.dɾə/ /ə.pɾəˈɛn.dɾə/ aprehenc aprehendran aprehendre aprehendrem aprehendreu aprehendria aprehendrien aprehendries aprehendrà aprehendràs aprehendré aprehendríem aprehendríeu aprehenem aprehenen aprehenent apreheneu aprehenga aprehenguem aprehenguen aprehenguera aprehengueren aprehengueres aprehengues aprehenguessen aprehenguesses aprehenguessin aprehenguessis aprehengueu aprehengui aprehenguin aprehenguis aprehengué aprehenguérem aprehenguéreu aprehengués aprehenguéssem aprehenguésseu aprehenguéssim aprehenguéssiu aprehenguí aprehenia aprehenien aprehenies aprehens apreheníem apreheníeu aprehesa apreheses aprehesos aprehèn aprehès aprehén aprehés bal occ val v
apreender
Arribar a imaginar, copsar.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ aprenc aprendran aprendre aprendrem aprendreu aprendria aprendrien aprendries aprendrà aprendràs aprendré aprendríem aprendríeu aprenem aprenen aprenent apreneu aprenga aprenguem aprenguen aprenguera aprengueren aprengueres aprengues aprenguessen aprenguesses aprenguessin aprenguessis aprengueu aprengui aprenguin aprenguis aprengué aprenguérem aprenguéreu aprengués aprenguéssem aprenguésseu aprenguéssim aprenguéssiu aprenguí aprenia aprenien aprenies aprens apreníem apreníeu apresa apreses apresos aprèn après aprén aprés bal occ val v
aprender

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
aprendizagem

aprenentatge electrònic n masc
aprendizagem electrónica

apressar /a.pɾeˈsa/ /a.pɾeˈsaɾ/ /ə.pɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apressa apressada apressades apressam apressant apressar apressara apressaran apressarem apressaren apressares apressareu apressaria apressarien apressaries apressarà apressaràs apressaré apressaríem apressaríeu apressassen apressasses apressassin apressassis apressat apressats apressau apressava apressaven apressaves apresse apressem apressen apresses apressessen apressesses apressessin apressessis apresseu apressi apressin apressis apresso apressà apressàrem apressàreu apressàs apressàssem apressàsseu apressàssim apressàssiu apressàvem apressàveu apressés apresséssem apressésseu apresséssim apresséssiu apressí aprés bal bal (1) occ sept val v
apressar

apressori /a.pɾeˈsɔ.ɾi/ /ə.pɾəˈsɔ.ɾi/ n masc
apressório

aprestar /a.pɾesˈta/ /a.pɾesˈtaɾ/ /ə.pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aprest apresta aprestada aprestades aprestam aprestant aprestar aprestara aprestaran aprestarem aprestaren aprestares aprestareu aprestaria aprestarien aprestaries aprestarà aprestaràs aprestaré aprestaríem aprestaríeu aprestassen aprestasses aprestassin aprestassis aprestat aprestats aprestau aprestava aprestaven aprestaves apreste aprestem apresten aprestes aprestessen aprestesses aprestessin aprestessis apresteu apresti aprestin aprestis apresto aprestà aprestàrem aprestàreu aprestàs aprestàssem aprestàsseu aprestàssim aprestàssiu aprestàvem aprestàveu aprestés aprestéssem aprestésseu aprestéssim aprestéssiu aprestí bal bal (1) occ sept val v
aprestar

aprimar /a.pɾiˈma/ /a.pɾiˈmaɾ/ /ə.pɾiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aprim aprima aprimada aprimades aprimam aprimant aprimar aprimara aprimaran aprimarem aprimaren aprimares aprimareu aprimaria aprimarien aprimaries aprimarà aprimaràs aprimaré aprimaríem aprimaríeu aprimassen aprimasses aprimassin aprimassis aprimat aprimats aprimau aprimava aprimaven aprimaves aprime aprimem aprimen aprimes aprimessen aprimesses aprimessin aprimessis aprimeu aprimi aprimin aprimis aprimo aprimà aprimàrem aprimàreu aprimàs aprimàssem aprimàsseu aprimàssim aprimàssiu aprimàvem aprimàveu aprimés apriméssem aprimésseu apriméssim apriméssiu aprimí bal bal (1) occ sept val v
adelgaçar
Fer tornar més prim.

aprofitar /a.pɾo.fiˈta/ /a.pɾo.fiˈtaɾ/ /ə.pɾo.fiˈta/ /ə.pɾu.fiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprofit aprofita aprofitada aprofitades aprofitam aprofitant aprofitar aprofitara aprofitaran aprofitarem aprofitaren aprofitares aprofitareu aprofitaria aprofitarien aprofitaries aprofitarà aprofitaràs aprofitaré aprofitaríem aprofitaríeu aprofitassen aprofitasses aprofitassin aprofitassis aprofitat aprofitats aprofitau aprofitava aprofitaven aprofitaves aprofite aprofitem aprofiten aprofites aprofitessen aprofitesses aprofitessin aprofitessis aprofiteu aprofiti aprofitin aprofitis aprofito aprofità aprofitàrem aprofitàreu aprofitàs aprofitàssem aprofitàsseu aprofitàssim aprofitàssiu aprofitàvem aprofitàveu aprofités aprofitéssem aprofitésseu aprofitéssim aprofitéssiu aprofití bal bal (1) occ sept val v
aproveitar
Ser profitós, servir de profit, d'utilitat.

aprofundir /a.pɾo.funˈdi/ /a.pɾo.funˈdiɾ/ /ə.pɾo.funˈdi/ /ə.pɾu.funˈdi/ aprofundeix aprofundeixen aprofundeixes aprofundeixi aprofundeixin aprofundeixis aprofundeixo aprofundesc aprofundesqui aprofundesquin aprofundesquis aprofundia aprofundida aprofundides aprofundien aprofundies aprofundiguem aprofundigueu aprofundim aprofundint aprofundir aprofundira aprofundiran aprofundirem aprofundiren aprofundires aprofundireu aprofundiria aprofundirien aprofundiries aprofundirà aprofundiràs aprofundiré aprofundiríem aprofundiríeu aprofundisc aprofundisca aprofundisquen aprofundisques aprofundissen aprofundisses aprofundissin aprofundissis aprofundit aprofundits aprofundiu aprofundix aprofundixen aprofundixes aprofundixo aprofundí aprofundíem aprofundíeu aprofundírem aprofundíreu aprofundís aprofundíssem aprofundísseu aprofundíssim aprofundíssiu bal n-occ occ sept val v
aprofundar

apropiadament /a.pɾo.piˌa.ðaˈmen/ /a.pɾo.piˌa.ðaˈment/ /ə.pɾo.piˌa.ðəˈment/ /ə.pɾu.piˌa.ðəˈmen/ adv
apropriadamente

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ n fem
aprovação

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprou aprov aprova aprovada aprovades aprovam aprovant aprovar aprovara aprovaran aprovarem aprovaren aprovares aprovareu aprovaria aprovarien aprovaries aprovarà aprovaràs aprovaré aprovaríem aprovaríeu aprovassen aprovasses aprovassin aprovassis aprovat aprovats aprovau aprovava aprovaven aprovaves aprove aprovem aproven aproves aprovessen aprovesses aprovessin aprovessis aproveu aprovi aprovin aprovis aprovo aprovà aprovàrem aprovàreu aprovàs aprovàssem aprovàsseu aprovàssim aprovàssiu aprovàvem aprovàveu aprovés aprovéssem aprovésseu aprovéssim aprovéssiu aproví bal bal (1) occ sept val v
aprovar
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
aproximadamente

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
aptidão

apuntador /a.pun.taˈðo/ /a.pun.taˈðoɾ/ /ə.pun.təˈðo/ n masc
ponteiro
(informàtica, programació) Tipus de dada capaç de contenir una adreça de memòria que assenyala una altra dada, típicament la que assenyala el contingut d'una variable.

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
almejar
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.

apunyalar /a.pu.ɲaˈɫa/ /a.pu.ɲaˈɫaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apunyal apunyala apunyalada apunyalades apunyalam apunyalant apunyalar apunyalara apunyalaran apunyalarem apunyalaren apunyalares apunyalareu apunyalaria apunyalarien apunyalaries apunyalarà apunyalaràs apunyalaré apunyalaríem apunyalaríeu apunyalassen apunyalasses apunyalassin apunyalassis apunyalat apunyalats apunyalau apunyalava apunyalaven apunyalaves apunyale apunyalem apunyalen apunyales apunyalessen apunyalesses apunyalessin apunyalessis apunyaleu apunyali apunyalin apunyalis apunyalo apunyalà apunyalàrem apunyalàreu apunyalàs apunyalàssem apunyalàsseu apunyalàssim apunyalàssiu apunyalàvem apunyalàveu apunyalés apunyaléssem apunyalésseu apunyaléssim apunyaléssiu apunyalí bal bal (1) occ sept val v
apunhalar

apunyegar /a.pu.ɲeˈɣa/ /a.pu.ɲeˈɣaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apunyeg apunyega apunyegada apunyegades apunyegam apunyegant apunyegar apunyegara apunyegaran apunyegarem apunyegaren apunyegares apunyegareu apunyegaria apunyegarien apunyegaries apunyegarà apunyegaràs apunyegaré apunyegaríem apunyegaríeu apunyegassen apunyegasses apunyegassin apunyegassis apunyegat apunyegats apunyegau apunyegava apunyegaven apunyegaves apunyego apunyegue apunyeguem apunyeguen apunyegues apunyeguessen apunyeguesses apunyeguessin apunyeguessis apunyegueu apunyegui apunyeguin apunyeguis apunyegués apunyeguéssem apunyeguésseu apunyeguéssim apunyeguéssiu apunyeguí apunyegà apunyegàrem apunyegàreu apunyegàs apunyegàssem apunyegàsseu apunyegàssim apunyegàssiu apunyegàvem apunyegàveu bal bal (1) occ sept val v
esmurrar

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apático

apàticament /aˌpa.ti.kaˈmen/ /aˌpa.ti.kaˈment/ /əˌpa.ti.kəˈmen/ /əˌpa.ti.kəˈment/ adv
apaticamente

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
apêndice
Òrgan o membre subordinat a una altra.

apòcope /aˈpɔ.ko.pe/ /əˈpɔ.ku.pə/ n fem
apócope

apòcrifament /aˌpɔ.kɾi.faˈmen/ /aˌpɔ.kɾi.faˈment/ /əˌpɔ.kɾi.fəˈmen/ /əˌpɔ.kɾi.fəˈment/ adv
apocrifamente

apòfisi /aˈpɔ.fi.zi/ /əˈpɔ.fi.zi/ n fem
apófise
(anatomia) Protuberància normalment en un os.
(botànica) Dilatació o inflament d’una estructura filamentosa, com ara l’extrem d’un esporangiòfor sota l’esporangi en les mucorals.

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
apóstolo

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
aguarela

aquarel·lista /a.kwa.ɾeɫˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeɫˈɫis.te/ /a.kwa.ɾeˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeˈɫis.te/ /ak.kwe.ɾeˈɫis.ta/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫis.tə/ /ə.kwə.ɾəˈɫis.tə/ n neut
aquarelista

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
aquário
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquissar /a.kiˈsa/ /a.kiˈsaɾ/ /ə.kiˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquissa aquissada aquissades aquissam aquissant aquissar aquissara aquissaran aquissarem aquissaren aquissares aquissareu aquissaria aquissarien aquissaries aquissarà aquissaràs aquissaré aquissaríem aquissaríeu aquissassen aquissasses aquissassin aquissassis aquissat aquissats aquissau aquissava aquissaven aquissaves aquisse aquissem aquissen aquisses aquissessen aquissesses aquissessin aquissessis aquisseu aquissi aquissin aquissis aquisso aquissà aquissàrem aquissàreu aquissàs aquissàssem aquissàsseu aquissàssim aquissàssiu aquissàvem aquissàveu aquissés aquisséssem aquissésseu aquisséssim aquisséssiu aquissí aquís bal bal (1) occ sept val v
atiçar

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
aquático

aquí /aˈki/ adv
aqui
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aquós /aˈkwos/ /əˈkwos/ adj masc
aquoso

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
aqueduto

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ n masc
aquífero

ara /ˈa.ɾa/ adv
agora

arabesc /a.ɾaˈbesk/ /ə.ɾəˈbəsk/ /ə.ɾəˈbɛsk/ /ə.ɾəˈβɛsk/ n masc
arabesco

arabització /a.ɾa.bi.za.siˈo/ /a.ɾa.βi.d͡za.siˈo/ /ə.ɾə.βi.d͡zə.siˈo/ n fem
arabização

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
arado

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ adj masc
aragonês
Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ n masc
aragonês
(només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ aramea adj masc
aramaico
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
arameano
Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
aramaico arameu
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
aranha
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
abrunheiro
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
tarifa

aranès /a.ɾaˈnes/ /ə.ɾəˈnəs/ /ə.ɾəˈnɛs/ n masc
aranês
(només en singular) Llengua parlada a la Vall d’Aran, variant del gascó.

araona /a.ɾaˈo.na/ /ə.ɾəˈo.nə/ n masc
araona

arapaho n neut
arapaho
(masculí singular) Llengua de la família algonquina parlada en l’àrea tribal xeiene-arapaho d’Oklahoma i en la reserva Wind River de Wyoming.

arawak /a.ɾaˈwak/ /ə.ɾəˈwak/ n masc
arawak
Llengua del grup arauac parlada a Guyana, el Surinam i la Guaiana Francesa.

arbitrar /ar.βiˈtɾa/ /aɾ.biˈtɾaɾ/ /aɾ.βiˈtɾa/ /ər.biˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arbitr arbitra arbitrada arbitrades arbitram arbitrant arbitrar arbitrara arbitraran arbitrarem arbitraren arbitrares arbitrareu arbitraria arbitrarien arbitraries arbitrarà arbitraràs arbitraré arbitraríem arbitraríeu arbitrassen arbitrasses arbitrassin arbitrassis arbitrat arbitrats arbitrau arbitrava arbitraven arbitraves arbitre arbitrem arbitren arbitres arbitressen arbitresses arbitressin arbitressis arbitreu arbitri arbitrin arbitris arbitro arbitrà arbitràrem arbitràreu arbitràs arbitràssem arbitràsseu arbitràssim arbitràssiu arbitràvem arbitràveu arbitrés arbitréssem arbitrésseu arbitréssim arbitréssiu arbitrí bal bal (1) occ sept val v
arbitrar

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ arbitrària adj masc
arbitrário
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ adv
arbitrariamente

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
medronheiro

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
árvore
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre binari n masc
árvore binária

arbre de l'amor n masc
olaia

arbust /aɾˈbust/ n masc
arbusto

arc n masc
arco
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
arcaico

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
arcaísmo
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcaïtzar /ar.ka.iˈd͡za/ /aɾ.ka.iˈza/ /aɾ.ka.iˈzaɾ/ /ər.kə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arcaïtz arcaïtza arcaïtzada arcaïtzades arcaïtzam arcaïtzant arcaïtzar arcaïtzara arcaïtzaran arcaïtzarem arcaïtzaren arcaïtzares arcaïtzareu arcaïtzaria arcaïtzarien arcaïtzaries arcaïtzarà arcaïtzaràs arcaïtzaré arcaïtzaríem arcaïtzaríeu arcaïtzassen arcaïtzasses arcaïtzassin arcaïtzassis arcaïtzat arcaïtzats arcaïtzau arcaïtzava arcaïtzaven arcaïtzaves arcaïtze arcaïtzem arcaïtzen arcaïtzes arcaïtzessen arcaïtzesses arcaïtzessin arcaïtzessis arcaïtzeu arcaïtzi arcaïtzin arcaïtzis arcaïtzo arcaïtzà arcaïtzàrem arcaïtzàreu arcaïtzàs arcaïtzàssem arcaïtzàsseu arcaïtzàssim arcaïtzàssiu arcaïtzàvem arcaïtzàveu arcaïtzés arcaïtzéssem arcaïtzésseu arcaïtzéssim arcaïtzéssiu arcaïtzí bal bal (1) occ sept val v
arcaizar

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ n masc
arconte

arcosaure /ər.kuˈzaw.ɾə/ /əɾ.koˈzaw.ɾə/ n masc
arcossauro

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ adj
ardente

ardiaca /aɾ.ðiˈa.ka/ /ər.diˈa.kə/ n masc
arquidiácono

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ n masc
truque
Estratagema elaborat per a aconseguir quelcom, sovint per enganyar l'enemic.

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
arena
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
arenque
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arengar /a.ɾeŋˈɡa/ /a.ɾeŋˈɡaɾ/ /ə.ɾəŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. areng arenga arengada arengades arengam arengant arengar arengara arengaran arengarem arengaren arengares arengareu arengaria arengarien arengaries arengarà arengaràs arengaré arengaríem arengaríeu arengassen arengasses arengassin arengassis arengat arengats arengau arengava arengaven arengaves arengo arengue arenguem arenguen arengues arenguessen arenguesses arenguessin arenguessis arengueu arengui arenguin arenguis arengués arenguéssem arenguésseu arenguéssim arenguéssiu arenguí arengà arengàrem arengàreu arengàs arengàssem arengàsseu arengàssim arengàssiu arengàvem arengàveu bal bal (1) occ sept val v
arengar

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ n fem
aresta

argamassa /aɾ.ɣaˈma.sa/ /ər.ɡəˈma.sə/ n fem
argamassa

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
prata

argentar /ar.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈtaɾ/ /ər.ʒənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg argent argenta argentada argentades argentam argentant argentar argentara argentaran argentarem argentaren argentares argentareu argentaria argentarien argentaries argentarà argentaràs argentaré argentaríem argentaríeu argentassen argentasses argentassin argentassis argentat argentats argentau argentava argentaven argentaves argente argentem argenten argentes argentessen argentesses argentessin argentessis argenteu argenti argentin argentis argento argentà argentàrem argentàreu argentàs argentàssem argentàsseu argentàssim argentàssiu argentàvem argentàveu argentés argentéssem argentésseu argentéssim argentéssiu argentí bal bal (1) occ sept val v
argentear
Guarnir alguna cosa amb plata.
Donar color semblant al de la plata.

argentat /aɾ.d͡ʒenˈtat/ /ər.ʒənˈtat/ adj masc
prateado

argentí /ər.ʒənˈti/ adj masc
argentino
Que fa el so o té el color de plata.
Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ n masc
argentino
Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
argila

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
gíria jargão

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
argumento

arguïble /ar.ɣuˈib.bɫe/ /aɾ.ɣuˈi.bɫe/ /aɾ.ɣuˈi.βɫe/ /ər.ɡuˈi.βɫə/ /ər.ɡuˈib.bɫə/ /əɾ.ɣuˈib.bɫə/ adj
argumentável

argó /ərˈɡo/ n masc
árgon argônio

ari /ˈa.ɾi/ ària adj masc
ariano

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
aríete

aristocratitzar /a.ɾis.to.kɾa.tiˈd͡za/ /a.ɾis.to.kɾa.tiˈza/ /a.ɾis.to.kɾa.tiˈzaɾ/ /ə.ɾis.to.kɾə.tiˈd͡za/ /ə.ɾis.tu.kɾə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aristocratitz aristocratitza aristocratitzada aristocratitzades aristocratitzam aristocratitzant aristocratitzar aristocratitzara aristocratitzaran aristocratitzarem aristocratitzaren aristocratitzares aristocratitzareu aristocratitzaria aristocratitzarien aristocratitzaries aristocratitzarà aristocratitzaràs aristocratitzaré aristocratitzaríem aristocratitzaríeu aristocratitzassen aristocratitzasses aristocratitzassin aristocratitzassis aristocratitzat aristocratitzats aristocratitzau aristocratitzava aristocratitzaven aristocratitzaves aristocratitze aristocratitzem aristocratitzen aristocratitzes aristocratitzessen aristocratitzesses aristocratitzessin aristocratitzessis aristocratitzeu aristocratitzi aristocratitzin aristocratitzis aristocratitzo aristocratitzà aristocratitzàrem aristocratitzàreu aristocratitzàs aristocratitzàssem aristocratitzàsseu aristocratitzàssim aristocratitzàssiu aristocratitzàvem aristocratitzàveu aristocratitzés aristocratitzéssem aristocratitzésseu aristocratitzéssim aristocratitzéssiu aristocratitzí bal bal (1) occ sept val v
aristocratizar

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
aristocrático

aristocràticament /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /ə.ɾis.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /ə.ɾis.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
aristocraticamente

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
aristocrata

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
aritmética

aritmèticament /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈmen/ /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈment/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈmen/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
aritmeticamente

arizotònic /a.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zuˈtɔ.nik/ adj masc
arrizotónico

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
arma
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca n fem
arma branca

arma de destrucció massiva n fem
arma de destruição em massa
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
armada

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
tatu

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
armadura
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arm arma armada armades armam armant armar armara armaran armarem armaren armares armareu armaria armarien armaries armarà armaràs armaré armaríem armaríeu armassen armasses armassin armassis armat armats armau armava armaven armaves arme armem armen armes armessen armesses armessin armessis armeu armi armin armis armo armà armàrem armàreu armàs armàssem armàsseu armàssim armàssiu armàvem armàveu armés arméssem armésseu arméssim arméssiu armí bal bal (1) occ sept val v
armar
Proveir d'armes ofensives o defensives.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
armário

armeni /ərˈmɛ.ni/ armènia adj masc
armênio arménio

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
colete

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
mariposa traça
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ n
aroma

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
harpa

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ n masc
arpejo

arponar /ar.poˈna/ /aɾ.poˈna/ /aɾ.poˈnaɾ/ /ər.puˈna/ /əɾ.poˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arpon arpona arponada arponades arponam arponant arponar arponara arponaran arponarem arponaren arponares arponareu arponaria arponarien arponaries arponarà arponaràs arponaré arponaríem arponaríeu arponassen arponasses arponassin arponassis arponat arponats arponau arponava arponaven arponaves arpone arponem arponen arpones arponessen arponesses arponessin arponessis arponeu arponi arponin arponis arpono arponà arponàrem arponàreu arponàs arponàssem arponàsseu arponàssim arponàssiu arponàvem arponàveu arponés arponéssem arponésseu arponéssim arponéssiu arponí bal bal (1) occ sept val v
arpoar

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
arpão

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
arcebispo

arquejar /ar.keˈʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒaɾ/ /ər.kəˈʒa/ /əɾ.kəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arquege arquegem arquegen arqueges arquegessen arquegesses arquegessin arquegessis arquegeu arquegi arquegin arquegis arquegés arquegéssem arquegésseu arquegéssim arquegéssiu arquegí arqueig arqueja arquejada arquejades arquejam arquejant arquejar arquejara arquejaran arquejarem arquejaren arquejares arquejareu arquejaria arquejarien arquejaries arquejarà arquejaràs arquejaré arquejaríem arquejaríeu arquejassen arquejasses arquejassin arquejassis arquejat arquejats arquejau arquejava arquejaven arquejaves arquejo arquejà arquejàrem arquejàreu arquejàs arquejàssem arquejàsseu arquejàssim arquejàssiu arquejàvem arquejàveu bal bal (1) occ sept val v
arquear
Donar a alguna cosa la forma d'arc.

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
arqueologia

arqueològic /ar.ke.oˈɫɔ.ʒik/ /aɾ.ke.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /ər.kə.uˈɫɔ.ʒik/ /əɾ.kə.oˈɫɔ.ʒik/ adj masc
arqueológico

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
arqueiro
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
arqueólogo

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
arquiteto arquitecto

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
arquitetura arquitectura
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
arquitrave

arquivolta /ar.kiˈβɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈvɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈβɔɫ.tɔ/ /ər.kiˈβɔɫ.tə/ /əɾ.kiˈvɔɫ.tə/ n fem
arquivolta

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
brinco

arraconar /a.ra.koˈna/ /a.ra.koˈnaɾ/ /ə.rə.koˈna/ /ə.rə.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arracon arracona arraconada arraconades arraconam arraconant arraconar arraconara arraconaran arraconarem arraconaren arraconares arraconareu arraconaria arraconarien arraconaries arraconarà arraconaràs arraconaré arraconaríem arraconaríeu arraconassen arraconasses arraconassin arraconassis arraconat arraconats arraconau arraconava arraconaven arraconaves arracone arraconem arraconen arracones arraconessen arraconesses arraconessin arraconessis arraconeu arraconi arraconin arraconis arracono arraconà arraconàrem arraconàreu arraconàs arraconàssem arraconàsseu arraconàssim arraconàssiu arraconàvem arraconàveu arraconés arraconéssem arraconésseu arraconéssim arraconéssiu arraconí bal bal (1) occ sept val v
encurralar
Posar alguna cosa en un racó.

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ adj masc
imprudente

arrebossar /a.re.boˈsaɾ/ /a.re.βoˈsa/ /ə.rə.boˈsa/ /ə.rə.buˈsa/ /ə.rə.βuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrebossa arrebossada arrebossades arrebossam arrebossant arrebossar arrebossara arrebossaran arrebossarem arrebossaren arrebossares arrebossareu arrebossaria arrebossarien arrebossaries arrebossarà arrebossaràs arrebossaré arrebossaríem arrebossaríeu arrebossassen arrebossasses arrebossassin arrebossassis arrebossat arrebossats arrebossau arrebossava arrebossaven arrebossaves arrebosse arrebossem arrebossen arrebosses arrebossessen arrebossesses arrebossessin arrebossessis arrebosseu arrebossi arrebossin arrebossis arrebosso arrebossà arrebossàrem arrebossàreu arrebossàs arrebossàssem arrebossàsseu arrebossàssim arrebossàssiu arrebossàvem arrebossàveu arrebossés arrebosséssem arrebossésseu arrebosséssim arrebosséssiu arrebossí arrebòs bal bal (1) occ sept val v
empanar
Banyar un aliment en un líquid fet principalment de farina i ou perquè després, en fregir-lo, quedi una capa cruixent.

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
raiz
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrel quadrada n fem
raiz quadrada

arrelar /a.reˈɫa/ /a.reˈɫaɾ/ /ə.rəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrel arrela arrelada arrelades arrelam arrelant arrelar arrelara arrelaran arrelarem arrelaren arrelares arrelareu arrelaria arrelarien arrelaries arrelarà arrelaràs arrelaré arrelaríem arrelaríeu arrelassen arrelasses arrelassin arrelassis arrelat arrelats arrelau arrelava arrelaven arrelaves arrele arrelem arrelen arreles arrelessen arrelesses arrelessin arrelessis arreleu arreli arrelin arrelis arrelo arrelà arrelàrem arrelàreu arrelàs arrelàssem arrelàsseu arrelàssim arrelàssiu arrelàvem arrelàveu arrelés arreléssem arrelésseu arreléssim arreléssiu arrelí bal bal (1) occ sept val v
enraizar
Fer arrels els arbres i plantes.

arrencar /a.reŋˈka/ /a.reŋˈkaɾ/ /ə.rəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrenc arrenca arrencada arrencades arrencam arrencant arrencar arrencara arrencaran arrencarem arrencaren arrencares arrencareu arrencaria arrencarien arrencaries arrencarà arrencaràs arrencaré arrencaríem arrencaríeu arrencassen arrencasses arrencassin arrencassis arrencat arrencats arrencau arrencava arrencaven arrencaves arrenco arrencà arrencàrem arrencàreu arrencàs arrencàssem arrencàsseu arrencàssim arrencàssiu arrencàvem arrencàveu arrenque arrenquem arrenquen arrenques arrenquessen arrenquesses arrenquessin arrenquessis arrenqueu arrenqui arrenquin arrenquis arrenqués arrenquéssem arrenquésseu arrenquéssim arrenquéssiu arrenquí bal bal (1) occ sept val v
arrancar
Treure d'arrel allò que està plantat o fortament adherit.
Partir, començar a moure's.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
prisão

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrest arresta arrestada arrestades arrestam arrestant arrestar arrestara arrestaran arrestarem arrestaren arrestares arrestareu arrestaria arrestarien arrestaries arrestarà arrestaràs arrestaré arrestaríem arrestaríeu arrestassen arrestasses arrestassin arrestassis arrestat arrestats arrestau arrestava arrestaven arrestaves arreste arrestem arresten arrestes arrestessen arrestesses arrestessin arrestessis arresteu arresti arrestin arrestis arresto arrestà arrestàrem arrestàreu arrestàs arrestàssem arrestàsseu arrestàssim arrestàssiu arrestàvem arrestàveu arrestés arrestéssem arrestésseu arrestéssim arrestéssiu arrestí bal bal (1) occ sept val v
prender

arriar /a.riˈa/ /a.riˈaɾ/ /ə.riˈa/ v
arriar
(nàutica) Afluixar o deixar córrer els caps per baixar veles o banderes.

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
chegada
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrib arriba arribada arribades arribam arribant arribar arribara arribaran arribarem arribaren arribares arribareu arribaria arribarien arribaries arribarà arribaràs arribaré arribaríem arribaríeu arribassen arribasses arribassin arribassis arribat arribats arribau arribava arribaven arribaves arribe arribem arriben arribes arribessen arribesses arribessin arribessis arribeu arribi arribin arribis arribo arribà arribàrem arribàreu arribàs arribàssem arribàsseu arribàssim arribàssiu arribàvem arribàveu arribés arribéssem arribésseu arribéssim arribéssiu arribí bal bal (1) occ sept val v
chegar
Anar a la destinació, acabar el moviment.

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrisc arrisca arriscada arriscades arriscam arriscant arriscar arriscara arriscaran arriscarem arriscaren arriscares arriscareu arriscaria arriscarien arriscaries arriscarà arriscaràs arriscaré arriscaríem arriscaríeu arriscassen arriscasses arriscassin arriscassis arriscat arriscats arriscau arriscava arriscaven arriscaves arrisco arriscà arriscàrem arriscàreu arriscàs arriscàssem arriscàsseu arriscàssim arriscàssiu arriscàvem arriscàveu arrisque arrisquem arrisquen arrisques arrisquessen arrisquesses arrisquessin arrisquessis arrisqueu arrisqui arrisquin arrisquis arrisqués arrisquéssem arrisquésseu arrisquéssim arrisquéssiu arrisquí bal bal (1) occ sept val v
arriscar

arrissar /a.riˈsa/ /a.riˈsaɾ/ /ə.riˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrissa arrissada arrissades arrissam arrissant arrissar arrissara arrissaran arrissarem arrissaren arrissares arrissareu arrissaria arrissarien arrissaries arrissarà arrissaràs arrissaré arrissaríem arrissaríeu arrissassen arrissasses arrissassin arrissassis arrissat arrissats arrissau arrissava arrissaven arrissaves arrisse arrissem arrissen arrisses arrissessen arrissesses arrissessin arrissessis arrisseu arrissi arrissin arrissis arrisso arrissà arrissàrem arrissàreu arrissàs arrissàssem arrissàsseu arrissàssim arrissàssiu arrissàvem arrissàveu arrissés arrisséssem arrissésseu arrisséssim arrisséssiu arrissí arrís bal bal (1) occ sept val v
frisar

arrodonir /a.ro.ðoˈni/ /a.ro.ðoˈniɾ/ /ə.ro.ðoˈni/ /ə.ru.ðuˈni/ arrodoneix arrodoneixen arrodoneixes arrodoneixi arrodoneixin arrodoneixis arrodoneixo arrodonesc arrodonesqui arrodonesquin arrodonesquis arrodonia arrodonida arrodonides arrodonien arrodonies arrodoniguem arrodonigueu arrodonim arrodonint arrodonir arrodonira arrodoniran arrodonirem arrodoniren arrodonires arrodonireu arrodoniria arrodonirien arrodoniries arrodonirà arrodoniràs arrodoniré arrodoniríem arrodoniríeu arrodonisc arrodonisca arrodonisquen arrodonisques arrodonissen arrodonisses arrodonissin arrodonissis arrodonit arrodonits arrodoniu arrodonix arrodonixen arrodonixes arrodonixo arrodoní arrodoníem arrodoníeu arrodonírem arrodoníreu arrodonís arrodoníssem arrodonísseu arrodoníssim arrodoníssiu bal n-occ occ sept val v
arredondar
Fer rodona una cosa.
(matemàtiques) Aproximar un nombre a un altre proper més simple.

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
arrogante

arrogantment /a.roˌɣamˈmen/ /a.roˌɣamˈment/ /ə.roˌɣamˈment/ /ə.ruˌɣamˈmen/ adv
arrogantemente

arromangar /a.ro.maŋˈɡa/ /a.ro.maŋˈɡaɾ/ /ə.ro.məŋˈɡa/ /ə.ru.məŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arromang arromanga arromangada arromangades arromangam arromangant arromangar arromangara arromangaran arromangarem arromangaren arromangares arromangareu arromangaria arromangarien arromangaries arromangarà arromangaràs arromangaré arromangaríem arromangaríeu arromangassen arromangasses arromangassin arromangassis arromangat arromangats arromangau arromangava arromangaven arromangaves arromango arromangue arromanguem arromanguen arromangues arromanguessen arromanguesses arromanguessin arromanguessis arromangueu arromangui arromanguin arromanguis arromangués arromanguéssem arromanguésseu arromanguéssim arromanguéssiu arromanguí arromangà arromangàrem arromangàreu arromangàs arromangàssem arromangàsseu arromangàssim arromangàssiu arromangàvem arromangàveu bal bal (1) occ val v
arregaçar
Replegar o tirar amunt les mànigues.

arronsar les espatlles v
dar de ombros

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
arrozal

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ arrossega arrossegada arrossegades arrossegant arrossegar arrossegaran arrossegarem arrossegaren arrossegares arrossegareu arrossegaria arrossegarien arrossegaries arrossegarà arrossegaràs arrossegaré arrossegaríem arrossegaríeu arrossegat arrossegats arrossegava arrossegaven arrossegaves arrossego arrossegue arrosseguem arrosseguen arrossegues arrosseguessen arrosseguesses arrosseguessin arrosseguessis arrossegueu arrossegui arrosseguin arrosseguis arrossegués arrosseguéssem arrosseguésseu arrosseguéssim arrosseguéssiu arrosseguí arrossegà arrossegàrem arrossegàreu arrossegàvem arrossegàveu occ sept v
arrastar
Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
arrozeira

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
ruga
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.

arrugar /a.ruˈɣa/ /a.ruˈɣaɾ/ /ə.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrug arruga arrugada arrugades arrugam arrugant arrugar arrugara arrugaran arrugarem arrugaren arrugares arrugareu arrugaria arrugarien arrugaries arrugarà arrugaràs arrugaré arrugaríem arrugaríeu arrugassen arrugasses arrugassin arrugassis arrugat arrugats arrugau arrugava arrugaven arrugaves arrugo arrugue arruguem arruguen arrugues arruguessen arruguesses arruguessin arruguessis arrugueu arrugui arruguin arruguis arrugués arruguéssem arruguésseu arruguéssim arruguéssiu arruguí arrugà arrugàrem arrugàreu arrugàs arrugàssem arrugàsseu arrugàssim arrugàssiu arrugàvem arrugàveu bal bal (1) occ sept val v
amassar

arròs /aˈrɔs/ n masc
arroz

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
arsénio

art n
arte
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
Recreació d'una realitat amb obres creades

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
artefato

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
nó

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ adj
arterial

arteriola /ar.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫɔ/ /ər.tə.ɾiˈɔ.ɫə/ n fem
arteríola

arteriosclerosi /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.zi/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.zi/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
arteriosclerose

arterioscleròtic /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.tik/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.tik/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.tik/ adj masc
arterioesclerótico

arteritis /aɾ.teˈɾi.tis/ /ər.təˈɾi.tis/ n fem
arterite

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
artesanato

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
artesão
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
artigo
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
articulação
Acció o efecte d'articular.
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

articuladament /ar.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈment/ /ər.ti.kuˌɫa.ðəˈmen/ /əɾ.ti.kuˌɫa.ðəˈment/ adv
articuladamente

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
artificial

artificialment /ar.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ /ər.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ adv
artificialmente

artillar /ar.tiˈʎa/ /aɾ.tiˈʎa/ /aɾ.tiˈʎaɾ/ /ər.tiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. artill artilla artillada artillades artillam artillant artillar artillara artillaran artillarem artillaren artillares artillareu artillaria artillarien artillaries artillarà artillaràs artillaré artillaríem artillaríeu artillassen artillasses artillassin artillassis artillat artillats artillau artillava artillaven artillaves artille artillem artillen artilles artillessen artillesses artillessin artillessis artilleu artilli artillin artillis artillo artillà artillàrem artillàreu artillàs artillàssem artillàsseu artillàssim artillàssiu artillàvem artillàveu artillés artilléssem artillésseu artilléssim artilléssiu artillí bal bal (1) occ sept val v
artilhar

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
artilharia

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
artista

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
artrite

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
artrose

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
artéria
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artèria pulmonar n fem
artéria pulmonar

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
artístico

artísticament /arˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈment/ /ərˌtis.ti.kəˈmen/ /əɾˌtis.ti.kəˈment/ adv
artisticamente

arxiduc /ˌar.ʃiˈðuk/ /ˌaɾ.t͡ʃiˈðuk/ n masc
arquiduque

arxiduquessa /aɾ.t͡ʃi.ðuˈke.sa/ /ər.ʃi.ðuˈkɛ.sə/ /əɾ.ʃi.ðuˈkə.sə/ n fem
arquiduquesa

arxillaüt /ˌar.ʃi.ʎəˈut/ /ˌaɾ.t͡ʃi.ʎaˈut/ n masc
arquilaúde

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
arquipélago

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
arquivo
Lloc de conservació i consulta de documentació.

arèola /aˈɾɛ.o.la/ /əˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
aréola
Petita àrea al voltant d'alguna cosa.

as /ˈas/ n masc
ás
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
amianto

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ ascendeix ascendeixen ascendeixes ascendeixi ascendeixin ascendeixis ascendeixo ascendesc ascendesqui ascendesquin ascendesquis ascendia ascendida ascendides ascendien ascendies ascendiguem ascendigueu ascendim ascendint ascendir ascendira ascendiran ascendirem ascendiren ascendires ascendireu ascendiria ascendirien ascendiries ascendirà ascendiràs ascendiré ascendiríem ascendiríeu ascendisc ascendisca ascendisquen ascendisques ascendissen ascendisses ascendissin ascendissis ascendit ascendits ascendiu ascendix ascendixen ascendixes ascendixo ascendí ascendíem ascendíeu ascendírem ascendíreu ascendís ascendíssem ascendísseu ascendíssim ascendíssiu bal n-occ occ sept val v
ascender
Anar cap amunt.

ascensió /a.sen.siˈo/ /ə.sən.siˈo/ /əs.sən.siˈo/ n fem
ascensão
Acció d'ascendir.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
ascensor elevador

ascomicet /as.ko.miˈset/ /əs.ko.miˈsɛt/ /əs.ku.miˈsɛt/ n masc
ascomiceto

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
ascético

ase /ˈa.zə/ n masc
burro
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).
Persona poc intel·ligent, estúpid.

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
asfalto

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ n fem
asfixia

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
asilo
Lloc protegit per als perseguits.
Establiment on s'acull persones necessitades.

asimetria /a.si.meˈtɾi.a/ /ə.si.məˈtɾi.ə/ n fem
assimetria

asimètricament /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈment/ adv
assimetricamente

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
asiático
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ n masc
asiático
Natural de l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
asma

aspecte /asˈpɛk.te/ /əsˈpek.tə/ /əsˈpɛk.tə/ n masc
aspecto

aspergir /as.perˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒiɾ/ /əs.pərˈʒi/ aspergeix aspergeixen aspergeixes aspergeixi aspergeixin aspergeixis aspergeixo aspergesc aspergesqui aspergesquin aspergesquis aspergia aspergida aspergides aspergien aspergies aspergiguem aspergigueu aspergim aspergint aspergir aspergira aspergiran aspergirem aspergiren aspergires aspergireu aspergiria aspergirien aspergiries aspergirà aspergiràs aspergiré aspergiríem aspergiríeu aspergisc aspergisca aspergisquen aspergisques aspergissen aspergisses aspergissin aspergissis aspergit aspergits aspergiu aspergix aspergixen aspergixes aspergixo aspergí aspergíem aspergíeu aspergírem aspergíreu aspergís aspergíssem aspergísseu aspergíssim aspergíssiu bal n-occ occ sept val v
aspergir

aspiració n fem
aspiração

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
aspirador

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aspir aspira aspirada aspirades aspiram aspirant aspirar aspirara aspiraran aspirarem aspiraren aspirares aspirareu aspiraria aspirarien aspiraries aspirarà aspiraràs aspiraré aspiraríem aspiraríeu aspirassen aspirasses aspirassin aspirassis aspirat aspirats aspirau aspirava aspiraven aspiraves aspire aspirem aspiren aspires aspiressen aspiresses aspiressin aspiressis aspireu aspiri aspirin aspiris aspiro aspirà aspiràrem aspiràreu aspiràs aspiràssem aspiràsseu aspiràssim aspiràssiu aspiràvem aspiràveu aspirés aspiréssem aspirésseu aspiréssim aspiréssiu aspirí bal bal (1) occ sept val v
aspirar
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.
(transitiu) Fer entrar aire als pulmons.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
áspero
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ assaboreix assaboreixen assaboreixes assaboreixi assaboreixin assaboreixis assaboreixo assaboresc assaboresqui assaboresquin assaboresquis assaboria assaborida assaborides assaborien assabories assaboriguem assaborigueu assaborim assaborint assaborir assaborira assaboriran assaborirem assaboriren assaborires assaborireu assaboriria assaboririen assaboriries assaborirà assaboriràs assaboriré assaboriríem assaboriríeu assaborisc assaborisca assaborisquen assaborisques assaborissen assaborisses assaborissin assaborissis assaborit assaborits assaboriu assaborix assaborixen assaborixes assaborixo assaborí assaboríem assaboríeu assaborírem assaboríreu assaborís assaboríssem assaborísseu assaboríssim assaboríssiu bal n-occ occ sept val v
saborear
Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
ensaio
Acció que serveix per posar a prova una idea.
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assajar /a.saˈd͡ʒa/ /a.saˈd͡ʒaɾ/ /a.saˈʒa/ /ə.səˈd͡ʒa/ /ə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assage assagem assagen assages assagessen assagesses assagessin assagessis assageu assagi assagin assagis assagés assagéssem assagésseu assagéssim assagéssiu assagí assaig assaja assajada assajades assajam assajant assajar assajara assajaran assajarem assajaren assajares assajareu assajaria assajarien assajaries assajarà assajaràs assajaré assajaríem assajaríeu assajassen assajasses assajassin assajassis assajat assajats assajau assajava assajaven assajaves assajo assajà assajàrem assajàreu assajàs assajàssem assajàsseu assajàssim assajàssiu assajàvem assajàveu bal bal (1) occ sept val v
ensaiar

assalt /aˈsaɫ/ /aˈsaɫt/ /əˈsaɫ/ /əˈsaɫt/ n masc
agressão

assaltar /a.saɫˈta/ /a.saɫˈtaɾ/ /ə.səɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assalt assalta assaltada assaltades assaltam assaltant assaltar assaltara assaltaran assaltarem assaltaren assaltares assaltareu assaltaria assaltarien assaltaries assaltarà assaltaràs assaltaré assaltaríem assaltaríeu assaltassen assaltasses assaltassin assaltassis assaltat assaltats assaltau assaltava assaltaven assaltaves assalte assaltem assalten assaltes assaltessen assaltesses assaltessin assaltessis assalteu assalti assaltin assaltis assalto assaltà assaltàrem assaltàreu assaltàs assaltàssem assaltàsseu assaltàssim assaltàssiu assaltàvem assaltàveu assaltés assaltéssem assaltésseu assaltéssim assaltéssiu assaltí bal bal (1) occ sept val v
agredir

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ adj masc
assamês
Relatiu a l'Assam, la seva cultura o la llengua.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ n masc
assamês
(només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assassina assassinada assassinades assassinam assassinant assassinar assassinara assassinaran assassinarem assassinaren assassinares assassinareu assassinaria assassinarien assassinaries assassinarà assassinaràs assassinaré assassinaríem assassinaríeu assassinassen assassinasses assassinassin assassinassis assassinat assassinats assassinau assassinava assassinaven assassinaves assassine assassinem assassinen assassines assassinessen assassinesses assassinessin assassinessis assassineu assassini assassinin assassinis assassino assassinà assassinàrem assassinàreu assassinàs assassinàssem assassinàsseu assassinàssim assassinàssiu assassinàvem assassinàveu assassinés assassinéssem assassinésseu assassinéssim assassinéssiu assassiní assassín bal bal (1) occ sept val v
assassinar

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
assassínio assassinato

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
assassino homicida
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assec asseca assecada assecades assecam assecant assecar assecara assecaran assecarem assecaren assecares assecareu assecaria assecarien assecaries assecarà assecaràs assecaré assecaríem assecaríeu assecassen assecasses assecassin assecassis assecat assecats assecau assecava assecaven assecaves asseco assecà assecàrem assecàreu assecàs assecàssem assecàsseu assecàssim assecàssiu assecàvem assecàveu asseque assequem assequen asseques assequessen assequesses assequessin assequessis assequeu assequi assequin assequis assequés assequéssem assequésseu assequéssim assequéssiu assequí bal bal (1) occ sept val v
secar
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
sequioso
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
assembléia

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
assentamento

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ adj masc
assertivo
Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ n masc
assédio

assetjament psicològic n masc
assédio moral

assetjament sexual n masc
assédio sexual

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assetge assetgem assetgen assetges assetgessen assetgesses assetgessin assetgessis assetgeu assetgi assetgin assetgis assetgés assetgéssem assetgésseu assetgéssim assetgéssiu assetgí assetj assetja assetjada assetjades assetjam assetjant assetjar assetjara assetjaran assetjarem assetjaren assetjares assetjareu assetjaria assetjarien assetjaries assetjarà assetjaràs assetjaré assetjaríem assetjaríeu assetjassen assetjasses assetjassin assetjassis assetjat assetjats assetjau assetjava assetjaven assetjaves assetjo assetjà assetjàrem assetjàreu assetjàs assetjàssem assetjàsseu assetjàssim assetjàssiu assetjàvem assetjàveu bal bal (1) occ sept val v
assediar
Encerclar una plaça forta per combatre-la.
oprimir
Amenaçar, importunar amb insistència.

assidu /aˈsi.ðu/ /əˈsi.ðu/ assídua adj masc
assíduo

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
matéria

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
assimilação
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assimil assimila assimilada assimilades assimilam assimilant assimilar assimilara assimilaran assimilarem assimilaren assimilares assimilareu assimilaria assimilarien assimilaries assimilarà assimilaràs assimilaré assimilaríem assimilaríeu assimilassen assimilasses assimilassin assimilassis assimilat assimilats assimilau assimilava assimilaven assimilaves assimile assimilem assimilen assimiles assimilessen assimilesses assimilessin assimilessis assimileu assimili assimilin assimilis assimilo assimilà assimilàrem assimilàreu assimilàs assimilàssem assimilàsseu assimilàssim assimilàssiu assimilàvem assimilàveu assimilés assimiléssem assimilésseu assimiléssim assimiléssiu assimilí bal bal (1) occ sept val v
assimilar
Fer que dues coses siguin similars.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ adj masc
assírio
Relatiu o propi de l’antiga Assíria o de la seva llengua.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ n masc
assírio
Persona originària d'Assíria (segles XX-VII aC).
(masculí singular) Llengua semítica parlada a l'antiga Assíria.

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ assisteix assisteixen assisteixes assisteixi assisteixin assisteixis assisteixo assistesc assistesqui assistesquin assistesquis assistia assistida assistides assistien assisties assistiguem assistigueu assistim assistint assistir assistira assistiran assistirem assistiren assistires assistireu assistiria assistirien assistiries assistirà assistiràs assistiré assistiríem assistiríeu assistisc assistisca assistisquen assistisques assistissen assistisses assistissin assistissis assistit assistits assistiu assistix assistixen assistixes assistixo assistí assistíem assistíeu assistírem assistíreu assistís assistíssem assistísseu assistíssim assistíssiu bal n-occ occ sept val v
assistir

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
assistência
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(esports de pilota) Passada dirigida a un jugador més ben situat que fa possible la consecució d'un gol o una cistella.
(beisbol) Passada d'un defensor que fa possible l'eliminació d'un o més adversaris.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
associação

associar /a.so.siˈa/ /a.so.siˈaɾ/ /ə.so.siˈa/ /ə.su.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg associa associada associades associam associant associar associara associaran associarem associaren associares associareu associaria associarien associaries associarà associaràs associaré associaríem associaríeu associassen associasses associassin associassis associat associats associau associava associaven associaves associe associem associen associes associessen associesses associessin associessis associeu associi associo associà associàrem associàreu associàs associàssem associàsseu associàssim associàssiu associàvem associàveu associés associéssem associésseu associéssim associéssiu associí associï associïn associïs bal bal (1) occ sept val v
associar

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ assumeix assumeixen assumeixes assumeixi assumeixin assumeixis assumeixo assumesc assumesqui assumesquin assumesquis assumia assumida assumides assumien assumies assumiguem assumigueu assumim assumint assumir assumira assumiran assumirem assumiren assumires assumireu assumiria assumirien assumiries assumirà assumiràs assumiré assumiríem assumiríeu assumisc assumisca assumisquen assumisques assumissen assumisses assumissin assumissis assumit assumits assumiu assumix assumixen assumixes assumixo assumí assumíem assumíeu assumírem assumíreu assumís assumíssem assumísseu assumíssim assumíssiu bal n-occ occ sept val v
assumir

assumpte /aˈsum.te/ /əˈsum.tə/ n masc
assunto
Tema o argument d'una obra.

ast /ˈast/ n masc
espeto

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ adj
asteca
Relatiu al poble nahua clàssic.

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ n neut
asteca
(històric) Individu d’un poble nahua que es va establir a la vall de Mèxic fundant un imperi.

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
asterisco

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asteroide asteróide

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ n masc
astrolábio
Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrologia

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
astronauta

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astronomia

astronòmicament /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /əs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /əs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
astronomicamente

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
astrólogo

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
astrônomo

asturià adj masc
asturiano
Originari, pertanyent o relatiu a Astúries.

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ astuta astutes adj masc
astuto

astutament /asˌtu.taˈmen/ /asˌtu.taˈment/ /əsˌtu.təˈmen/ /əsˌtu.təˈment/ adv
astutamente

astúcia /asˈtu.si.a/ /əsˈtu.si.ə/ n fem
astúcia

asèptic /aˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
asséptico

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ n fem
assintota assímptota

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
ataque
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atac ataca atacada atacades atacam atacant atacar atacara atacaran atacarem atacaren atacares atacareu atacaria atacarien atacaries atacarà atacaràs atacaré atacaríem atacaríeu atacassen atacasses atacassin atacassis atacat atacats atacau atacava atacaven atacaves ataco atacà atacàrem atacàreu atacàs atacàssem atacàsseu atacàssim atacàssiu atacàvem atacàveu ataque ataquem ataquen ataques ataquessen ataquesses ataquessin ataquessis ataqueu ataqui ataquin ataquis ataqués ataquéssem ataquésseu ataquéssim ataquéssiu ataquí bal bal (1) occ sept val v
atacar
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

atavisme /a.taˈviz.me/ /a.taˈβiz.me/ /ə.təˈviz.mə/ /ə.təˈβiz.mə/ n masc
atavismo

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
ateísmo

atemptar /a.temˈta/ /a.temˈtaɾ/ /ə.təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atempt atempta atemptada atemptades atemptam atemptant atemptar atemptara atemptaran atemptarem atemptaren atemptares atemptareu atemptaria atemptarien atemptaries atemptarà atemptaràs atemptaré atemptaríem atemptaríeu atemptassen atemptasses atemptassin atemptassis atemptat atemptats atemptau atemptava atemptaven atemptaves atempte atemptem atempten atemptes atemptessen atemptesses atemptessin atemptessis atempteu atempti atemptin atemptis atempto atemptà atemptàrem atemptàreu atemptàs atemptàssem atemptàsseu atemptàssim atemptàssiu atemptàvem atemptàveu atemptés atemptéssem atemptésseu atemptéssim atemptéssiu atemptí bal bal (1) occ sept val v
atentar

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
atenção
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

ateneu n masc
ateneu

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
atento atencioso
Que posa atenció, interès, cura.

atentament /aˌten.taˈmen/ /aˌten.taˈment/ /əˌten.təˈmen/ /əˌten.təˈment/ adv
atentamente atenciosamente

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aterr aterra aterrada aterrades aterram aterrant aterrar aterrara aterraran aterrarem aterraren aterrares aterrareu aterraria aterrarien aterraries aterrarà aterraràs aterraré aterraríem aterraríeu aterrassen aterrasses aterrassin aterrassis aterrat aterrats aterrau aterrava aterraven aterraves aterre aterrem aterren aterres aterressen aterresses aterressin aterressis aterreu aterri aterrin aterris aterro aterrà aterràrem aterràreu aterràs aterràssem aterràsseu aterràssim aterràssiu aterràvem aterràveu aterrés aterréssem aterrésseu aterréssim aterréssiu aterrí bal bal (1) occ sept val v
aterrar

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
aterragem

atetosi /a.teˈtɔ.zi/ /ə.təˈtɔ.zi/ n fem
atetose

ateu /aˈtɛw/ atea adj masc
ateu

atiar /a.tiˈa/ /a.tiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atia atiada atiades atiam atiant atiar atiara atiaran atiarem atiaren atiares atiareu atiaria atiarien atiaries atiarà atiaràs atiaré atiaríem atiaríeu atiassen atiasses atiassin atiassis atiat atiats atiau atiava atiaven atiaves atie atiem atien aties atiessen atiesses atiessin atiessis atieu atii atio atià atiàrem atiàreu atiàs atiàssem atiàsseu atiàssim atiàssiu atiàvem atiàveu atiés atiéssem atiésseu atiéssim atiéssiu atií atiï atiïn atiïs bal bal (1) occ sept val v
atiçar
Remenar els tions d'un foc perquè entri aire i cremi millor.

atjeh /aˈt͡ʃe/ n masc
achinês
Llengua malaiopolinèsia pròpia de l'antic sultanat d'Atjeh, al nord-oest de l'illa de Sumatra.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
atleta

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ n masc
atletismo

atlètic /adˈɫɛ.tik/ /aɫˈɫɛ.tik/ /əɫˈɫɛ.tik/ adj masc
atlético

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
atmosfera
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atomitzar /a.to.miˈd͡za/ /a.to.miˈza/ /a.to.miˈzaɾ/ /ə.to.miˈd͡za/ /ə.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atomitz atomitza atomitzada atomitzades atomitzam atomitzant atomitzar atomitzara atomitzaran atomitzarem atomitzaren atomitzares atomitzareu atomitzaria atomitzarien atomitzaries atomitzarà atomitzaràs atomitzaré atomitzaríem atomitzaríeu atomitzassen atomitzasses atomitzassin atomitzassis atomitzat atomitzats atomitzau atomitzava atomitzaven atomitzaves atomitze atomitzem atomitzen atomitzes atomitzessen atomitzesses atomitzessin atomitzessis atomitzeu atomitzi atomitzin atomitzis atomitzo atomitzà atomitzàrem atomitzàreu atomitzàs atomitzàssem atomitzàsseu atomitzàssim atomitzàssiu atomitzàvem atomitzàveu atomitzés atomitzéssem atomitzésseu atomitzéssim atomitzéssiu atomitzí bal bal (1) occ sept val v
atomizar

atorgar /a.torˈɣa/ /a.toɾˈɣa/ /a.toɾˈɣaɾ/ /ə.toɾˈɣa/ /ə.turˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atorg atorga atorgada atorgades atorgam atorgant atorgar atorgara atorgaran atorgarem atorgaren atorgares atorgareu atorgaria atorgarien atorgaries atorgarà atorgaràs atorgaré atorgaríem atorgaríeu atorgassen atorgasses atorgassin atorgassis atorgat atorgats atorgau atorgava atorgaven atorgaves atorgo atorgue atorguem atorguen atorgues atorguessen atorguesses atorguessin atorguessis atorgueu atorgui atorguin atorguis atorgués atorguéssem atorguésseu atorguéssim atorguéssiu atorguí atorgà atorgàrem atorgàreu atorgàs atorgàssem atorgàsseu atorgàssim atorgàssiu atorgàvem atorgàveu bal bal (1) occ sept val v
conceder

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrac atraca atracada atracades atracam atracant atracar atracara atracaran atracarem atracaren atracares atracareu atracaria atracarien atracaries atracarà atracaràs atracaré atracaríem atracaríeu atracassen atracasses atracassin atracassis atracat atracats atracau atracava atracaven atracaves atraco atracà atracàrem atracàreu atracàs atracàssem atracàsseu atracàssim atracàssiu atracàvem atracàveu atraque atraquem atraquen atraques atraquessen atraquesses atraquessin atraquessis atraqueu atraqui atraquin atraquis atraqués atraquéssem atraquésseu atraquéssim atraquéssiu atraquí bal bal (1) occ sept val v
atracar
(nàutica) Apropar una nau a un lloc, un moll, una ribera, una altra nau, i amarrar-la.
assaltar
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
atração

atracció estètica n fem
atração estética

atracció intel·lectual n fem
atração intelectual

atracció platònica n fem
atração platónica

atracció romàntica n fem
atração romântica

atracció sensual n fem
atração sensual

atracció sexual n fem
atração sexual

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
atrativo
Que atreu

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrap atrapa atrapada atrapades atrapam atrapant atrapar atrapara atraparan atraparem atraparen atrapares atrapareu atraparia atraparien atraparies atraparà atraparàs atraparé atraparíem atraparíeu atrapassen atrapasses atrapassin atrapassis atrapat atrapats atrapau atrapava atrapaven atrapaves atrape atrapem atrapen atrapes atrapessen atrapesses atrapessin atrapessis atrapeu atrapi atrapin atrapis atrapo atrapà atrapàrem atrapàreu atrapàs atrapàssem atrapàsseu atrapàssim atrapàssiu atrapàvem atrapàveu atrapés atrapéssem atrapésseu atrapéssim atrapéssiu atrapí bal bal (1) occ sept val v
apanhar

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ atragueren atragueres atraguessen atraguesses atraguessin atraguessis atragué atraguérem atraguéreu atragués atraguéssem atraguésseu atraguéssim atraguéssiu atraguí atraiem atraient atraieu atrauran atraurem atraureu atrauria atraurien atrauries atraurà atrauràs atrauré atrauríem atrauríeu atrec atrega atreguem atreguen atregues atregueu atregui atreguin atreguis atreia atreien atreies atreim atreis atret atreta atretes atrets atreu atreuen atreure atreus atrèiem atrèieu bal v
atrair

atribució /a.tɾi.βu.siˈo/ /ə.tɾi.βu.siˈo/ n fem
atribuição

atrofiar /a.tɾo.fiˈa/ /a.tɾo.fiˈaɾ/ /ə.tɾo.fiˈa/ /ə.tɾu.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrofia atrofiada atrofiades atrofiam atrofiant atrofiar atrofiara atrofiaran atrofiarem atrofiaren atrofiares atrofiareu atrofiaria atrofiarien atrofiaries atrofiarà atrofiaràs atrofiaré atrofiaríem atrofiaríeu atrofiassen atrofiasses atrofiassin atrofiassis atrofiat atrofiats atrofiau atrofiava atrofiaven atrofiaves atrofie atrofiem atrofien atrofies atrofiessen atrofiesses atrofiessin atrofiessis atrofieu atrofii atrofio atrofià atrofiàrem atrofiàreu atrofiàs atrofiàssem atrofiàsseu atrofiàssim atrofiàssiu atrofiàvem atrofiàveu atrofiés atrofiéssem atrofiésseu atrofiéssim atrofiéssiu atrofií atrofiï atrofiïn atrofiïs bal bal (1) occ sept val v
atrofiar

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atropell atropella atropellada atropellades atropellam atropellant atropellar atropellara atropellaran atropellarem atropellaren atropellares atropellareu atropellaria atropellarien atropellaries atropellarà atropellaràs atropellaré atropellaríem atropellaríeu atropellassen atropellasses atropellassin atropellassis atropellat atropellats atropellau atropellava atropellaven atropellaves atropelle atropellem atropellen atropelles atropellessen atropellesses atropellessin atropellessis atropelleu atropelli atropellin atropellis atropello atropellà atropellàrem atropellàreu atropellàs atropellàssem atropellàsseu atropellàssim atropellàssiu atropellàvem atropellàveu atropellés atropelléssem atropellésseu atropelléssim atropelléssiu atropellí bal bal (1) occ sept val v
atropelar

atroç /aˈtɾos/ adj
atroz

atroçment /aˌtɾɔzˈmen/ /aˌtɾɔzˈment/ /əˌtɾɔzˈmen/ /əˌtɾɔzˈment/ adv
atrozmente

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
atrofia

atur /aˈtuɾ/ n masc
desemprego
Situació en què la persona no té feina i no pot guanyar-se la vida.

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
defesa
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atur atura aturada aturades aturam aturant aturar aturara aturaran aturarem aturaren aturares aturareu aturaria aturarien aturaries aturarà aturaràs aturaré aturaríem aturaríeu aturassen aturasses aturassin aturassis aturat aturats aturau aturava aturaven aturaves ature aturem aturen atures aturessen aturesses aturessin aturessis atureu aturi aturin aturis aturo aturà aturàrem aturàreu aturàs aturàssem aturàsseu aturàssim aturàssiu aturàvem aturàveu aturés aturéssem aturésseu aturéssim aturéssiu aturí bal bal (1) occ sept val v
parar
Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
acha
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
atchim

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
azeviche

atzagaia /a.d͡zaˈɣa.ja/ /ə.d͡zəˈɣa.jə/ n fem
azagaia zagaia
Llança o dard petit.

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ n masc
acaso

atzucac /a.d͡zuˈkak/ /ə.d͡zuˈkak/ n masc
rua sem saída
Carrer o camí sense sortida.

atzur /əˈd͡zur/ n masc
azul

atàvic /aˈta.vik/ /aˈta.βik/ /əˈta.vik/ adj masc
atávico

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
ataxia

au-pair /oˈpɛr/ n neut
au pair

audaç /awˈðas/ /əwˈðas/ adj
audaz

audició /aw.ði.siˈo/ /əw.ði.siˈo/ n fem
audição
Acció d’oir.

audiollibre /ˌaw.ði.oˈʎi.bɾe/ /ˌaw.ði.oˈʎi.bɾə/ /ˌaw.ði.uˈʎi.bɾə/ /ˌaw.ði.uˈʎi.βɾə/ n masc
audiolivro

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ adj
audiovisual
Relatiu a l'audició i a la visió alhora.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ n masc
audiovisual
Material didàctic, informatiu, etc., constituït per un enregistrament visual i un d'auditiu integrats.

auditori /aw.ðiˈtɔ.ɾi/ /əw.ðiˈtɔ.ɾi/ n masc
auditório

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
aparelho auditivo

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
aumento

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg augment augmenta augmentada augmentades augmentam augmentant augmentar augmentara augmentaran augmentarem augmentaren augmentares augmentareu augmentaria augmentarien augmentaries augmentarà augmentaràs augmentaré augmentaríem augmentaríeu augmentassen augmentasses augmentassin augmentassis augmentat augmentats augmentau augmentava augmentaven augmentaves augmente augmentem augmenten augmentes augmentessen augmentesses augmentessin augmentessis augmenteu augmenti augmentin augmentis augmento augmentà augmentàrem augmentàreu augmentàs augmentàssem augmentàsseu augmentàssim augmentàssiu augmentàvem augmentàveu augmentés augmentéssem augmentésseu augmentéssim augmentéssiu augmentí bal bal (1) occ sept val v
aumentar

augmentatiu /awɡ.men.taˈtiw/ /əwɡ.mən.təˈtiw/ n masc
aumentativo

augurar /aw.ɣuˈɾa/ /aw.ɣuˈɾaɾ/ /əw.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg augur augura augurada augurades auguram augurant augurar augurara auguraran augurarem auguraren augurares augurareu auguraria augurarien auguraries augurarà auguraràs auguraré auguraríem auguraríeu augurassen augurasses augurassin augurassis augurat augurats augurau augurava auguraven auguraves augure augurem auguren augures auguressen auguresses auguressin auguressis augureu auguri augurin auguris auguro augurà auguràrem auguràreu auguràs auguràssem auguràsseu auguràssim auguràssiu auguràvem auguràveu augurés auguréssem augurésseu auguréssim auguréssiu augurí bal bal (1) occ sept val v
augurar

auguri /awˈɣu.ɾi/ /əwˈɣu.ɾi/ n masc
augúrio agouro

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
auricular

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
aurora

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ n fem
aurícula
Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

auró blanc n masc
acer menor
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer campestre).

auscultar /aws.kuɫˈta/ /aws.kuɫˈtaɾ/ /əws.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg auscult ausculta auscultada auscultades auscultam auscultant auscultar auscultara auscultaran auscultarem auscultaren auscultares auscultareu auscultaria auscultarien auscultaries auscultarà auscultaràs auscultaré auscultaríem auscultaríeu auscultassen auscultasses auscultassin auscultassis auscultat auscultats auscultau auscultava auscultaven auscultaves ausculte auscultem ausculten auscultes auscultessen auscultesses auscultessin auscultessis ausculteu ausculti auscultin auscultis ausculto auscultà auscultàrem auscultàreu auscultàs auscultàssem auscultàsseu auscultàssim auscultàssiu auscultàvem auscultàveu auscultés auscultéssem auscultésseu auscultéssim auscultéssiu auscultí bal bal (1) occ sept val v
auscultar

auster /awsˈteɾ/ /əwsˈter/ adj masc
austero

austerament /awsˌte.ɾaˈmen/ /awsˌte.ɾaˈment/ /əwsˌte.ɾəˈmen/ /əwsˌte.ɾəˈment/ adv
austeramente

austral /awsˈtɾaɫ/ /əwsˈtɾaɫ/ adj
austral

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ adj masc
australiano
Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ n masc
australiano
Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
austríaco
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
austríaco
Habitant d'Àustria

autenticar /aw.ten.tiˈka/ /aw.ten.tiˈkaɾ/ /əw.tən.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autentic autentica autenticada autenticades autenticam autenticant autenticar autenticara autenticaran autenticarem autenticaren autenticares autenticareu autenticaria autenticarien autenticaries autenticarà autenticaràs autenticaré autenticaríem autenticaríeu autenticassen autenticasses autenticassin autenticassis autenticat autenticats autenticau autenticava autenticaven autenticaves autentico autenticà autenticàrem autenticàreu autenticàs autenticàssem autenticàsseu autenticàssim autenticàssiu autenticàvem autenticàveu autentique autentiquem autentiquen autentiques autentiquessen autentiquesses autentiquessin autentiquessis autentiqueu autentiqui autentiquin autentiquis autentiqués autentiquéssem autentiquésseu autentiquéssim autentiquéssiu autentiquí bal bal (1) occ sept val v
autenticar

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
autenticidade

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
autista
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
autista
Afectat d'autisme.

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
autobiografia

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
autocarro ônibus

autobús escolar n masc
autocarro escolar

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ n masc
autocarro

autoclau /ˌaw.toˈkɫaw/ /ˌaw.tuˈkɫaw/ n fem
autoclave

autoclavatge /ˌaw.to.klaˈba.d͡ʒe/ /ˌaw.to.klaˈva.d͡ʒe/ /ˌaw.to.kləˈvad.ʒə/ /ˌaw.tu.kləˈbad.ʒə/ /ˌaw.tu.kləˈvad.ʒə/ n masc
autoclavagem

autoconsum /ˌaw.to.konˈsum/ /ˌaw.tu.kunˈsum/ n masc
autoconsumo

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
auto-controle

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
autodidata

autoexigència /ˌaw.to.eɡ.ziˈd͡ʒɛn.si.a/ /ˌaw.to.eɡ.ziˈʒɛn.si.a/ /ˌaw.to.əɡ.ziˈʒɛn.si.ə/ /ˌaw.tu.əɡ.ziˈʒɛn.si.ə/ n fem
autoexigência

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ n masc
autogolo

autoimmune /ˌaw.to.imˈmu.ne/ /ˌaw.to.imˈmu.nə/ /ˌaw.tu.imˈmu.nə/ adj
autoimune

automatitzar /ˌaw.to.ma.tiˈd͡za/ /ˌaw.to.ma.tiˈza/ /ˌaw.to.ma.tiˈzaɾ/ /ˌaw.to.mə.tiˈd͡za/ /ˌaw.tu.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg automatitz automatitza automatitzada automatitzades automatitzam automatitzant automatitzar automatitzara automatitzaran automatitzarem automatitzaren automatitzares automatitzareu automatitzaria automatitzarien automatitzaries automatitzarà automatitzaràs automatitzaré automatitzaríem automatitzaríeu automatitzassen automatitzasses automatitzassin automatitzassis automatitzat automatitzats automatitzau automatitzava automatitzaven automatitzaves automatitze automatitzem automatitzen automatitzes automatitzessen automatitzesses automatitzessin automatitzessis automatitzeu automatitzi automatitzin automatitzis automatitzo automatitzà automatitzàrem automatitzàreu automatitzàs automatitzàssem automatitzàsseu automatitzàssim automatitzàssiu automatitzàvem automatitzàveu automatitzés automatitzéssem automatitzésseu automatitzéssim automatitzéssiu automatitzí bal bal (1) occ sept val v
automatizar

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
automático

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ adv
automaticamente

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
autonomia

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
auto-ódio

autopassada /ˌaw.to.paˈsa.ða/ /ˌaw.tu.pəˈsa.ðə/ n fem
drible da vaca

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
autoestrada auto-estrada

autoquarantena /ˌaw.to.kwa.ɾenˈte.na/ /ˌaw.to.kwə.ɾənˈtə.nə/ /ˌaw.tu.kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
autoquarentena

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
autor

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ n masc
autorretrato

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
autoritário

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
autoritarismo

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
autoridade

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
autorização

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autoritz autoritza autoritzada autoritzades autoritzam autoritzant autoritzar autoritzara autoritzaran autoritzarem autoritzaren autoritzares autoritzareu autoritzaria autoritzarien autoritzaries autoritzarà autoritzaràs autoritzaré autoritzaríem autoritzaríeu autoritzassen autoritzasses autoritzassin autoritzassis autoritzat autoritzats autoritzau autoritzava autoritzaven autoritzaves autoritze autoritzem autoritzen autoritzes autoritzessen autoritzesses autoritzessin autoritzessis autoritzeu autoritzi autoritzin autoritzis autoritzo autoritzà autoritzàrem autoritzàreu autoritzàs autoritzàssem autoritzàsseu autoritzàssim autoritzàssiu autoritzàvem autoritzàveu autoritzés autoritzéssem autoritzésseu autoritzéssim autoritzéssiu autoritzí bal bal (1) occ sept val v
autorizar

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
autêntico

autènticament /awˌtɛn.ti.kaˈmen/ /awˌtɛn.ti.kaˈment/ /əwˌtɛn.ti.kəˈmen/ /əwˌtɛn.ti.kəˈment/ adv
autenticamente

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
autocrata

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
autóctone

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
autógrafo

autòmat /awˈtɔ.mat/ /əwˈtɔ.mət/ n masc
autômato

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
autónomo

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
autópsia

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ adj masc
autotrófico

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ n masc
autótrofo

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
auxiliar
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

aval /aˈvaɫ/ /aˈβaɫ/ /əˈvaɫ/ /əˈβaɫ/ n masc
aval

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
abaixo

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalot avalota avalotada avalotades avalotam avalotant avalotar avalotara avalotaran avalotarem avalotaren avalotares avalotareu avalotaria avalotarien avalotaries avalotarà avalotaràs avalotaré avalotaríem avalotaríeu avalotassen avalotasses avalotassin avalotassis avalotat avalotats avalotau avalotava avalotaven avalotaves avalote avalotem avaloten avalotes avalotessen avalotesses avalotessin avalotessis avaloteu avaloti avalotin avalotis avaloto avalotà avalotàrem avalotàreu avalotàs avalotàssem avalotàsseu avalotàssim avalotàssiu avalotàvem avalotàveu avalotés avalotéssem avalotésseu avalotéssim avalotéssiu avalotí bal bal (1) occ sept val v
revoltar

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
avaliação

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalua avaluada avaluades avaluam avaluant avaluar avaluara avaluaran avaluarem avaluaren avaluares avaluareu avaluaria avaluarien avaluaries avaluarà avaluaràs avaluaré avaluaríem avaluaríeu avaluassen avaluasses avaluassin avaluassis avaluat avaluats avaluau avaluava avaluaven avaluaves avalue avaluem avaluen avalues avaluessen avaluesses avaluessin avaluessis avalueu avaluo avaluu avaluà avaluàrem avaluàreu avaluàs avaluàssem avaluàsseu avaluàssim avaluàssiu avaluàvem avaluàveu avalués avaluéssem avaluésseu avaluéssim avaluéssiu avaluí avaluï avaluïn avaluïs bal bal (1) occ sept val v
avaliar
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
vantagem
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantatjosament /a.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /a.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /ə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
vantajosamente

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
antebraço

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
vanguarda
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.
Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avançar /a.vanˈsaɾ/ /a.βanˈsa/ /ə.vənˈsa/ /ə.βənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avance avancem avancen avances avancessen avancesses avancessin avancessis avanceu avanci avancin avancis avancés avancéssem avancésseu avancéssim avancéssiu avancí avanç avança avançada avançades avançam avançant avançar avançara avançaran avançarem avançaren avançares avançareu avançaria avançarien avançaries avançarà avançaràs avançaré avançaríem avançaríeu avançassen avançasses avançassin avançassis avançat avançats avançau avançava avançaven avançaves avanço avançà avançàrem avançàreu avançàs avançàssem avançàsseu avançàssim avançàssiu avançàvem avançàveu bal bal (1) occ sept val v
avançar
(esports de pilota) Desplaçar-se, un jugador o una línia de jugadors, cap a la porteria, la cistella o la línia d'assaig contrària.
(beisbol) Desplaçar-se endavant, un corredor, en direcció a la base següent.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
avarento

avarca /aˈvaɾ.ka/ /aˈβar.ka/ /aˈβaɾ.ka/ /əˈvaɾ.kə/ /əˈβar.kə/ n fem
abarca

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
avaria
Fallada mecànica.

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ n masc
avatar

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
avelã

avemaria /ˌaˌve.maˈɾi.a/ /ˌaˌve.məˈɾi.ə/ /ˌaˌβe.maˈɾi.a/ /ˌaˌβe.məˈɾi.ə/ n fem
ave-maria

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
abismo

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
aventura
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

aventurar /a.ven.tuˈɾaɾ/ /a.βen.tuˈɾa/ /ə.vən.tuˈɾa/ /ə.βən.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aventur aventura aventurada aventurades aventuram aventurant aventurar aventurara aventuraran aventurarem aventuraren aventurares aventurareu aventuraria aventurarien aventuraries aventurarà aventuraràs aventuraré aventuraríem aventuraríeu aventurassen aventurasses aventurassin aventurassis aventurat aventurats aventurau aventurava aventuraven aventuraves aventure aventurem aventuren aventures aventuressen aventuresses aventuressin aventuressis aventureu aventuri aventurin aventuris aventuro aventurà aventuràrem aventuràreu aventuràs aventuràssem aventuràsseu aventuràssim aventuràssiu aventuràvem aventuràveu aventurés aventuréssem aventurésseu aventuréssim aventuréssiu aventurí bal bal (1) occ sept val v
aventurar-se

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
progresso
Millora respecte d'una situació anterior.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ avergonyeix avergonyeixen avergonyeixes avergonyeixi avergonyeixin avergonyeixis avergonyeixo avergonyia avergonyida avergonyides avergonyien avergonyies avergonyim avergonyint avergonyir avergonyira avergonyiran avergonyirem avergonyiren avergonyires avergonyireu avergonyiria avergonyirien avergonyiries avergonyirà avergonyiràs avergonyiré avergonyiríem avergonyiríeu avergonyisc avergonyisca avergonyisquen avergonyisques avergonyissen avergonyisses avergonyissin avergonyissis avergonyit avergonyits avergonyiu avergonyix avergonyixen avergonyixes avergonyixo avergonyí avergonyíem avergonyíeu avergonyírem avergonyíreu avergonyís avergonyíssem avergonyísseu avergonyíssim avergonyíssiu n-occ occ sept val v
embaraçar
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
aversão
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
abeto

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
avô
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.
En general, persona molt gran, amb l'edat de poder ser avi.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
aviação

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
logo

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
avenida

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
aves domésticas

avis /ˈa.vis/ /ˈa.vis/ /ˈa.βis/ n masc
avós
(especialment en plural) ascendents, avantpassats

avituallar /a.vi.tu.aˈʎaɾ/ /a.βi.tu.aˈʎa/ /ə.vi.tu.əˈʎa/ /ə.βi.tu.əˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avituall avitualla avituallada avituallades avituallam avituallant avituallar avituallara avituallaran avituallarem avituallaren avituallares avituallareu avituallaria avituallarien avituallaries avituallarà avituallaràs avituallaré avituallaríem avituallaríeu avituallassen avituallasses avituallassin avituallassis avituallat avituallats avituallau avituallava avituallaven avituallaves avitualle avituallem avituallen avitualles avituallessen avituallesses avituallessin avituallessis avitualleu avitualli avituallin avituallis avituallo avituallà avituallàrem avituallàreu avituallàs avituallàssem avituallàsseu avituallàssim avituallàssiu avituallàvem avituallàveu avituallés avitualléssem avituallésseu avitualléssim avitualléssiu avituallí bal bal (1) occ sept val v
abastecer

avivar /a.viˈvaɾ/ /a.βiˈβa/ /ə.viˈva/ /ə.βiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aviu aviv aviva avivada avivades avivam avivant avivar avivara avivaran avivarem avivaren avivares avivareu avivaria avivarien avivaries avivarà avivaràs avivaré avivaríem avivaríeu avivassen avivasses avivassin avivassis avivat avivats avivau avivava avivaven avivaves avive avivem aviven avives avivessen avivesses avivessin avivessis aviveu avivi avivin avivis avivo avivà avivàrem avivàreu avivàs avivàssem avivàsseu avivàssim avivàssiu avivàvem avivàveu avivés avivéssem avivésseu avivéssim avivéssiu aviví bal bal (1) occ sept val v
avivar

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
avião aeroplano

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
tédio

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ avorreix avorreixen avorreixes avorreixi avorreixin avorreixis avorreixo avorresc avorresqui avorresquin avorresquis avorria avorrida avorrides avorrien avorries avorriguem avorrigueu avorrim avorrint avorrir avorrira avorriran avorrirem avorriren avorrires avorrireu avorriria avorririen avorriries avorrirà avorriràs avorriré avorriríem avorriríeu avorrisc avorrisca avorrisquen avorrisques avorrissen avorrisses avorrissin avorrissis avorrit avorrits avorriu avorrix avorrixen avorrixes avorrixo avorrí avorríem avorríeu avorrírem avorríreu avorrís avorríssem avorrísseu avorríssim avorríssiu bal n-occ occ sept val v
aborrecer
Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
aborrecido

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ n masc
aborto

avortar /a.voɾˈtaɾ/ /a.βorˈta/ /a.βoɾˈta/ /ə.voɾˈta/ /ə.vurˈta/ /ə.βurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avort avorta avortada avortades avortam avortant avortar avortara avortaran avortarem avortaren avortares avortareu avortaria avortarien avortaries avortarà avortaràs avortaré avortaríem avortaríeu avortassen avortasses avortassin avortassis avortat avortats avortau avortava avortaven avortaves avorte avortem avorten avortes avortessen avortesses avortessin avortessis avorteu avorti avortin avortis avorto avortà avortàrem avortàreu avortàs avortàssem avortàsseu avortàssim avortàssiu avortàvem avortàveu avortés avortéssem avortésseu avortéssim avortéssiu avortí bal bal (1) occ sept val v
abortar

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
hoje
En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
avéstico

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
aviso
(nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
axioma

axis /ˈa.t͡ʃis/ /ˈa.ʃis/ n masc
áxis

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
axónio

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ n masc
isolante

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aïll aïlla aïllada aïllades aïllam aïllant aïllar aïllara aïllaran aïllarem aïllaren aïllares aïllareu aïllaria aïllarien aïllaries aïllarà aïllaràs aïllaré aïllaríem aïllaríeu aïllassen aïllasses aïllassin aïllassis aïllat aïllats aïllau aïllava aïllaven aïllaves aïlle aïllem aïllen aïlles aïllessen aïllesses aïllessin aïllessis aïlleu aïlli aïllin aïllis aïllo aïllà aïllàrem aïllàreu aïllàs aïllàssem aïllàsseu aïllàssim aïllàssiu aïllàvem aïllàveu aïllés aïlléssem aïllésseu aïlléssim aïlléssiu aïllí bal bal (1) occ sept val v
isolar

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ adj masc
isolado

aòrtic /aˈɔɾ.tik/ /əˈɔr.tik/ adj masc
aórtico

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ babaua adj masc
bobo

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
bacalhau

bacanal /ba.kaˈnaɫ/ /bə.kəˈnaɫ/ adj
bacanal

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
bachata
Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
bacilo

bacil·lar /ba.siɫˈɫaɾ/ /ba.siˈɫaɾ/ /bə.siɫˈɫar/ /bə.siɫˈɫaɾ/ /bə.siˈɫar/ adj
bacilar

bacil·liforme /ba.si.ɫiˈfoɾ.me/ /ba.siɫ.ɫiˈfoɾ.me/ /bə.si.ɫiˈfor.mə/ /bə.siɫ.ɫiˈfor.mə/ /bə.siɫ.ɫiˈfoɾ.mə/ adj
bacilar

bacora /baˈko.ɾa/ /bəˈko.ɾə/ n fem
albacora

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bactéria

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
bocejo
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. badall badalla badallada badallades badallam badallant badallar badallara badallaran badallarem badallaren badallares badallareu badallaria badallarien badallaries badallarà badallaràs badallaré badallaríem badallaríeu badallassen badallasses badallassin badallassis badallat badallats badallau badallava badallaven badallaves badalle badallem badallen badalles badallessen badallesses badallessin badallessis badalleu badalli badallin badallis badallo badallà badallàrem badallàreu badallàs badallàssem badallàsseu badallàssim badallàssiu badallàvem badallàveu badallés badalléssem badallésseu badalléssim badalléssiu badallí bal bal (1) occ sept val v
bocejar

badar /baˈða/ /baˈðaɾ/ /bəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bad bada badada badades badam badant badar badara badaran badarem badaren badares badareu badaria badarien badaries badarà badaràs badaré badaríem badaríeu badassen badasses badassin badassis badat badats badau badava badaven badaves bade badem baden bades badessen badesses badessin badessis badeu badi badin badis bado badà badàrem badàreu badàs badàssem badàsseu badàssim badàssiu badàvem badàveu badés badéssem badésseu badéssim badéssiu badí bal bal (1) occ sept val v
embasbacar-se
Mirar encuriosit, abstret.

badia /baˈði.a/ n fem
baía golfo

bafut /baˈfut/ /bəˈfut/ n masc
bafut

bagatel·la /ba.ɣaˈtɛ.ɫa/ /ba.ɣaˈtɛ.ɫɛ/ /ba.ɣaˈtɛɫ.ɫa/ /bə.ɣəˈtɛ.ɫə/ /bə.ɣəˈtɛɫ.ɫə/ n fem
bagatela

bagul /baˈɣuɫ/ /bəˈɣuɫ/ n masc
baú

bai /ˈbaj/ adj masc
alazão

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
baga

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
baioneta

baix /ˈbajʃ/ adj masc
baixo
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
baixo
A poca altura.

baix alemany n masc
baixo alemão

baix elèctric n masc
baixo baixo elétrico

baix relleu n masc
baixo-relevo

baixa /ˈba.ʃa/ /ˈba.ʃə/ /ˈbaj.ʃa/ n fem
baixa
Víctima de la guerra que ja no pot combatre, perquè ha mort o ha estat greument ferida.

baixada /bajˈʃa.ða/ /baˈʃa.ða/ /bəˈʃa.ðə/ n fem
declive
Moment durant el qual alguna cosa fa un moviment de dalt a baix.

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baix baixa baixada baixades baixam baixant baixar baixara baixaran baixarem baixaren baixares baixareu baixaria baixarien baixaries baixarà baixaràs baixaré baixaríem baixaríeu baixassen baixasses baixassin baixassis baixat baixats baixau baixava baixaven baixaves baixe baixem baixen baixes baixessen baixesses baixessin baixessis baixeu baixi baixin baixis baixo baixà baixàrem baixàreu baixàs baixàssem baixàsseu baixàssim baixàssiu baixàvem baixàveu baixés baixéssem baixésseu baixéssim baixéssiu baixí bal bal (1) occ sept val v
baixar
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
bachquir
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
bachquir
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

baka /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ n masc
baka

bakoko /baˈko.ko/ /bəˈko.ko/ /bəˈko.ku/ n masc
bakoko

bala /ˈba.ɫa/ n fem
bala
Fardell gros de llana, cotó o altra matèria tèxtil, de peladures, encenalls, etc., premsat i lligat amb cintes metàl·liques o de material plàstic, amb filferros, etc.
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
balada

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ n fem
alandro

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balalaica

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
balanço
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
balança
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança comercial n fem
balança comercial

balbucejar /baɫ.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βu.seˈd͡ʒa/ /baɫ.βu.seˈʒa/ /bəɫ.bu.səˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.səˈʒa/ /bəɫ.βu.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balbucege balbucegem balbucegen balbuceges balbucegessen balbucegesses balbucegessin balbucegessis balbucegeu balbucegi balbucegin balbucegis balbucegés balbucegéssem balbucegésseu balbucegéssim balbucegéssiu balbucegí balbuceig balbuceja balbucejada balbucejades balbucejam balbucejant balbucejar balbucejara balbucejaran balbucejarem balbucejaren balbucejares balbucejareu balbucejaria balbucejarien balbucejaries balbucejarà balbucejaràs balbucejaré balbucejaríem balbucejaríeu balbucejassen balbucejasses balbucejassin balbucejassis balbucejat balbucejats balbucejau balbucejava balbucejaven balbucejaves balbucejo balbucejà balbucejàrem balbucejàreu balbucejàs balbucejàssem balbucejàsseu balbucejàssim balbucejàssiu balbucejàvem balbucejàveu occ sept val v
balbuciar

balcanitzar /baɫ.ka.niˈd͡za/ /baɫ.ka.niˈza/ /baɫ.ka.niˈzaɾ/ /bəɫ.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balcanitz balcanitza balcanitzada balcanitzades balcanitzam balcanitzant balcanitzar balcanitzara balcanitzaran balcanitzarem balcanitzaren balcanitzares balcanitzareu balcanitzaria balcanitzarien balcanitzaries balcanitzarà balcanitzaràs balcanitzaré balcanitzaríem balcanitzaríeu balcanitzassen balcanitzasses balcanitzassin balcanitzassis balcanitzat balcanitzats balcanitzau balcanitzava balcanitzaven balcanitzaves balcanitze balcanitzem balcanitzen balcanitzes balcanitzessen balcanitzesses balcanitzessin balcanitzessis balcanitzeu balcanitzi balcanitzin balcanitzis balcanitzo balcanitzà balcanitzàrem balcanitzàreu balcanitzàs balcanitzàssem balcanitzàsseu balcanitzàssim balcanitzàssiu balcanitzàvem balcanitzàveu balcanitzés balcanitzéssem balcanitzésseu balcanitzéssim balcanitzéssiu balcanitzí occ sept val v
balcanizar

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ adj masc
balcânico
Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ n masc
balcânico
Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ n masc
sacada balcão

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ n fem
pião

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
baleia cetáceo
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep n fem
baleia-jubarte

balena grisa n fem
baleia-cinzenta

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ n masc
baleeiro
Pescador de balenes.
Vaixell medieval català de forma allargada i baix de costats, sense coberta, de mida entre una nau i una caravel·la.

ball /ˈbaʎ/ n masc
baile

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ball balla ballada ballades ballam ballant ballar ballara ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballassen ballasses ballassin ballassis ballat ballats ballau ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàs ballàssem ballàsseu ballàssim ballàssiu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept val v
dançar

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
besta
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balneari /baɫ.neˈa.ɾi/ /bəɫ.neˈa.ɾi/ n masc
balñaei

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ n masc
baluchi

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
balístico

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
balística

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ n neut
bambara
(masculí singular) Llengua del grup mandé parlada a Mali i als estats veïns com a llengua franca.

bambú /bamˈbu/ n masc
bambu

bamum /baˈmum/ /bəˈmum/ n masc
bamun

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banal

banalitzar /ba.na.ɫiˈd͡za/ /ba.na.ɫiˈza/ /ba.na.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) banalitz banalitza banalitzada banalitzades banalitzam banalitzant banalitzar banalitzara banalitzaran banalitzarem banalitzaren banalitzares banalitzareu banalitzaria banalitzarien banalitzaries banalitzarà banalitzaràs banalitzaré banalitzaríem banalitzaríeu banalitzassen banalitzasses banalitzassin banalitzassis banalitzat banalitzats banalitzau banalitzava banalitzaven banalitzaves banalitze banalitzem banalitzen banalitzes banalitzessen banalitzesses banalitzessin banalitzessis banalitzeu banalitzi banalitzin banalitzis banalitzo banalitzà banalitzàrem banalitzàreu banalitzàs banalitzàssem banalitzàsseu banalitzàssim banalitzàssiu banalitzàvem banalitzàveu banalitzés banalitzéssem banalitzésseu banalitzéssim banalitzéssiu banalitzí occ sept val v
banalizar

banalment /baˌnaɫˈmen/ /baˌnaɫˈment/ /bəˌnaɫˈmen/ /bəˌnaɫˈment/ adv
banalmente

banana /baˈna.na/ n fem
banana

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
banco
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
bandeira
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

banderola /ban.deˈɾɔ.ɫa/ /ban.deˈɾɔ.ɫɔ/ /bən.dəˈɾɔ.ɫə/ n fem
cinta
Bandera petita amb emblemes.
Pal per a assenyalar punts d’un terreny.
Cartell o tela suspès amb una inscripció.

banderó de córner n masc
bandeirinha de escanteio

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
salteador
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
bandoneón

bandura /banˈdu.ɾa/ /bənˈdu.ɾə/ n fem
bandura

bandúrria /banˈdu.ri.a/ n fem
bandurra

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
banjo

banquet /baŋˈket/ /bəŋˈkət/ /bəŋˈkɛt/ n masc
banquete

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
banco

bany n masc
banheiro banho
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

bany maria n masc
banho-maria

banya /ˈba.ɲa/ n fem
corno chifre
Apèndix ossi d'alguns animals.
inchaço
(col·loquial) Contusió en el front.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bany banya banyada banyades banyam banyant banyar banyara banyaran banyarem banyaren banyares banyareu banyaria banyarien banyaries banyarà banyaràs banyaré banyaríem banyaríeu banyassen banyasses banyassin banyassis banyat banyats banyau banyava banyaven banyaves banye banyem banyen banyes banyessen banyesses banyessin banyessis banyeu banyi banyin banyis banyo banyà banyàrem banyàreu banyàs banyàssem banyàsseu banyàssim banyàssiu banyàvem banyàveu banyés banyéssem banyésseu banyéssim banyéssiu banyí occ sept val v
banhar molhar

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
banheira

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ adj masc
cornudo
Que té banyes.

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
ébano

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
baptismo batismo
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baptisme de foc n masc
batismo de fogo

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ n fem
baquelite

bar /ˈbar/ n masc
bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
luta
Acte de barallar-se.
baralho
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barall baralla barallada barallades barallam barallant barallar barallara barallaran barallarem barallaren barallares barallareu barallaria barallarien barallaries barallarà barallaràs barallaré barallaríem barallaríeu barallassen barallasses barallassin barallassis barallat barallats barallau barallava barallaven barallaves baralle barallem barallen baralles barallessen barallesses barallessin barallessis baralleu baralli barallin barallis barallo barallà barallàrem barallàreu barallàs barallàssem barallàsseu barallàssim barallàssiu barallàvem barallàveu barallés baralléssem barallésseu baralléssim baralléssiu barallí occ sept val v
querelar
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
corrimão

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ barata adj masc
barato
De poc preu.

barb /ˈbarp/ n masc
barbo
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
barba
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.
(ornitologia) Cadascun dels filaments paral·lels disposats en un mateix pla a banda i banda del raquis de les plomes dels ocells.
Columna de glaç que penja de les branques d'un arbre o similar.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ n fem
barbacá
Fortificació que antigament es col·locava davant de les muralles. Era més baixa que la principal i servia per defensar el fossat.

barbamec /ˌbar.bəˈmɛk/ /ˌbaɾ.baˈmɛk/ barbameca adj masc
imberbe

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
barbarismo
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
barbeiro

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
queixo
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barbolla /baɾˈbo.ʎa/ /bərˈbo.ʎə/ n fem
falatório

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
barca barco
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ adj masc
barcelonense
Relatiu o pertanyent a Barcelona.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ n masc
barcelonense
Originari de Barcelona.

bari n masc
bário

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
bárion

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
roupão

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ n fem
baronesa

baronia /ba.ɾoˈni.a/ /bə.ɾoˈni.ə/ /bə.ɾuˈni.ə/ n fem
baronato
Territori que antigament era governat per un baró.
Territori que malgrat no ser governat per un baró, ofereix el seu nom, perquè el títol de baró es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
barra
Peça recta i llarga de secció uniforme.

barraca /baˈra.ka/ n fem
barraca
Habitatge fet amb materials residuals i edificació precària, propi dels suburbis.

barrar /baˈra/ /baˈraɾ/ /bəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg barr barra barrada barrades barrant barrar barrara barraran barrarem barraren barrares barrareu barraria barrarien barraries barrarà barraràs barraré barraríem barraríeu barrassen barrasses barrat barrats barrau barrava barraven barraves barre barrem barren barres barressen barresses barressin barressis barreu barri barrin barris barro barrà barràrem barràreu barràssem barràsseu barràvem barràveu barrés barréssem barrésseu barréssim barréssiu barrí occ sept val val (1) v
riscar
Assegurar el tancament d'una porta o finestra amb una barra.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
poleiro
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
barreira

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
chapéu
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
bairro
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
barricada

barrufar /ba.ruˈfa/ /ba.ruˈfaɾ/ /bə.ruˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barruf barrufa barrufada barrufades barrufam barrufant barrufar barrufara barrufaran barrufarem barrufaren barrufares barrufareu barrufaria barrufarien barrufaries barrufarà barrufaràs barrufaré barrufaríem barrufaríeu barrufassen barrufasses barrufassin barrufassis barrufat barrufats barrufau barrufava barrufaven barrufaves barrufe barrufem barrufen barrufes barrufessen barrufesses barrufessin barrufessis barrufeu barrufi barrufin barrufis barrufo barrufà barrufàrem barrufàreu barrufàs barrufàssem barrufàsseu barrufàssim barrufàssiu barrufàvem barrufàveu barrufés barruféssem barrufésseu barruféssim barruféssiu barrufí occ sept val v
estrumpfar

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
estrumpfe estrunfe
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ n masc
barítono

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
barômetro

baró /baˈɾo/ n masc
barão
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
bazar
Mercat públic del Pròxim Orient.

basc n masc
basco
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
fundamento
Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
base
Recinte militar.

base de coneixements n fem
base de conhecimento

base de dades n fem
banco de dados

basidi /baˈzi.ði/ /bəˈzi.ði/ n masc
basídio

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
básquete

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
poça
Capa de líquid vessat al terra.

bastar /basˈta/ /basˈtaɾ/ /bəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bast basta bastada bastades bastam bastant bastar bastara bastaran bastarem bastaren bastares bastareu bastaria bastarien bastaries bastarà bastaràs bastaré bastaríem bastaríeu bastassen bastasses bastassin bastassis bastat bastats bastau bastava bastaven bastaves baste bastem basten bastes bastessen bastesses bastessin bastessis basteu basti bastin bastis basto bastà bastàrem bastàreu bastàs bastàssem bastàsseu bastàssim bastàssiu bastàvem bastàveu bastés bastéssem bastésseu bastéssim bastéssiu bastí occ sept val v
bastar

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ adj
ilegítimo
Nascut fora del matrimoni.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
bastardo
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
andaime

bastonejar /bas.to.neˈd͡ʒa/ /bas.to.neˈd͡ʒaɾ/ /bas.to.neˈʒa/ /bəs.to.nəˈd͡ʒa/ /bəs.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bastonege bastonegem bastonegen bastoneges bastonegessen bastonegesses bastonegessin bastonegessis bastonegeu bastonegi bastonegin bastonegis bastonegés bastonegéssem bastonegésseu bastonegéssim bastonegéssiu bastonegí bastoneig bastoneja bastonejada bastonejades bastonejam bastonejant bastonejar bastonejara bastonejaran bastonejarem bastonejaren bastonejares bastonejareu bastonejaria bastonejarien bastonejaries bastonejarà bastonejaràs bastonejaré bastonejaríem bastonejaríeu bastonejassen bastonejasses bastonejassin bastonejassis bastonejat bastonejats bastonejau bastonejava bastonejaven bastonejaves bastonejo bastonejà bastonejàrem bastonejàreu bastonejàs bastonejàssem bastonejàsseu bastonejàssim bastonejàssiu bastonejàvem bastonejàveu occ sept val v
esbordoar

bastonet de la retina n masc
bastonete

bastó /basˈto/ n masc
bengala
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
basílica

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
badalo
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
batalha
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) batall batalla batallada batallades batallam batallant batallar batallara batallaran batallarem batallaren batallares batallareu batallaria batallarien batallaries batallarà batallaràs batallaré batallaríem batallaríeu batallassen batallasses batallassin batallassis batallat batallats batallau batallava batallaven batallaves batalle batallem batallen batalles batallessen batallesses batallessin batallessis batalleu batalli batallin batallis batallo batallà batallàrem batallàreu batallàs batallàssem batallàsseu batallàssim batallàssiu batallàvem batallàveu batallés batalléssem batallésseu batalléssim batalléssiu batallí occ sept val v
batalhar
Lluitar en les batalles.
Esforçar-se per aconseguir un objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
batalhão

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
batedor
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.
(beisbol) Atacant situat al box del batedor, que s'encarrega de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
liquidificador
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
bateria
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

batiport /ˌba.tiˈpɔrt/ n masc
batiporte
Peça que tanca les portelles del canons en els vaixells de guerra.

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ alg bal bat bata batem baten batent batera bateren bateres bates batessen batesses batessin batessis bateu bati batia batien baties batin batis bato batran batre batrem batreu batria batrien batries batrà batràs batré batríem batríeu bats batuda batudes batut batuts baté batérem batéreu batés batéssem batésseu batéssim batéssiu batí batíem batíeu occ sept val v
bater
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.
debatre
Referent al sol, l'aire, el mar, etc., pegar en alguna part sense cap destorb.
Xafar les garbes esteses en l'era, i separar el gra de la palla amb el trepitjar dels animals o amb el trill.
vèncer
(beisbol) Donar un cop amb el bat a la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
bacharel
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
bacharelado
Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
bávaro
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
bávaro
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bavejar /ba.veˈd͡ʒaɾ/ /ba.βeˈd͡ʒa/ /ba.βeˈʒa/ /bə.vəˈd͡ʒa/ /bə.vəˈʒa/ /bə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bavege bavegem bavegen baveges bavegessen bavegesses bavegessin bavegessis bavegeu bavegi bavegin bavegis bavegés bavegéssem bavegésseu bavegéssim bavegéssiu bavegí baveig baveja bavejada bavejades bavejam bavejant bavejar bavejara bavejaran bavejarem bavejaren bavejares bavejareu bavejaria bavejarien bavejaries bavejarà bavejaràs bavejaré bavejaríem bavejaríeu bavejassen bavejasses bavejassin bavejassis bavejat bavejats bavejau bavejava bavejaven bavejaves bavejo bavejà bavejàrem bavejàreu bavejàs bavejàssem bavejàsseu bavejàssim bavejàssiu bavejàvem bavejàveu occ sept val v
babar salivar
Treure bava, fer baves.

bavosa /baˈvo.za/ /baˈβo.za/ /bəˈvo.zə/ /bəˈβo.zə/ n fem
blênio
Peix de diverses espècies de la família dels blènnids, de mida petita i amb mucositat en la pell (Blennius spp.)

be /ˈbɛ/ n fem
bê
Nom de la lletra b/B.

beatificar /be.a.ti.fiˈka/ /be.a.ti.fiˈkaɾ/ /be.ə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) beatific beatifica beatificada beatificades beatificam beatificant beatificar beatificara beatificaran beatificarem beatificaren beatificares beatificareu beatificaria beatificarien beatificaries beatificarà beatificaràs beatificaré beatificaríem beatificaríeu beatificassen beatificasses beatificassin beatificassis beatificat beatificats beatificau beatificava beatificaven beatificaves beatifico beatificà beatificàrem beatificàreu beatificàs beatificàssem beatificàsseu beatificàssim beatificàssiu beatificàvem beatificàveu beatifique beatifiquem beatifiquen beatifiques beatifiquessen beatifiquesses beatifiquessin beatifiquessis beatifiqueu beatifiqui beatifiquin beatifiquis beatifiqués beatifiquéssem beatifiquésseu beatifiquéssim beatifiquéssiu beatifiquí occ sept val v
beatificar

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
bico
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
galinhola
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
vidoeiro bétula
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
bebida
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
bainha
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
beisebol

beix /ˈbeʃ/ adj
bege

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ n fem
béchamel

bel /ˈbɛɫ/ n masc
balido
Crit del bestiar oví i caprí.

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bel bela belada belades belam belant belar belara belaran belarem belaren belares belareu belaria belarien belaries belarà belaràs belaré belaríem belaríeu belassen belasses belassin belassis belat belats belau belava belaven belaves bele belem belen beles belessen belesses belessin belessis beleu beli belin belis belo belà belàrem belàreu belàs belàssem belàsseu belàssim belàssiu belàvem belàveu belés beléssem belésseu beléssim beléssiu belí occ sept val v
balir
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ belarussa belarussos adj masc
belorusso
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
belorusso
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
belga
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

bell bella adj masc
belo
Relatiu a la bellesa.
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

bellament /ˌbe.ʎaˈmen/ /ˌbe.ʎaˈment/ /ˌbe.ʎəˈmen/ /ˌbe.ʎəˈment/ adv
belamente

belles arts n fem
belas artes

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
beleza

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
baleia-branca

bel·licisme /be.ɫiˈsiz.me/ /beɫ.ɫiˈsiz.me/ /bə.ɫiˈsiz.mə/ /bəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
belicismo

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ n masc
bemol

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
venda

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
benefício

beneficiar /be.ne.fi.siˈa/ /be.ne.fi.siˈaɾ/ /bə.nə.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) beneficia beneficiada beneficiades beneficiam beneficiant beneficiar beneficiara beneficiaran beneficiarem beneficiaren beneficiares beneficiareu beneficiaria beneficiarien beneficiaries beneficiarà beneficiaràs beneficiaré beneficiaríem beneficiaríeu beneficiassen beneficiasses beneficiassin beneficiassis beneficiat beneficiats beneficiau beneficiava beneficiaven beneficiaves beneficie beneficiem beneficien beneficies beneficiessen beneficiesses beneficiessin beneficiessis beneficieu beneficii beneficio beneficià beneficiàrem beneficiàreu beneficiàs beneficiàssem beneficiàsseu beneficiàssim beneficiàssiu beneficiàvem beneficiàveu beneficiés beneficiéssem beneficiésseu beneficiéssim beneficiéssiu beneficií beneficiï beneficiïn beneficiïs occ sept val v
beneficiar

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ bal beneeix beneeixen beneeixes beneeixi beneeixin beneeixis beneeixo beneesc beneesqui beneesquin beneesquis beneint beneir beneiran beneirem beneireu beneiria beneirien beneiries beneirà beneiràs beneiré beneiríem beneiríeu beneí beneíem beneíeu beneírem beneíreu beneís beneíssem beneísseu beneíssim beneíssiu beneïa beneïda beneïdes beneïen beneïes beneïguem beneïgueu beneïm beneïra beneïren beneïres beneïsc beneïsca beneïsquen beneïsques beneïssen beneïsses beneïssin beneïssis beneït beneïts beneïu beneïx beneïxen beneïxes beneïxo n-occ occ sept val v
abençoar bendizer

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
bem-estar
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

benevolència /be.ne.voˈɫɛn.si.a/ /be.ne.βoˈɫɛn.si.a/ /bə.nə.voˈɫɛn.si.ə/ /bə.nə.vuˈɫɛn.si.ə/ /bə.nə.βuˈɫɛn.si.ə/ n fem
benevolência

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ bengalís adj
bengali
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
bengali
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benignament /beˌniŋ.naˈmen/ /beˌniɡ.naˈmen/ /beˌniɡ.naˈment/ /bəˌniŋ.nəˈmen/ /bəˌniŋ.nəˈment/ adv
benignamente

benigne /beˈniŋ.ne/ /beˈniɡ.ne/ adj masc
benigno

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
boas-vindas

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
bem-vindo
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
gasolina

benèfic /beˈnɛ.fik/ /bəˈnɛ.fik/ adj masc
benéfico

benèvol /beˈne.voɫ/ /beˈne.βoɫ/ /bəˈnɛ.voɫ/ /bəˈnɛ.vuɫ/ /bəˈnɛ.βuɫ/ adj masc
benevolente

berbena /beɾˈbe.na/ /bərˈbɛ.nə/ n fem
verbena

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
berbere
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
berbere
amazic (gentilici)
(invariable) amazic (llengua)

berenar /be.ɾeˈna/ /be.ɾeˈnaɾ/ /bə.ɾəˈna/ /bɾeˈna/ /bɾəˈna/ n masc
ceia
Menjada que es fa entre el dinar i el sopar.

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
berílio

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
berquélio

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ n fem
berlinda
(històric) Carruatge tancat i lleuger, de quatre rodes i generalment dos seients.
bola de Berlim
Pasta rodona, com un dònut sense forat, amb un farciment dolç.

berlinès /beɾ.ɫiˈnes/ /bər.ɫiˈnɛs/ /bəɾ.ɫiˈnəs/ adj masc
berlinense
Relatiu o pertanyent a Berlín.

berlinès /beɾ.ɫiˈnes/ /bər.ɫiˈnɛs/ /bəɾ.ɫiˈnəs/ n masc
berlinense
Persona que habita o és originària de Berlín.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
verruga

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bes besa besada besades besam besant besar besara besaran besarem besaren besares besareu besaria besarien besaries besarà besaràs besaré besaríem besaríeu besassen besasses besassin besassis besat besats besau besava besaven besaves bese besem besen beses besessen besesses besessin besessis beseu besi besin besis beso besà besàrem besàreu besàs besàssem besàsseu besàssim besàssiu besàvem besàveu besés beséssem besésseu beséssim beséssiu besí occ sept val v
beijar

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
bisavô

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
cangote

bescollada /bes.koˈʎa.ða/ /bəs.koˈʎa.ðə/ /bəs.kuˈʎa.ðə/ n fem
acolada
(històric) Copet fet amb l'espasa plana o la mà oberta que rebia un cavaller al bescoll en la cerimònia de nomenament.

besneboda /bez.neˈbo.ða/ /bəz.nəˈβo.ðə/ n fem
sobrinha-neta

besnebot /bez.neˈbot/ /bəz.nəˈβot/ n masc
sobrinho-neto

besnét /bezˈnet/ /bəzˈnet/ n masc
bisneto

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ n masc
tio-avô

bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ n masc
gêmeos
Forma plural de bessó.

bessó /beˈso/ n masc
gêmeo
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

best-seller /ˌbestˈse.ɫeɾ/ /ˌbɛstˈsɛ.ɫər/ /ˌbɛsˈsɛ.ɫər/ n masc
best-seller

bestia /besˈti.a/ /bəsˈti.ə/ n fem
tia-avó
Tia del pare o de la mare.

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
gado

bestiari /bes.tiˈa.ɾi/ /bəs.tiˈa.ɾi/ n masc
bestiário
Especialment en l'edat mitjana, relat o conjunt de relats en el que es personifiquen animals per tal de fer palesos els error humans, típicament amb objectius moralitzadors.

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
bicho
Animal petit, generalment en to afectiu.

bestriu /besˈtɾiw/ /bəsˈtɾiw/ n masc
carocho

besàvia /bezˈa.vi.a/ /bezˈa.βi.a/ /bəzˈa.vi.ə/ /bəzˈa.βi.ə/ n fem
bisavó

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
beta

betacisme /be.taˈsiz.me/ /bə.təˈsiz.mə/ n masc
betacismo

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ bal bec bega beguda begudes beguem beguen beguera begueren begueres begues beguessen beguesses beguessin beguessis begueu begui beguin beguis begut beguts begué beguérem beguéreu begués beguéssem beguésseu beguéssim beguéssiu beguí beim beis beu beuen beuran beure beurem beureu beuria beurien beuries beurà beuràs beuré beuríem beuríeu beus bevem bevent beveu bevia bevien bevies bevíem bevíeu occ val v
beber tomar

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bibliografia
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
biblioteca
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ adj masc
bibliotecário

bicameral /bi.ka.meˈɾaɫ/ /bi.kə.məˈɾaɫ/ adj
bicameral

bici /ˈbi.si/ n fem
bicicleta

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
bicicleta
Vehicle a pedals de dues rodes.

bifurcació n fem
bifurcação
Punt on un sol camí, branca, riu, raonament, etc., se separa en altres dos de diferents.

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
bifobia

bilabial /bi.ɫa.biˈaɫ/ /bi.ɫə.βiˈaɫ/ adj
bilabial

bilingüisme /bi.ɫiŋˈɡwiz.me/ /bi.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
bilinguismo

bilió /bi.ɫiˈo/ number masc
bilião

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
bilhar

billó /biˈʎo/ n masc
bilhão

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
binário

biodegradable /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.bɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.βɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ˌbi.o.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
biodegradável

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
biodiversidade

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biografia

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biologia
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ biològica adj masc
biológico

biometria /bi.o.meˈtɾi.a/ /bi.o.məˈtɾi.ə/ /bi.u.məˈtɾi.ə/ n fem
biometria

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biotecnologia

biquini /biˈki.ni/ n masc
biquíni
Banyador femení de dues peces.

birmà /birˈma/ n masc
birmane birmã
Natural de Birmània o Myanmar.

bis /ˈbis/ n masc
bis
En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
bispo
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisell /biˈseʎ/ n masc
bisel

bisellar /bi.zeˈʎa/ /bi.zeˈʎaɾ/ /bi.zəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bisell bisella bisellada bisellades bisellam bisellant bisellar bisellara bisellaran bisellarem bisellaren bisellares bisellareu bisellaria bisellarien bisellaries bisellarà bisellaràs bisellaré bisellaríem bisellaríeu bisellassen bisellasses bisellassin bisellassis bisellat bisellats bisellau bisellava bisellaven bisellaves biselle bisellem bisellen biselles bisellessen bisellesses bisellessin bisellessis biselleu biselli bisellin bisellis bisello bisellà bisellàrem bisellàreu bisellàs bisellàssem bisellàsseu bisellàssim bisellàssiu bisellàvem bisellàveu bisellés biselléssem bisellésseu biselléssim biselléssiu bisellí occ sept val v
biselar

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ n
bissexual

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
bisexualidade bissexualidade

bismut n masc
bismuto

bisnaga /bizˈna.ɣa/ /bizˈna.ɣə/ n fem
bisnaga

bistec /bisˈtɛk/ n masc
bife

bisó /biˈzo/ n masc
bisonte

bit /ˈbit/ n masc
bit

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
pino
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
nota cédula
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.
bilhete
Paper o cartró que dóna dret a entrar o seure en algun lloc, per exemple un bitllet de tren.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
chili

bitàcola /biˈta.ko.ɫa/ /biˈta.ko.ɫə/ /biˈta.ku.ɫə/ n fem
bitácula

bivac /biˈvak/ /biˈvak/ /biˈβak/ n masc
bivaque

bivaquejar /bi.va.keˈd͡ʒaɾ/ /bi.və.kəˈd͡ʒa/ /bi.və.kəˈʒa/ /bi.βa.keˈd͡ʒa/ /bi.βa.keˈʒa/ /bi.βə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bivaquege bivaquegem bivaquegen bivaqueges bivaquegessen bivaquegesses bivaquegessin bivaquegessis bivaquegeu bivaquegi bivaquegin bivaquegis bivaquegés bivaquegéssem bivaquegésseu bivaquegéssim bivaquegéssiu bivaquegí bivaqueig bivaqueja bivaquejada bivaquejades bivaquejam bivaquejant bivaquejar bivaquejara bivaquejaran bivaquejarem bivaquejaren bivaquejares bivaquejareu bivaquejaria bivaquejarien bivaquejaries bivaquejarà bivaquejaràs bivaquejaré bivaquejaríem bivaquejaríeu bivaquejassen bivaquejasses bivaquejassin bivaquejassis bivaquejat bivaquejats bivaquejau bivaquejava bivaquejaven bivaquejaves bivaquejo bivaquejà bivaquejàrem bivaquejàreu bivaquejàs bivaquejàssem bivaquejàsseu bivaquejàssim bivaquejàssiu bivaquejàvem bivaquejàveu occ sept val v
bivacar

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ adj masc
bizantino
Relatiu o pertanyent a Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ n masc
bizantino
Persona que habita o és originària de Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

biòtic /biˈɔ.tik/ adj masc
biótico

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
branco
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
branco
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blanquege blanquegem blanquegen blanqueges blanquegessen blanquegesses blanquegessin blanquegessis blanquegeu blanquegi blanquegin blanquegis blanquegés blanquegéssem blanquegésseu blanquegéssim blanquegéssiu blanquegí blanqueig blanqueja blanquejada blanquejades blanquejam blanquejant blanquejar blanquejara blanquejaran blanquejarem blanquejaren blanquejares blanquejareu blanquejaria blanquejarien blanquejaries blanquejarà blanquejaràs blanquejaré blanquejaríem blanquejaríeu blanquejassen blanquejasses blanquejassin blanquejassis blanquejat blanquejats blanquejau blanquejava blanquejaven blanquejaves blanquejo blanquejà blanquejàrem blanquejàreu blanquejàs blanquejàssem blanquejàsseu blanquejàssim blanquejàssiu blanquejàvem blanquejàveu occ sept val v
branquear
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.
(transitiu, economia) Fer que uns ingressos econòmics il·legals semblin d'origen legal.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blasfem blasfema blasfemada blasfemades blasfemam blasfemant blasfemar blasfemara blasfemaran blasfemarem blasfemaren blasfemares blasfemareu blasfemaria blasfemarien blasfemaries blasfemarà blasfemaràs blasfemaré blasfemaríem blasfemaríeu blasfemassen blasfemasses blasfemassin blasfemassis blasfemat blasfemats blasfemau blasfemava blasfemaven blasfemaves blasfeme blasfemem blasfemen blasfemes blasfemessen blasfemesses blasfemessin blasfemessis blasfemeu blasfemi blasfemin blasfemis blasfemo blasfemà blasfemàrem blasfemàreu blasfemàs blasfemàssem blasfemàsseu blasfemàssim blasfemàssiu blasfemàvem blasfemàveu blasfemés blasfeméssem blasfemésseu blasfeméssim blasfeméssiu blasfemí occ sept val v
blasfemar

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
blasfémia

blat n masc
trigo
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
milho

blau adj masc
azul

blau n masc
roxo azul
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
roxo
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau cel n masc
azul celeste

blau d'ultramar /ˌbɫawˌðuɫ.tɾəˈmar/ n masc
azul ultramarino

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
azul da prússia

blau de cobalt /ˌbɫaw n masc
azul-cobalto

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
naval

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
pavio
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
acelga
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

blocatge /bɫoˈka.d͡ʒe/ /bɫoˈka.d͡ʒə/ /bɫuˈka.d͡ʒə/ n masc
bloqueio
(waterpolo, futbol) Aturada de la pilota per un porter amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
(beisbol) Acció d'un receptor d'agafar la pilota procedent d'un llançament baix amb el guant posat entre els genolls.

blog n masc
blog

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
bloqueio
Acció de bloquejar.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bloquege bloquegem bloquegen bloqueges bloquegessen bloquegesses bloquegessin bloquegessis bloquegeu bloquegi bloquegin bloquegis bloquegés bloquegéssem bloquegésseu bloquegéssim bloquegéssiu bloquegí bloqueig bloqueja bloquejada bloquejades bloquejam bloquejant bloquejar bloquejara bloquejaran bloquejarem bloquejaren bloquejares bloquejareu bloquejaria bloquejarien bloquejaries bloquejarà bloquejaràs bloquejaré bloquejaríem bloquejaríeu bloquejassen bloquejasses bloquejassin bloquejassis bloquejat bloquejats bloquejau bloquejava bloquejaven bloquejaves bloquejo bloquejà bloquejàrem bloquejàreu bloquejàs bloquejàssem bloquejàsseu bloquejàssim bloquejàssiu bloquejàvem bloquejàveu occ sept val v
bloquear
Posar setge isolant una zona de l'exterior.
(esports de pilota) Obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o mantenint-lo per a impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornar la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(handbol) Aturar, copsar o desviar un tir amb les mans o amb qualsevol altra part del cos dels genolls fins cap amunt.
(voleibol) Interceptar la pilota tirada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.

bo /ˈbo/ bona bons adj masc
bom boa
Ple de bondat.
boa bom
De qualitat.

boa /ˈbɔ.a/ /ˈbɔ.ɔ/ /ˈbɔ.ə/ n fem
boa
Gènere de serps de la família dels boids, de grans dimensions, que mata les preses per constricció.

boca /ˈbo.ka/ n fem
boca
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
porão
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ n fem
junco
Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
loucura

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ bohèmia adj masc
boémio
Relatiu o pertanyent a Bohèmia.

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ n masc
boémio
Persona que habita o és originària de Bohèmia.

bohri n masc
bóhrio

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
boia

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ n masc
boiardo

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
boicote

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
louco doido

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
névoa neblina
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ n masc
smog

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
buxo

bojament /ˌbɔ.d͡ʒaˈmen/ /ˌbɔ.d͡ʒaˈment/ /ˌbɔ.ʒaˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈment/ adv
loucamente

bol n masc
tigela
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
bola

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
bola
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
cogumelo
Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
boliviano
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
boliviano
Persona que habita o és originària de Bolívia.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ adj masc
bolonhês
Relatiu o pertanyent a Bolonya.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ n masc
bolonhês
Persona que habita o és originària de Bolonya.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
fralda

bolquers /boɫˈkes/ /boɫˈkeɾs/ /buɫˈkes/ n masc
manta

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
caneta

bomba /ˈbom.ba/ n fem
bomba
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
Màquina hidràulica que serveix per apagar incendis.
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bomb bomba bombada bombades bombam bombant bombar bombara bombaran bombarem bombaren bombares bombareu bombaria bombarien bombaries bombarà bombaràs bombaré bombaríem bombaríeu bombassen bombasses bombassin bombassis bombat bombats bombau bombava bombaven bombaves bombe bombem bomben bombes bombessen bombesses bombessin bombessis bombeu bombi bombin bombis bombo bombà bombàrem bombàreu bombàs bombàssem bombàsseu bombàssim bombàssiu bombàvem bombàveu bombés bombéssem bombésseu bombéssim bombéssiu bombí occ sept val v
bombear
Fer anar la bomba per a treure aigua.

bombarda /bomˈbaɾ.ða/ /bomˈbaɾ.ðə/ /bumˈbar.də/ /bumˈbar.ðə/ n fem
bombarda
Arma de foc de poca longitud i gran calibre per tirar pedres, usada als segles XIV i XV.
Instrument aeròfon antic, de llengüeta doble, de la família de les xeremies.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
bombardeio

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombardege bombardegem bombardegen bombardeges bombardegessen bombardegesses bombardegessin bombardegessis bombardegeu bombardegi bombardegin bombardegis bombardegés bombardegéssem bombardegésseu bombardegéssim bombardegéssiu bombardegí bombardeig bombardeja bombardejada bombardejades bombardejam bombardejant bombardejar bombardejara bombardejaran bombardejarem bombardejaren bombardejares bombardejareu bombardejaria bombardejarien bombardejaries bombardejarà bombardejaràs bombardejaré bombardejaríem bombardejaríeu bombardejassen bombardejasses bombardejassin bombardejassis bombardejat bombardejats bombardejau bombardejava bombardejaven bombardejaves bombardejo bombardejà bombardejàrem bombardejàreu bombardejàs bombardejàssem bombardejàsseu bombardejàssim bombardejàssiu bombardejàvem bombardejàveu occ sept val v
bombardear
Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
bombeiro

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
lâmpada bulbo

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
bombo
Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
bolha
Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombollege bombollegem bombollegen bombolleges bombollegessen bombollegesses bombollegessin bombollegessis bombollegeu bombollegi bombollegin bombollegis bombollegés bombollegéssem bombollegésseu bombollegéssim bombollegéssiu bombollegí bombolleig bombolleja bombollejada bombollejades bombollejam bombollejant bombollejar bombollejara bombollejaran bombollejarem bombollejaren bombollejares bombollejareu bombollejaria bombollejarien bombollejaries bombollejarà bombollejaràs bombollejaré bombollejaríem bombollejaríeu bombollejassen bombollejasses bombollejassin bombollejassis bombollejat bombollejats bombollejau bombollejava bombollejaven bombollejaves bombollejo bombollejà bombollejàrem bombollejàreu bombollejàs bombollejàssem bombollejàsseu bombollejàssim bombollejàssiu bombollejàvem bombollejàveu occ sept val v
borbulhar

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
bombom

bon Nadal Interjection
Feliz Natal

bon dia Interjection
bom dia

bon vespre Interjection
boa noite

bona nit Interjection
boa noite

bona tarda Interjection
boa tarde

bondat /bonˈdat/ /bunˈdat/ n fem
bondade

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
belo

bonista /boˈnis.ta/ /boˈnis.te/ /boˈnis.tə/ /buˈnis.tə/ n neut
cidadão de bem
Qui actua amb bonisme.

bony n masc
inchaço
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
saliência
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

booleà /bu.ɫeˈa/ adj masc
booleano

bor n masc
boro

bord /ˈbort/ n masc
bordo
Costat d'un vaixell.

borda /ˈbor.də/ /ˈboɾ.ða/ n fem
amurada
(nàutica) Vora superior del costat d’una embarcació.

bordejar /bor.ðeˈʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /boɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bur.dəˈʒa/ /bur.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bordege bordegem bordegen bordeges bordegessen bordegesses bordegessin bordegessis bordegeu bordegi bordegin bordegis bordegés bordegéssem bordegésseu bordegéssim bordegéssiu bordegí bordeig bordeja bordejada bordejades bordejam bordejant bordejar bordejara bordejaran bordejarem bordejaren bordejares bordejareu bordejaria bordejarien bordejaries bordejarà bordejaràs bordejaré bordejaríem bordejaríeu bordejassen bordejasses bordejassin bordejassis bordejat bordejats bordejau bordejava bordejaven bordejaves bordejo bordejà bordejàrem bordejàreu bordejàs bordejàssem bordejàsseu bordejàssim bordejàssiu bordejàvem bordejàveu occ sept val v
bordejar

boreal /bo.ɾeˈaɫ/ /bu.ɾeˈaɫ/ adj
boreal

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
mamangaba
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
borla

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
borragem

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
bebedeira
(informal) embriaguesa

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
bolsa

bosc n masc
floresta bosque

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ adj masc
bósnio
Relatiu a Bòsnia o als seus habitants.

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
bósnio
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
(només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
bolsa
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta n fem
botija

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
bóson

bot n masc
borracha
Recipient de cuir, originalment de boc per a contenir vi.
salto
Salt enlaire amb un impuls ràpid.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
bota
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
tanoeiro
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
loja

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. botona botonada botonades botonant botonar botonara botonaran botonarem botonaren botonares botonareu botonaria botonarien botonaries botonarà botonaràs botonaré botonaríem botonaríeu botonassen botonasses botonat botonats botonava botonaven botonaves botone botonem botonen botones botonessen botonesses botonessin botonessis botoneu botoni botonin botonis botono botonà botonàrem botonàreu botonàssem botonàsseu botonàvem botonàveu botonés botonéssem botonésseu botonéssim botonéssiu botoní occ sept val val (1) v
abotoar

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
botulismo

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
carrasco verdugo

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ n masc
botanista
Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
botânica

botí /boˈti/ /buˈti/ n masc
espólio

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
botão

botó de puny n masc
abotoadura

bou n masc
boi touro
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boval /boˈvaɫ/ /boˈβaɫ/ /buˈvaɫ/ /buˈβaɫ/ n masc
boal
Varietat de cep originari de la Plana d’Utiel.
Raïm negre menut i amb els grans mitjans o grossos.

boví /boˈvi/ /boˈβi/ /buˈvi/ /buˈβi/ adj masc
bovino

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
boxe

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
zíper
Obertura de davant dels pantalons.

bram /ˈbɾam/ n masc
ornejo
Crit de l'ase, del lleó.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bram brama bramada bramades bramam bramant bramar bramara bramaran bramarem bramaren bramares bramareu bramaria bramarien bramaries bramarà bramaràs bramaré bramaríem bramaríeu bramassen bramasses bramassin bramassis bramat bramats bramau bramava bramaven bramaves brame bramem bramen brames bramessen bramesses bramessin bramessis brameu brami bramin bramis bramo bramà bramàrem bramàreu bramàs bramàssem bramàsseu bramàssim bramàssiu bramàvem bramàveu bramés braméssem bramésseu braméssim braméssiu bramí occ sept val v
ornejar
Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.
balar
Parlar amb grans crits les persones.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
ramo
Divisió del tronc d'un arbre.

brancal /bɾaŋˈkaɫ/ /bɾəŋˈkaɫ/ n masc
ombreira
Conjunt de pedres sobreposades que envolten finestres i portes.

brandar /bɾanˈda/ /bɾanˈdaɾ/ /bɾənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brand branda brandada brandades brandam brandant brandar brandara brandaran brandarem brandaren brandares brandareu brandaria brandarien brandaries brandarà brandaràs brandaré brandaríem brandaríeu brandassen brandasses brandassin brandassis brandat brandats brandau brandava brandaven brandaves brande brandem branden brandes brandessen brandesses brandessin brandessis brandeu brandi brandin brandis brando brandà brandàrem brandàreu brandàs brandàssem brandàsseu brandàssim brandàssiu brandàvem brandàveu brandés brandéssem brandésseu brandéssim brandéssiu brandí occ sept val v
agitar
(transitiu) Amenaçar movent una arma o altra cosa contundent que es porta agafada.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
raminho

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
brasa

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ adj masc
brasileiro
Relatiu o pertanyent al Brasil o al seu dialecte.

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ n masc
brasileiro
Persona que habita o és originària del Brasil.
(masculí singular) Dialecte del portuguès parlat a Brasil.

braç n masc
braço
(anatomia) Extremitat superior del cos.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
favo

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
cunha berço
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
brecha
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.

bretó adj masc
bretão
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
bretão Bretão
Natural de la Bretanya.
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
breve
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
breve
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

bric /ˈbɾik/ n masc
caixa/embalagem de papel

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
brida
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
brilhante
Que brilla.

brillantment /bɾiˌʎamˈmen/ /bɾiˌʎamˈment/ adv
brilhantemente

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brill brilla brillada brillades brillam brillant brillar brillara brillaran brillarem brillaren brillares brillareu brillaria brillarien brillaries brillarà brillaràs brillaré brillaríem brillaríeu brillassen brillasses brillassin brillassis brillat brillats brillau brillava brillaven brillaves brille brillem brillen brilles brillessen brillesses brillessin brillessis brilleu brilli brillin brillis brillo brillà brillàrem brillàreu brillàs brillàssem brillàsseu brillàssim brillàssiu brillàvem brillàveu brillés brilléssem brillésseu brilléssim brilléssiu brillí occ sept val v
brilhar

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brind brinda brindada brindades brindam brindant brindar brindara brindaran brindarem brindaren brindares brindareu brindaria brindarien brindaries brindarà brindaràs brindaré brindaríem brindaríeu brindassen brindasses brindassin brindassis brindat brindats brindau brindava brindaven brindaves brinde brindem brinden brindes brindessen brindesses brindessin brindessis brindeu brindi brindin brindis brindo brindà brindàrem brindàreu brindàs brindàssem brindàsseu brindàssim brindàssiu brindàvem brindàveu brindés brindéssem brindésseu brindéssim brindéssiu brindí occ sept val v
brindar
Beure a la salut d'algú.

brindis n masc
brinde

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
brisa
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
britânico

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
brocado
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brod broda brodada brodades brodam brodant brodar brodara brodaran brodarem brodaren brodares brodareu brodaria brodarien brodaries brodarà brodaràs brodaré brodaríem brodaríeu brodassen brodasses brodassin brodassis brodat brodats brodau brodava brodaven brodaves brode brodem broden brodes brodessen brodesses brodessin brodessis brodeu brodi brodin brodis brodo brodà brodàrem brodàreu brodàs brodàssem brodàsseu brodàssim brodàssiu brodàvem brodàveu brodés brodéssem brodésseu brodéssim brodéssiu brodí occ sept val v
bordar

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
bordado

brom n masc
bromo

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
bricandeira
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bromege bromegem bromegen bromeges bromegessen bromegesses bromegessin bromegessis bromegeu bromegi bromegin bromegis bromegés bromegéssem bromegésseu bromegéssim bromegéssiu bromegí bromeig bromeja bromejada bromejades bromejam bromejant bromejar bromejara bromejaran bromejarem bromejaren bromejares bromejareu bromejaria bromejarien bromejaries bromejarà bromejaràs bromejaré bromejaríem bromejaríeu bromejassen bromejasses bromejassin bromejassis bromejat bromejats bromejau bromejava bromejaven bromejaves bromejo bromejà bromejàrem bromejàreu bromejàs bromejàssem bromejàsseu bromejàssim bromejàssiu bromejàvem bromejàveu occ sept val v
gracejar

broncodilatador /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðo/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðoɾ/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫə.təˈðo/ /ˌbɾoŋ.ku.ði.ɫə.təˈðo/ n masc
broncodilatador
Medicament que dilata i relaxa els bronquis. Normalment se l'utilitza per combatre l'asma.

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
brônquio

bronquial /bɾoŋ.kiˈaɫ/ /bɾuŋ.kiˈaɫ/ adj
bronquial

bronquiolitis /bɾoŋ.ki.oˈɫi.tis/ /bɾuŋ.ki.uˈɫi.tis/ n fem
bronquiolite

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
bronquite

bronquíol /bɾoŋˈki.oɫ/ /bɾuŋˈki.uɫ/ n masc
bronquíolo

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
bronze

brostejar /bɾos.teˈd͡ʒa/ /bɾos.teˈd͡ʒaɾ/ /bɾos.teˈʒa/ /bɾos.təˈd͡ʒa/ /bɾus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brostege brostegem brostegen brosteges brostegessen brostegesses brostegessin brostegessis brostegeu brostegi brostegin brostegis brostegés brostegéssem brostegésseu brostegéssim brostegéssiu brostegí brosteig brosteja brostejada brostejades brostejam brostejant brostejar brostejaran brostejarem brostejaren brostejares brostejareu brostejaria brostejarien brostejaries brostejarà brostejaràs brostejaré brostejaríem brostejaríeu brostejassen brostejasses brostejassin brostejassis brostejat brostejats brostejau brostejava brostejaven brostejaves brostejo brostejà brostejàrem brostejàreu brostejàs brostejàssem brostejàsseu brostejàssim brostejàssiu brostejàvem brostejàveu occ sept v
ramonear
El bestiar, menjar brosta del camp.

brot /ˈbɾot/ n masc
surto
(figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.

brotar /bɾoˈta/ /bɾoˈtaɾ/ /bɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brot brota brotada brotades brotam brotant brotar brotara brotaran brotarem brotaren brotares brotareu brotaria brotarien brotaries brotarà brotaràs brotaré brotaríem brotaríeu brotassen brotasses brotassin brotassis brotat brotats brotau brotava brotaven brotaves brote brotem broten brotes brotessen brotesses brotessin brotessis broteu broti brotin brotis broto brotà brotàrem brotàreu brotàs brotàssem brotàsseu brotàssim brotàssiu brotàvem brotàveu brotés brotéssem brotésseu brotéssim brotéssiu brotí occ sept val v
brotar

brou /ˈbɾɔw/ n masc
caldo

brou bordelès n masc
calda bordalesa

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
bruxa estria
Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
bruxaria

bruixot /bɾujˈʃɔt/ /bɾuˈʃɔt/ n masc
bruxo

brusa /ˈbɾu.za/ /ˈbɾu.zə/ n fem
blusa
Especie de camisa amb diverses variacions, pensada per a les dones.

bruscament /ˌbɾus.kaˈmen/ /ˌbɾus.kaˈment/ /ˌbɾus.kəˈmen/ /ˌbɾus.kəˈment/ adv
bruscamente

brussel·lès /bɾu.seɫˈɫes/ /bɾu.seˈɫes/ /bɾu.səɫˈɫəs/ /bɾu.səɫˈɫɛs/ /bɾu.səˈɫɛs/ adj masc
bruxelense bruxelês

brut bruta adj masc
sujo
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.
Obscè en l'expressió o el parlar.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
brutal
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

brutícia /bɾuˈti.si.a/ /bɾuˈti.si.ə/ n fem
sujeira

bub-bub Interjection
au-au

bubó /buˈβo/ n masc
bubão

buc /ˈbuk/ n masc
casco
(nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.

bucòlic adj masc
bucólico

budell n masc
intestino

bufanda /buˈfan.da/ n fem
cachecol

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buf bufa bufada bufades bufam bufant bufar bufara bufaran bufarem bufaren bufares bufareu bufaria bufarien bufaries bufarà bufaràs bufaré bufaríem bufaríeu bufassen bufasses bufassin bufassis bufat bufats bufau bufava bufaven bufaves bufe bufem bufen bufes bufessen bufesses bufessin bufessis bufeu bufi bufin bufis bufo bufà bufàrem bufàreu bufàs bufàssem bufàsseu bufàssim bufàssiu bufàvem bufàveu bufés buféssem bufésseu buféssim buféssiu bufí occ sept val v
soprar
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufar i fer ampolles idiom
mamão com açúcar

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
bufê
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
bofetada

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bufetege bufetegem bufetegen bufeteges bufetegessen bufetegesses bufetegessin bufetegessis bufetegeu bufetegi bufetegin bufetegis bufetegés bufetegéssem bufetegésseu bufetegéssim bufetegéssiu bufetegí bufeteig bufeteja bufetejada bufetejades bufetejam bufetejant bufetejar bufetejara bufetejaran bufetejarem bufetejaren bufetejares bufetejareu bufetejaria bufetejarien bufetejaries bufetejarà bufetejaràs bufetejaré bufetejaríem bufetejaríeu bufetejassen bufetejasses bufetejassin bufetejassis bufetejat bufetejats bufetejau bufetejava bufetejaven bufetejaves bufetejo bufetejà bufetejàrem bufetejàreu bufetejàs bufetejàssem bufetejàsseu bufetejàssim bufetejàssiu bufetejàvem bufetejàveu occ sept val v
esbofetear

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
lavada

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
vela

bugui /ˈbu.ɣi/ n neut
buginês
(només singular) Llengua malaiopolinèsia originària de les Cèlebes.

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buid buida buidada buidades buidam buidant buidar buidara buidaran buidarem buidaren buidares buidareu buidaria buidarien buidaries buidarà buidaràs buidaré buidaríem buidaríeu buidassen buidasses buidassin buidassis buidat buidats buidau buidava buidaven buidaves buide buidem buiden buides buidessen buidesses buidessin buidessis buideu buidi buidin buidis buido buidà buidàrem buidàreu buidàs buidàssem buidàsseu buidàssim buidàssiu buidàvem buidàveu buidés buidéssem buidésseu buidéssim buidéssiu buidí occ sept val v
esvaziar

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
aljava
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.
alfineteira
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
vazio vácuo
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
vácuo
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
bulbo

bulbós /buɫˈβos/ adj masc
bulboso

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ alg bal bull bulla bullen bulles bulli bullia bullida bullides bullien bullies bulliguem bulligueu bullim bullin bullint bullir bullira bulliran bullirem bulliren bullires bullireu bulliria bullirien bulliries bullirà bulliràs bulliré bulliríem bulliríeu bullis bullissen bullisses bullissin bullissis bullit bullits bulliu bullo bulls bullí bullíem bullíeu bullírem bullíreu bullís bullíssem bullísseu bullíssim bullíssiu occ sept val v
fervura ferver

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
bulimia

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ n masc
bumerangue

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ n fem
burca

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
burguesia

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
bituca

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ n fem
burla
Acció de burlar-se

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
burocracia

burofax /bu.ɾoˈfaks/ n masc
burofax
Oficina de correus que ofereix el servei de transferència de documents a través fax.

burquini /burˈki.ni/ n masc
burquíni

burxar /burˈt͡ʃa/ /burˈʃa/ /buɾˈt͡ʃa/ /buɾˈt͡ʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. burxa burxada burxades burxant burxar burxara burxaran burxarem burxaren burxares burxareu burxaria burxarien burxaries burxarà burxaràs burxaré burxaríem burxaríeu burxassen burxasses burxat burxats burxava burxaven burxaves burxe burxem burxen burxes burxessen burxesses burxessin burxessis burxeu burxi burxin burxis burxo burxà burxàrem burxàreu burxàssem burxàsseu burxàvem burxàveu burxés burxéssem burxésseu burxéssim burxéssiu burxí occ sept val val (1) v
esgaravatar
Punxar amb insistència amb un objecte punxegut.

bus n masc
ônibus
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
mergulhador
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bust /ˈbust/ n masc
busto

bustrofèdon /bus.tɾoˈfɛ.ðon/ /bus.tɾuˈfɛ.ðun/ n masc
bustrofédon

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
bula
Missiva o document oficial emès pel Papa.

butlletí /bu.ʎeˈti/ /buɫ.ɫəˈti/ /buʎ.ʎeˈti/ /buʎ.ʎəˈti/ n masc
boletim

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
bolha

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
bolso algibeira
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

byte /ˈbajt/ n masc
byte

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
báculo

bàdminton n masc
badminton badmínton

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
bálsamo

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
báltico

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
grupo

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
bárbaro

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
básico

bàsicament /ˌba.zi.kaˈmen/ /ˌba.zi.kaˈment/ /ˌba.zi.kəˈmen/ /ˌba.zi.kəˈment/ adv
basicamente

bèl·lic /ˈbɛ.ɫik/ /ˈbɛɫ.ɫik/ adj masc
bélico
Relacionat amb la guerra

bèrix /ˈbɛ.ɾiks/ n masc
alfonsim

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
animal

bètel /ˈbɛ.teɫ/ /ˈbɛ.təɫ/ n masc
bétele

bé adv
bem
Correcte, fet de bona manera.

bé de consum n masc
bem de consumo

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
biblico
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòer /ˈbɔ.eɾ/ /ˈbɔ.ər/ n neut
bóer

bòxer /ˈbɔk.seɾ/ /ˈbɔk.sər/ n masc
boxer

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
bota
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búbal /ˈbu.baɫ/ /ˈbu.βəɫ/ n masc
caama

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
búfalo

búlgar n masc
búlgaro
Natural de Bulgària.
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
casamata
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
caixa de correio

ca n fem
capa
Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ n masc
caudal
Quantitat de líquid que travessa una secció donada en un cert temps.

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
cabana

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
cabaré

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
bola
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
cabelo
Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
cabeleira
Conjunt de cabells d’una persona.
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ n masc
cabresto

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ adj masc
kabyle
Referit a la regió algeriana de Cabília, als seus habitants o la seva llengua.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ n masc
kabyle
Persona del poble amazic de la regió de Cabília.
(invariable) Variant de l'amazic parlat a Cabília, al litoral nord-est d’Algèria.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
camarote

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
corça corço

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
cabo

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
cabra bode
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ bal cabem caben cabent cabera caberen caberes cabessen cabesses cabessin cabessis cabeu cabi cabia cabien cabies cabo cabran cabre cabrem cabreu cabria cabrien cabries cabrà cabràs cabré cabríem cabríeu cabuda cabudes cabut cabuts cabé cabérem cabéreu cabés cabéssem cabésseu cabéssim cabéssiu cabí cabíem cabíeu cap capiem capieu capiguem capigueu caps càpia càpien càpies càpiga càpiguen càpigues sept val v
caber

cabrer /kaˈβɾe/ /kəˈβɾe/ n masc
cabreiro

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
cabrito

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
mergulhão-pequeno

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
cacau
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
amendoim ginguba

cacofonia /ka.ko.foˈni.a/ /kə.ko.foˈni.ə/ /kə.ku.fuˈni.ə/ n fem
cacofonia

cactus /ˈkak.tus/ n masc
cato cacto

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
cada todo

cadastre /kaˈðas.tɾe/ /kəˈðas.tɾə/ n masc
cadastro

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
filhote cachorrinho
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
cadeia corrente
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
pintassilgo pintassilgo-comum

cadi /ˈka.ði/ n neut
cádi
Jutge de causes civils al món musulmà.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
cadeira assento
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
cadeira
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
cádmio

caduc /kaˈðuk/ /kəˈðuk/ caduca caducs adj masc
caduco

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
cadáver defunto

cadència /kaˈðɛn.si.a/ /kəˈðɛn.si.ə/ n fem
cadência
En prosa i vers, ritme, distribució de pauses, pronúncia i accentuació que es consideren adequats.

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
cafeína

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ n neut
cafre
(ofensiu, obsolet) xosa, bantu

cafè n masc
café
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
café com leite

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
cagar

caiac /kaˈjak/ n masc
caiaque

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ n fem
caída
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se per evitar que la pilota toqui a terra.

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
caixa
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa n fem
caixa

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
caixa-negra caixa-preta

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ n fem
enseada
Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.

calabrès /ka.ɫaˈbɾes/ /kə.ɫəˈbɾəs/ /kə.ɫəˈbɾɛs/ /kə.ɫəˈβɾɛs/ adj masc
calabrês
Relatiu o pertanyent a la Calàbria.

calabrès /ka.ɫaˈbɾes/ /kə.ɫəˈbɾəs/ /kə.ɫəˈbɾɛs/ /kə.ɫəˈβɾɛs/ n masc
calabrês
Persona que habita o és originària de Calàbria.
Dialecte de l'italià parlat a Calàbria.

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calafat calafata calafatada calafatades calafatam calafatant calafatar calafatara calafataran calafatarem calafataren calafatares calafatareu calafataria calafatarien calafataries calafatarà calafataràs calafataré calafataríem calafataríeu calafatassen calafatasses calafatassin calafatassis calafatat calafatats calafatau calafatava calafataven calafataves calafate calafatem calafaten calafates calafatessen calafatesses calafatessin calafatessis calafateu calafati calafatin calafatis calafato calafatà calafatàrem calafatàreu calafatàs calafatàssem calafatàsseu calafatàssim calafatàssiu calafatàvem calafatàveu calafatés calafatéssem calafatésseu calafatéssim calafatéssiu calafatí occ sept val v
calafetar

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
gaveta

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
gaveteiro

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
lula calamar

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
granizo

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
crânio

calb /ˈkaɫp/ adj masc
calvo careca

calc /ˈkaɫk/ n masc
decalque
Còpia d'una obra original feta calcant.
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
calcâneo

calci n masc
cálcio

calcificar /kaɫ.si.fiˈka/ /kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /kəɫ.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcific calcifica calcificada calcificades calcificam calcificant calcificar calcificara calcificaran calcificarem calcificaren calcificares calcificareu calcificaria calcificarien calcificaries calcificarà calcificaràs calcificaré calcificaríem calcificaríeu calcificassen calcificasses calcificassin calcificassis calcificat calcificats calcificau calcificava calcificaven calcificaves calcifico calcificà calcificàrem calcificàreu calcificàs calcificàssem calcificàsseu calcificàssim calcificàssiu calcificàvem calcificàveu calcifique calcifiquem calcifiquen calcifiques calcifiquessen calcifiquesses calcifiquessin calcifiquessis calcifiqueu calcifiqui calcifiquin calcifiquis calcifiqués calcifiquéssem calcifiquésseu calcifiquéssim calcifiquéssiu calcifiquí occ sept val v
calcificar

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
calcita

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
calculadora

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcul calcula calculada calculades calculam calculant calcular calculara calcularan calcularem calcularen calculares calculareu calcularia calcularien calcularies calcularà calcularàs calcularé calcularíem calcularíeu calculassen calculasses calculassin calculassis calculat calculats calculau calculava calculaven calculaves calcule calculem calculen calcules calculessen calculesses calculessin calculessis calculeu calculi calculin calculis calculo calculà calculàrem calculàreu calculàs calculàssem calculàsseu calculàssim calculàssiu calculàvem calculàveu calculés calculéssem calculésseu calculéssim calculéssiu calculí occ sept val v
calcular

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
calefação

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
calendário

calendari gregorià n masc
calendário gregoriano

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
quente
De temperatura elevada.
excitado
Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
arrepio tremedeira

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
califa

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
califórnio

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ adj masc
californiano
Relatiu o pertanyent a Califòrnia.

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ n masc
californiano
Persona que habita o és originària de Califòrnia.

call /ˈkaʎ/ n masc
calo
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.
judiaria
(històric) Barri medieval català habitat per jueus.

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) call calla callada callades callam callant callar callara callaran callarem callaren callares callareu callaria callarien callaries callarà callaràs callaré callaríem callaríeu callassen callasses callassin callassis callat callats callau callava callaven callaves calle callem callen calles callessen callesses callessin callessis calleu calli callin callis callo callà callàrem callàreu callàs callàssem callàsseu callàssim callàssiu callàvem callàveu callés calléssem callésseu calléssim calléssiu callí occ sept val v
calar
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calm calma calmada calmades calmam calmant calmar calmara calmaran calmarem calmaren calmares calmareu calmaria calmarien calmaries calmarà calmaràs calmaré calmaríem calmaríeu calmassen calmasses calmassin calmassis calmat calmats calmau calmava calmaven calmaves calme calmem calmen calmes calmessen calmesses calmessin calmessis calmeu calmi calmin calmis calmo calmà calmàrem calmàreu calmàs calmàssem calmàsseu calmàssim calmàssiu calmàvem calmàveu calmés calméssem calmésseu calméssim calméssiu calmí occ sept val v
acalmar

calmosament /kaɫˌmo.zaˈmen/ /kaɫˌmo.zaˈment/ /kəɫˌmo.zəˈmen/ /kəɫˌmo.zəˈment/ adv
calmamente

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
calor
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
colostro

calumniar /ka.ɫum.niˈa/ /ka.ɫum.niˈaɾ/ /kə.ɫum.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calumnia calumniada calumniades calumniam calumniant calumniar calumniara calumniaran calumniarem calumniaren calumniares calumniareu calumniaria calumniarien calumniaries calumniarà calumniaràs calumniaré calumniaríem calumniaríeu calumniassen calumniasses calumniassin calumniassis calumniat calumniats calumniau calumniava calumniaven calumniaves calumnie calumniem calumnien calumnies calumniessen calumniesses calumniessin calumniessis calumnieu calumnii calumnio calumnià calumniàrem calumniàreu calumniàs calumniàssem calumniàsseu calumniàssim calumniàssiu calumniàvem calumniàveu calumniés calumniéssem calumniésseu calumniéssim calumniéssiu calumnií calumniï calumniïn calumniïs occ sept val v
caluniar

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
cálice
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·laïta /kaɫ.ɫaˈi.ta/ /kəɫ.ɫəˈi.tə/ n fem
calaíte

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
caligrafia

cal·ligràfic /ka.ɫiˈɣɾa.fik/ /kaɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ /kə.ɫiˈɣɾa.fik/ /kəɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ adj masc
caligráfico
Corresponent o pertanyent a la cal·ligrafia.
Que imita la cal·ligrafia (un escrit).

calç /ˈkaɫs/ n fem
cal

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
calcinha
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçada /kaɫˈsa.ða/ n fem
calçada

calçat /kaɫˈsat/ n masc
calçado

calçotada /kaɫ.soˈta.ða/ /kəɫ.soˈta.ðə/ /kəɫ.suˈta.ðə/ n fem
calçotada

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
cuecas

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ n fem
malmequer

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ n masc
grana

caló /kaˈɫo/ n masc
caló calão

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
calúnia

cama /ˈka.ma/ n fem
perna
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camafeu /ka.maˈfɛw/ /kə.məˈfɛw/ n masc
camafeu

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
camaleão

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
camomila

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
camarada companheiro
Company amb qui es comparteixen afinitats.
camarada
(política) Company de militància socialista o comunista.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ adj masc
cambojana
Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ n masc
cambojana
Persona que habita o és originària de Cambodja.
(invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
quarto

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
garçom
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
camelo
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ adj masc
camaronês
Relatiu o pertanyent al Camerun.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ n masc
camaronês
Persona que habita o és originària de Camerun.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camina caminada caminades caminam caminant caminar caminara caminaran caminarem caminaren caminares caminareu caminaria caminarien caminaries caminarà caminaràs caminaré caminaríem caminaríeu caminassen caminasses caminassin caminassis caminat caminats caminau caminava caminaven caminaves camine caminem caminen camines caminessen caminesses caminessin caminessis camineu camini caminin caminis camino caminà caminàrem caminàreu caminàs caminàssem caminàsseu caminàssim caminàssiu caminàvem caminàveu caminés caminéssem caminésseu caminéssim caminéssiu caminí camín occ sept val v
caminhar

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
camisa
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
caminhão camião
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
campo agro
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
campo
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp de golf n masc
campo de golfe

campament n masc
acampados

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
sino campainha

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
campanário

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
campanha

campar /kamˈpa/ /kamˈpaɾ/ /kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camp campa campada campades campam campant campar campara camparan camparem camparen campares campareu camparia camparien camparies camparà camparàs camparé camparíem camparíeu campassen campasses campassin campassis campat campats campau campava campaven campaves campe campem campen campes campessen campesses campessin campessis campeu campi campin campis campo campà campàrem campàreu campàs campàssem campàsseu campàssim campàssiu campàvem campàveu campés campéssem campésseu campéssim campéssiu campí occ sept val v
sobreviver
Anar passant la vida, subsistir.

campi qui pugui idiom
salve-se quem puder

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
campeonato

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
campeão

campus /ˈkam.pus/ n masc
campus

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camufl camufla camuflada camuflades camuflam camuflant camuflar camuflara camuflaran camuflarem camuflaren camuflares camuflareu camuflaria camuflarien camuflaries camuflarà camuflaràs camuflaré camuflaríem camuflaríeu camuflassen camuflasses camuflassin camuflassis camuflat camuflats camuflau camuflava camuflaven camuflaves camufle camuflem camuflen camufles camuflessen camuflesses camuflessin camuflessis camufleu camufli camuflin camuflis camuflo camuflà camuflàrem camuflàreu camuflàs camuflàssem camuflàsseu camuflàssim camuflàssiu camuflàvem camuflàveu camuflés camufléssem camuflésseu camufléssim camufléssiu camuflí occ sept val v
camuflar

camí /kaˈmi/ n masc
caminho

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
canadense
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ n masc
canadense
Persona que habita o és originària del Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
canal
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canalla /kaˈna.ʎa/ /kəˈna.ʎə/ n neut
canalha
Persona vil i reprovable.

canapè /ka.naˈpe/ /kə.nəˈpɛ/ n masc
canapé

canari n masc
canário
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
chanceler

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cancel cancel·la cancel·lada cancel·lades cancel·lam cancel·lant cancel·lar cancel·lara cancel·laran cancel·larem cancel·laren cancel·lares cancel·lareu cancel·laria cancel·larien cancel·laries cancel·larà cancel·laràs cancel·laré cancel·laríem cancel·laríeu cancel·lassen cancel·lasses cancel·lassin cancel·lassis cancel·lat cancel·lats cancel·lau cancel·lava cancel·laven cancel·laves cancel·le cancel·lem cancel·len cancel·les cancel·lessen cancel·lesses cancel·lessin cancel·lessis cancel·leu cancel·li cancel·lin cancel·lis cancel·lo cancel·là cancel·làrem cancel·làreu cancel·làs cancel·làssem cancel·làsseu cancel·làssim cancel·làssiu cancel·làvem cancel·làveu cancel·lés cancel·léssem cancel·lésseu cancel·léssim cancel·léssiu cancel·lí occ sept val v
anular
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
vela

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
candidato

candidatura /kan.di.ðaˈtu.ɾa/ /kən.di.ðəˈtu.ɾə/ n fem
candidatura

canell /kaˈneʎ/ n masc
pulso

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
candelabro

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
canguru
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
cano

canonge /kaˈnɔɲ.d͡ʒe/ /kəˈnɔɲ.ʒə/ n masc
cónego

canongessa /ka.noɲˈd͡ʒe.sa/ /kə.noɲˈʒə.sə/ /kə.nuɲˈʒɛ.sə/ n fem
canonisa

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
toucinho
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
cansaço

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
cansado

cant gregorià n masc
canto gregoriano

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
cantor

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cant canta cantada cantades cantam cantant cantar cantara cantaran cantarem cantaren cantares cantareu cantaria cantarien cantaries cantarà cantaràs cantaré cantaríem cantaríeu cantassen cantasses cantassin cantassis cantat cantats cantau cantava cantaven cantaves cante cantem canten cantes cantessen cantesses cantessin cantessis canteu canti cantin cantis canto cantà cantàrem cantàreu cantàs cantàssem cantàsseu cantàssim cantàssiu cantàvem cantàveu cantés cantéssem cantésseu cantéssim cantéssiu cantí occ sept val v
cantar
Produir música amb la veu.

cantautor /kan.tawˈto/ /kan.tawˈtoɾ/ /kən.təwˈto/ n masc
cantautor

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
cantil
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
esquina
Encreuament de dos carrers.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ adj masc
cantonês
Relatiu o pertanyent a Canton o al seu dialecte propi.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ n masc
cantonês
Persona que habita o és originària de Canton.
Dialecte del xinès parlat majoritàriament a la zona de Canton.

cantussejar /kan.tu.seˈd͡ʒa/ /kan.tu.seˈd͡ʒaɾ/ /kan.tu.seˈʒa/ /kən.tu.səˈd͡ʒa/ /kən.tu.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cantussege cantussegem cantussegen cantusseges cantussegessen cantussegesses cantussegessin cantussegessis cantussegeu cantussegi cantussegin cantussegis cantussegés cantussegéssem cantussegésseu cantussegéssim cantussegéssiu cantussegí cantusseig cantusseja cantussejada cantussejades cantussejam cantussejant cantussejar cantussejara cantussejaran cantussejarem cantussejaren cantussejares cantussejareu cantussejaria cantussejarien cantussejaries cantussejarà cantussejaràs cantussejaré cantussejaríem cantussejaríeu cantussejassen cantussejasses cantussejassin cantussejassis cantussejat cantussejats cantussejau cantussejava cantussejaven cantussejaves cantussejo cantussejà cantussejàrem cantussejàreu cantussejàs cantussejàssem cantussejàsseu cantussejàssim cantussejàssiu cantussejàvem cantussejàveu occ sept val v
cantar à meia voz

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
mudança
Acció i efecte de canviar.
troco
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviador /kam.bi.aˈðo/ /kam.bi.aˈðoɾ/ /kaɱ.vi.aˈðoɾ/ /kəm.bi.əˈðo/ /kəɱ.vi.əˈðo/ n masc
trocador

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canvia canviada canviades canviam canviant canviar canviara canviaran canviarem canviaren canviares canviareu canviaria canviarien canviaries canviarà canviaràs canviaré canviaríem canviaríeu canviassen canviasses canviassin canviassis canviat canviats canviau canviava canviaven canviaves canvie canviem canvien canvies canviessen canviesses canviessin canviessis canvieu canvii canvio canvià canviàrem canviàreu canviàs canviàssem canviàsseu canviàssim canviàssiu canviàvem canviàveu canviés canviéssem canviésseu canviéssim canviéssiu canvií canviï canviïn canviïs occ sept val v
mudar
Modificar, fer diferent, variar.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ n neut
cambista

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
cana
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
canela
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
canção
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

caní /kaˈni/ adj masc
canina

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
canibal
antropòfag

canònicament /kaˌnɔ.ni.kaˈmen/ /kaˌnɔ.ni.kaˈment/ /kəˌnɔ.ni.kəˈmen/ /kəˌnɔ.ni.kəˈment/ adv
canonicamente

canó /kaˈno/ n masc
canhão
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
caos

cap n masc
cabeça
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap n neut
chefe
Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.

cap de setmana n masc
fim de semana final de semana

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
capa
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
camada
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
capacidade
Contingut que cap en un espai concret.
Aptitud que permet a una persona de reeixir en l'exercici d'una activitat determinada.

capadoci /ka.paˈðɔ.si/ /kə.pəˈðɔ.si/ capadòcia adj masc
capadócio
Relatiu o pertanyent a la Capadòcia.

capadoci /ka.paˈðɔ.si/ /kə.pəˈðɔ.si/ n masc
capadócio
Persona que habita o és originària de la Capadòcia.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
capaz
Apte o hàbil per fer una cosa.

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capbussa capbussada capbussades capbussam capbussant capbussar capbussara capbussaran capbussarem capbussaren capbussares capbussareu capbussaria capbussarien capbussaries capbussarà capbussaràs capbussaré capbussaríem capbussaríeu capbussassen capbussasses capbussassin capbussassis capbussat capbussats capbussau capbussava capbussaven capbussaves capbusse capbussem capbussen capbusses capbussessen capbussesses capbussessin capbussessis capbusseu capbussi capbussin capbussis capbusso capbussà capbussàrem capbussàreu capbussàs capbussàssem capbussàsseu capbussàssim capbussàssiu capbussàvem capbussàveu capbussés capbusséssem capbussésseu capbusséssim capbusséssiu capbussí capbús occ sept val v
mergulhar
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
capela

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
padre capelão
Sacerdot titular d'una capellania.

capfoguer /ˌkap.foˈɣe/ /ˌkap.foˈɣeɾ/ /ˌkap.fuˈɣe/ n masc
cão

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
girino
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
capivara

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
capilar
(anatomia) vas capil·lar

capital /ka.piˈtaɫ/ adj
capital
De molta importància.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
capital
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capital /ka.piˈtaɫ/ n masc
capital
Diners, conjunt de béns acumulats.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
capitalismo

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
capitel

capitoli /ka.piˈtɔ.ɫi/ /kə.piˈtɔ.ɫi/ n masc
capitólio

capità /ka.piˈta/ n masc
capitão capitã

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
botão
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ n masc
cabo

capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ n neut
capricorniano

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ n masc
capricho

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
cativo

captrencar /ˌkap.tɾeŋˈka/ /ˌkap.tɾeŋˈkaɾ/ /ˌkap.tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. captrenca captrencada captrencades captrencant captrencar captrencara captrencaran captrencarem captrencaren captrencares captrencareu captrencaria captrencarien captrencaries captrencarà captrencaràs captrencaré captrencaríem captrencaríeu captrencassen captrencasses captrencat captrencats captrencava captrencaven captrencaves captrenco captrencà captrencàrem captrencàreu captrencàssem captrencàsseu captrencàvem captrencàveu captrenque captrenquem captrenquen captrenques captrenquessen captrenquesses captrenquessin captrenquessis captrenqueu captrenqui captrenquin captrenquis captrenqués captrenquéssem captrenquésseu captrenquéssim captrenquéssiu captrenquí occ sept val val (1) v
esmechar

capturar /kap.tuˈɾa/ /kap.tuˈɾaɾ/ /kəp.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) captur captura capturada capturades capturam capturant capturar capturara capturaran capturarem capturaren capturares capturareu capturaria capturarien capturaries capturarà capturaràs capturaré capturaríem capturaríeu capturassen capturasses capturassin capturassis capturat capturats capturau capturava capturaven capturaves capture capturem capturen captures capturessen capturesses capturessin capturessis captureu capturi capturin capturis capturo capturà capturàrem capturàreu capturàs capturàssem capturàsseu capturàssim capturàssiu capturàvem capturàveu capturés capturéssem capturésseu capturéssim capturéssiu capturí occ sept val v
capturar
Aconseguir apoderar-se vencent la resistència.

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
capucho capuz
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
capuchino

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
crepúsculo
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capçada /kapˈsa.ða/ /kəpˈsa.ðə/ n fem
copa
Conjunt de les branques d'un arbre.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ n masc
cabeceira
Part del llit on es posa el cap.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
capítulo
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
capão
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.

caqui n masc
caqui
Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
caro
De preu elevat.
querido
Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ conjunction
visto que

cara /ˈka.ɾa/ n fem
face rosto
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
abóbora
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) caracteritz caracteritza caracteritzada caracteritzades caracteritzam caracteritzant caracteritzar caracteritzara caracteritzaran caracteritzarem caracteritzaren caracteritzares caracteritzareu caracteritzaria caracteritzarien caracteritzaries caracteritzarà caracteritzaràs caracteritzaré caracteritzaríem caracteritzaríeu caracteritzassen caracteritzasses caracteritzassin caracteritzassis caracteritzat caracteritzats caracteritzau caracteritzava caracteritzaven caracteritzaves caracteritze caracteritzem caracteritzen caracteritzes caracteritzessen caracteritzesses caracteritzessin caracteritzessis caracteritzeu caracteritzi caracteritzin caracteritzis caracteritzo caracteritzà caracteritzàrem caracteritzàreu caracteritzàs caracteritzàssem caracteritzàsseu caracteritzàssim caracteritzàssiu caracteritzàvem caracteritzàveu caracteritzés caracteritzéssem caracteritzésseu caracteritzéssim caracteritzéssiu caracteritzí occ sept val v
caracterizar

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
característico

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
característica
Forma femenina de característic.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
caracol
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
parafuso
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ n masc
caralho
(vulgarisme) penis

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
caramelo
Pasta de sucre cremat.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
sincelo

caramel·lització /ka.ɾa.me.ɫi.d͡za.siˈo/ /ka.ɾa.me.ɫi.za.siˈo/ /ka.ɾa.meɫ.ɫi.d͡za.siˈo/ /ka.ɾa.meɫ.ɫi.za.siˈo/ /kə.ɾə.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /kə.ɾə.məɫ.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
caramelização

caramel·litzar /ka.ɾa.me.ɫiˈd͡za/ /ka.ɾa.me.ɫiˈza/ /ka.ɾa.meɫ.ɫiˈd͡za/ /ka.ɾa.meɫ.ɫiˈzaɾ/ /kə.ɾə.mə.ɫiˈd͡za/ /kə.ɾə.məɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caramel·litz caramel·litza caramel·litzada caramel·litzades caramel·litzam caramel·litzant caramel·litzar caramel·litzara caramel·litzaran caramel·litzarem caramel·litzaren caramel·litzares caramel·litzareu caramel·litzaria caramel·litzarien caramel·litzaries caramel·litzarà caramel·litzaràs caramel·litzaré caramel·litzaríem caramel·litzaríeu caramel·litzassen caramel·litzasses caramel·litzassin caramel·litzassis caramel·litzat caramel·litzats caramel·litzau caramel·litzava caramel·litzaven caramel·litzaves caramel·litze caramel·litzem caramel·litzen caramel·litzes caramel·litzessen caramel·litzesses caramel·litzessin caramel·litzessis caramel·litzeu caramel·litzi caramel·litzin caramel·litzis caramel·litzo caramel·litzà caramel·litzàrem caramel·litzàreu caramel·litzàs caramel·litzàssem caramel·litzàsseu caramel·litzàssim caramel·litzàssiu caramel·litzàvem caramel·litzàveu caramel·litzés caramel·litzéssem caramel·litzésseu caramel·litzéssim caramel·litzéssiu caramel·litzí occ sept val v
caramelizar

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
caravançarai caravancerá

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
caravela

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
carbono

carbó /kaɾˈbo/ n masc
carvão
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
aljava

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
carcinoma

card /ˈkart/ n masc
cardo

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) card carda cardada cardades cardam cardant cardar cardara cardaran cardarem cardaren cardares cardareu cardaria cardarien cardaries cardarà cardaràs cardaré cardaríem cardaríeu cardassen cardasses cardassin cardassis cardat cardats cardau cardava cardaven cardaves carde cardem carden cardes cardessen cardesses cardessin cardessis cardeu cardi cardin cardis cardo cardà cardàrem cardàreu cardàs cardàssem cardàsseu cardàssim cardàssiu cardàvem cardàveu cardés cardéssem cardésseu cardéssim cardéssiu cardí occ sept val v
foder
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
cardeal
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
cardeal

cardio- /ˈkar.di.u/ /ˈkar.ði.u/ /ˈkaɾ.ði.o/ prefix
cardio-

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
cardiologia

cardiopatia /kaɾ.ði.o.paˈti.a/ /kər.di.u.pəˈti.ə/ /kər.ði.u.pəˈti.ə/ /kəɾ.ði.o.pəˈti.ə/ n fem
cardiopatia

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ adj
cardiovascular

cardíac /kaɾˈði.ak/ /kərˈdi.ək/ adj masc
cardíaco

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
carélio careliano
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

caribeny /kə.ɾiˈbəɲ/ /kə.ɾiˈbɛɲ/ /kə.ɾiˈβɛɲ/ adj masc
caribenho

caricatura /ka.ɾi.kaˈtu.ɾa/ /kə.ɾi.kəˈtu.ɾə/ n fem
caricatura

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
campainha
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
carisma

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
caridade

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ adj masc
caritativo

caritativament /ka.ɾi.taˌti.vaˈment/ /ka.ɾi.taˌti.βaˈmen/ /kə.ɾi.təˌti.vəˈmen/ /kə.ɾi.təˌti.vəˈment/ /kə.ɾi.təˌti.βəˈmen/ adv
caridosamente

carmanyola /kar.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫɔ/ /kər.məˈɲɔ.ɫə/ n fem
marmita
Recipient tapat per a portar aliments preparats per a menjar.

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
carmesim carmim

carmí /kərˈmi/ n masc
carmim

carn n fem
carne

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
carnaval

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
carniceiro
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ adj masc
carnívoro

carp /ˈkarp/ n masc
carpo

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
carpa
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
diretoria
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
carregador
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) carreg carrega carregada carregades carregam carregant carregar carregara carregaran carregarem carregaren carregares carregareu carregaria carregarien carregaries carregarà carregaràs carregaré carregaríem carregaríeu carregassen carregasses carregassin carregassis carregat carregats carregau carregava carregaven carregaves carrego carregue carreguem carreguen carregues carreguessen carreguesses carreguessin carreguessis carregueu carregui carreguin carreguis carregués carreguéssem carreguésseu carreguéssim carreguéssiu carreguí carregà carregàrem carregàreu carregàs carregàssem carregàsseu carregàssim carregàssiu carregàvem carregàveu occ sept val v
carregar
Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
(informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.
(esports de pilota) Escometre un adversari recolzant-hi el cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.
(rugbi) Intentar interceptar un xut de l'equip adversari.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
rua
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
carreira
Trajectòria professional o pública.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
estrada
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
carrinho de mão

carreu /kaˈrɛw/ /kəˈrɛw/ n masc
cantaria

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ n masc
alameda

carril bici n masc
faixa/pista para ciclistas

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
carreta
Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
carniça

carst /ˈkarst/ n masc
carso

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
carta
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
carteiro

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
carteira
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartesià /kaɾ.te.ziˈa/ /kər.tə.ziˈa/ adj masc
cartesiano

cartomància /kaɾ.toˈman.si.a/ /kər.tuˈman.si.ə/ /kəɾ.toˈman.si.ə/ n fem
cartomancia

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
cartucho
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
cartilagem

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
papelão

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
alcachofra

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
caractere
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
carácter caráter
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

carícia /kaˈɾi.si.a/ /kəˈɾi.si.ə/ n fem
carícia

cas n masc
caso
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic n masc
caso oblíquo

casa /ˈka.za/ n fem
casa lar
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
boda
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas casa casada casades casam casant casar casara casaran casarem casaren casares casareu casaria casarien casaries casarà casaràs casaré casaríem casaríeu casassen casasses casassin casassis casat casats casau casava casaven casaves case casem casen cases casessen casesses casessin casessis caseu casi casin casis caso casà casàrem casàreu casàs casàssem casàsseu casàssim casàssiu casàvem casàveu casés caséssem casésseu caséssim caséssiu casí occ sept val v
casar
Contraure matrimoni.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
casado

casc /ˈkask/ n masc
capacete
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascall /kasˈkaʎ/ /kəsˈkaj/ /kəsˈkaʎ/ n masc
papoila

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ n masc
chocalho

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
caspa

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas cassa cassada cassades cassam cassant cassar cassara cassaran cassarem cassaren cassares cassareu cassaria cassarien cassaries cassarà cassaràs cassaré cassaríem cassaríeu cassassen cassasses cassassin cassassis cassat cassats cassau cassava cassaven cassaves casse cassem cassen casses cassessen cassesses cassessin cassessis casseu cassi cassin cassis casso cassà cassàrem cassàreu cassàs cassàssem cassàsseu cassàssim cassàssiu cassàvem cassàveu cassés casséssem cassésseu casséssim casséssiu cassí occ sept val v
cassar

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ n fem
caçarola

cast /ˈkast/ adj masc
casto

castany /kəsˈtaɲ/ n masc
castanho

castanya n fem
castanha
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
castidade

castell /kasˈteʎ/ n masc
castelo
Fortificació defensiva.

castellà adj masc
espanhol
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
castelão
Habitant d'un castell.
castelhano
Natural de Castella.
espanhol
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ alg bal castig castiga castigada castigades castigam castigant castigar castigara castigaran castigarem castigaren castigares castigareu castigaria castigarien castigaries castigarà castigaràs castigaré castigaríem castigaríeu castigassen castigasses castigassin castigassis castigat castigats castigau castigava castigaven castigaves castigo castigue castiguem castiguen castigues castiguessen castiguesses castiguessin castiguessis castigueu castigui castiguin castiguis castigués castiguéssem castiguésseu castiguéssim castiguéssiu castiguí castigà castigàrem castigàreu castigàs castigàssem castigàsseu castigàssim castigàssiu castigàvem castigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
castigar
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
castor
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) castr castra castrada castrades castram castrant castrar castrara castraran castrarem castraren castrares castrareu castraria castrarien castraries castrarà castraràs castraré castraríem castraríeu castrassen castrasses castrassin castrassis castrat castrats castrau castrava castraven castraves castre castrem castren castres castressen castresses castressin castressis castreu castri castrin castris castro castrà castràrem castràreu castràs castràssem castràsseu castràssim castràssiu castràvem castràveu castrés castréssem castrésseu castréssim castréssiu castrí occ sept val v
capar
Extirpar els òrgans reproductors.

casual /ka.zuˈaɫ/ adj
casual

cataclisme /ka.taˈkɫiz.me/ /kə.təˈkɫiz.mə/ n masc
cataclismo

catacumba /ka.taˈkum.ba/ /kə.təˈkum.bə/ n fem
catacumba
Lloc subterrani i sovint secret on s'enterren morts i sovint també es practiquen actes religiosos, en especial les de l'antiga Roma, famoses pels seus complicats circuits.

catalanitat /ka.ta.ɫa.niˈtat/ /kə.tə.ɫə.niˈtat/ n fem
catalanidade

catalitzar /ka.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.ta.ɫiˈza/ /ka.ta.ɫiˈzaɾ/ alg ant bal catalitz catalitza catalitzada catalitzades catalitzaia catalitzaien catalitzaies catalitzam catalitzant catalitzar catalitzara catalitzaran catalitzarem catalitzaren catalitzares catalitzareu catalitzaria catalitzarien catalitzaries catalitzariva catalitzariven catalitzarives catalitzarà catalitzaràs catalitzaré catalitzaríem catalitzaríeu catalitzarívem catalitzaríveu catalitzassen catalitzasses catalitzassin catalitzassis catalitzat catalitzats catalitzau catalitzava catalitzaven catalitzaves catalitzavi catalitzavo catalitze catalitzeguem catalitzeguessa catalitzeguessen catalitzeguesses catalitzegueu catalitzegués catalitzeguéssom catalitzeguéssou catalitzem catalitzen catalitzes catalitzessa catalitzessen catalitzesses catalitzessi catalitzessin catalitzessis catalitzeu catalitzi catalitzin catalitzis catalitzo catalitzos catalitzs catalitzà catalitzàiem catalitzàieu catalitzàrem catalitzàreu catalitzàs catalitzàssem catalitzàsseu catalitzàssim catalitzàssiu catalitzàvem catalitzàvets catalitzàveu catalitzàvom catalitzés catalitzéssem catalitzésseu catalitzéssim catalitzéssiu catalitzí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
catalisar

català adj masc
catalão
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
catalão
Natural de Catalunya.
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catalític /ka.taˈɫi.tik/ /kə.təˈɫi.tik/ adj masc
catalítico

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
cataplasma
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
catapulta
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
catarro
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catarsi /kaˈtaɾ.si/ /kəˈtar.si/ n fem
catarse

catastròfic /ka.tasˈtɾɔ.fik/ adj masc
catastrófico

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ n fem
catecolamina

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
catedral

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
categoria

categoria lèxica n fem
classe gramatical

categoritzar /ka.te.ɣo.ɾiˈd͡za/ /ka.te.ɣo.ɾiˈza/ /ka.te.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /kə.tə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /kə.tə.ɣu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) categoritz categoritza categoritzada categoritzades categoritzam categoritzant categoritzar categoritzara categoritzaran categoritzarem categoritzaren categoritzares categoritzareu categoritzaria categoritzarien categoritzaries categoritzarà categoritzaràs categoritzaré categoritzaríem categoritzaríeu categoritzassen categoritzasses categoritzassin categoritzassis categoritzat categoritzats categoritzau categoritzava categoritzaven categoritzaves categoritze categoritzem categoritzen categoritzes categoritzessen categoritzesses categoritzessin categoritzessis categoritzeu categoritzi categoritzin categoritzis categoritzo categoritzà categoritzàrem categoritzàreu categoritzàs categoritzàssem categoritzàsseu categoritzàssim categoritzàssiu categoritzàvem categoritzàveu categoritzés categoritzéssem categoritzésseu categoritzéssim categoritzéssiu categoritzí occ sept val v
categorizar

categòricament /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
categoricamente

catet /kaˈtet/ /kəˈtɛt/ n masc
cateto

catifa /kaˈti.fa/ n fem
carpete

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
cátion catião

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
catorze quatorze

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
décimo-quarto

catxa /ˈka.t͡ʃa/ /ˈka.t͡ʃə/ n fem
blefe

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
cachalote

catxalot nan n masc
cachalote-anão

catxalot pigmeu n masc
cachalote-pigmeu

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ n fem
catálise

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
catástrofe desastre
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catàstrofe natural n fem
desastre natural

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
católico
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

cau /ˈkaw/ n masc
toca
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caució /kaw.siˈo/ /kəw.siˈo/ n fem
caução

caucàsic /kawˈka.zik/ /kəwˈka.zik/ adj masc
caucasiano

caure /ˈkaw.ɾe/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
cair
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
Escaure's en cert temps o cert lloc.

caure malalt v
cair doente

causa /ˈkaw.za/ n fem
causa
Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) causa causada causades causam causant causar causara causaran causarem causaren causares causareu causaria causarien causaries causarà causaràs causaré causaríem causaríeu causassen causasses causassin causassis causat causats causau causava causaven causaves cause causem causen causes causessen causesses causessin causessis causeu causi causin causis causo causà causàrem causàreu causàs causàssem causàsseu causàssim causàssiu causàvem causàveu causés causéssem causésseu causéssim causéssiu causí caús occ sept val v
causar

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ n fem
cautela

cautelosament /kaw.teˌɫo.zaˈmen/ /kaw.teˌɫo.zaˈment/ /kəw.təˌɫo.zəˈmen/ /kəw.təˌɫo.zəˈment/ adv
cuidadosamente

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cauteritz cauteritza cauteritzada cauteritzades cauteritzaia cauteritzaien cauteritzaies cauteritzam cauteritzant cauteritzar cauteritzara cauteritzaran cauteritzarem cauteritzaren cauteritzares cauteritzareu cauteritzaria cauteritzarien cauteritzaries cauteritzariva cauteritzariven cauteritzarives cauteritzarà cauteritzaràs cauteritzaré cauteritzaríem cauteritzaríeu cauteritzarívem cauteritzaríveu cauteritzassen cauteritzasses cauteritzassin cauteritzassis cauteritzat cauteritzats cauteritzau cauteritzava cauteritzaven cauteritzaves cauteritzavi cauteritzavo cauteritze cauteritzeguem cauteritzeguessa cauteritzeguessen cauteritzeguesses cauteritzegueu cauteritzegués cauteritzeguéssom cauteritzeguéssou cauteritzem cauteritzen cauteritzes cauteritzessa cauteritzessen cauteritzesses cauteritzessi cauteritzessin cauteritzessis cauteritzeu cauteritzi cauteritzin cauteritzis cauteritzo cauteritzos cauteritzs cauteritzà cauteritzàiem cauteritzàieu cauteritzàrem cauteritzàreu cauteritzàs cauteritzàssem cauteritzàsseu cauteritzàssim cauteritzàssiu cauteritzàvem cauteritzàvets cauteritzàveu cauteritzàvom cauteritzés cauteritzéssem cauteritzésseu cauteritzéssim cauteritzéssiu cauteritzí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cauterizar

cavalcada /ka.vaɫˈka.ða/ /ka.βaɫˈka.ða/ /kə.vəɫˈka.ðə/ /kə.βəɫˈka.ðə/ n fem
cavalgada
Comitiva a cavall.

cavalcadura /ka.vaɫ.kaˈðu.ɾa/ /ka.βaɫ.kaˈðu.ɾa/ /kə.vəɫ.kəˈðu.ɾə/ /kə.βəɫ.kəˈðu.ɾə/ n fem
montaria

cavalcar /ka.vaɫˈkaɾ/ /ka.βaɫˈka/ /ka.βaɫˈkaɾ/ /kə.vəɫˈka/ /kə.βəɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cavalc cavalca cavalcada cavalcades cavalcam cavalcant cavalcar cavalcara cavalcaran cavalcarem cavalcaren cavalcares cavalcareu cavalcaria cavalcarien cavalcaries cavalcarà cavalcaràs cavalcaré cavalcaríem cavalcaríeu cavalcassen cavalcasses cavalcassin cavalcassis cavalcat cavalcats cavalcau cavalcava cavalcaven cavalcaves cavalco cavalcà cavalcàrem cavalcàreu cavalcàs cavalcàssem cavalcàsseu cavalcàssim cavalcàssiu cavalcàvem cavalcàveu cavalque cavalquem cavalquen cavalques cavalquessen cavalquesses cavalquessin cavalquessis cavalqueu cavalqui cavalquin cavalquis cavalqués cavalquéssem cavalquésseu cavalquéssim cavalquéssiu cavalquí occ sept val v
cavalgar

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
cavalo
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
cavalo-marinho

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
cavaleiro
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
cavalaria
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
carrossel
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cau cav cava cavada cavades cavam cavant cavar cavara cavaran cavarem cavaren cavares cavareu cavaria cavarien cavaries cavarà cavaràs cavaré cavaríem cavaríeu cavassen cavasses cavassin cavassis cavat cavats cavau cavava cavaven cavaves cave cavem caven caves cavessen cavesses cavessin cavessis caveu cavi cavin cavis cavo cavà cavàrem cavàreu cavàs cavàssem cavàsseu cavàssim cavàssiu cavàvem cavàveu cavés cavéssem cavésseu cavéssim cavéssiu caví occ sept val v
cavar

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
caviar

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
cavidade
Espai buid a dins d'un sòlid.

cavitat abdominal n fem
cavidade abdominal

cavitat pleural n fem
cavidade pleural

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
caça
Acció de caçar.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n masc
caça
Avió militar destinat a combatre aeronaus enemigues.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
caçador

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cace cacem cacen caces cacessen cacesses cacessin cacessis caceu caci cacin cacis cacés cacéssem cacésseu cacéssim cacéssiu cací caç caça caçada caçades caçam caçant caçar caçara caçaran caçarem caçaren caçares caçareu caçaria caçarien caçaries caçarà caçaràs caçaré caçaríem caçaríeu caçassen caçasses caçassin caçassis caçat caçats caçau caçava caçaven caçaves caço caçà caçàrem caçàreu caçàs caçàssem caçàsseu caçàssim caçàssiu caçàvem caçàveu occ sept val v
caçar

caòticament /kaˌɔ.ti.kaˈmen/ /kaˌɔ.ti.kaˈment/ /kəˌɔ.ti.kəˈmen/ /kəˌɔ.ti.kəˈment/ adv
caoticamente

ce n fem
cê
Lletra c/C.

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
cebola

cebuà /se.buˈa/ /sə.βuˈa/ n masc
cebuano
Llengua de la família austronèsica del grup visaia parlada a Cebu (Filipines) i illes adjacents.

cec cega adj
cego
Que no hi veu.

cec n masc
cego
Privat de la capacitat de veure-hi.
ceco
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cedir /seˈði/ /seˈðiɾ/ /səˈði/ bal cedeix cedeixen cedeixes cedeixi cedeixin cedeixis cedeixo cedesc cedesqui cedesquin cedesquis cedia cedida cedides cedien cedies cediguem cedigueu cedim cedint cedir cedira cediran cedirem cediren cedires cedireu cediria cedirien cediries cedirà cediràs cediré cediríem cediríeu cedisc cedisca cedisquen cedisques cedissen cedisses cedissin cedissis cedit cedits cediu cedix cedixen cedixes cedixo cedí cedíem cedíeu cedírem cedíreu cedís cedíssem cedísseu cedíssim cedíssiu n-occ occ sept val v
ceder

cefalosporina /se.fa.ɫos.poˈɾi.na/ /sə.fə.ɫos.poˈɾi.nə/ /sə.fə.ɫus.puˈɾi.nə/ n fem
cefalosporina

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ n fem
cefaléia

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ceg cega cegada cegades cegam cegant cegar cegara cegaran cegarem cegaren cegares cegareu cegaria cegarien cegaries cegarà cegaràs cegaré cegaríem cegaríeu cegassen cegasses cegassin cegassis cegat cegats cegau cegava cegaven cegaves cego cegue ceguem ceguen cegues ceguessen ceguesses ceguessin ceguessis cegueu cegui ceguin ceguis cegués ceguéssem ceguésseu ceguéssim ceguéssiu ceguí cegà cegàrem cegàreu cegàs cegàssem cegàsseu cegàssim cegàssiu cegàvem cegàveu occ sept val v
cegar

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ n fem
cegueira

cel n masc
céu alturas
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
celebração

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) celebr celebra celebrada celebrades celebram celebrant celebrar celebrara celebraran celebrarem celebraren celebrares celebrareu celebraria celebrarien celebraries celebrarà celebraràs celebraré celebraríem celebraríeu celebrassen celebrasses celebrassin celebrassis celebrat celebrats celebrau celebrava celebraven celebraves celebre celebrem celebren celebres celebressen celebresses celebressin celebressis celebreu celebri celebrin celebris celebro celebrà celebràrem celebràreu celebràs celebràssem celebràsseu celebràssim celebràssiu celebràvem celebràveu celebrés celebréssem celebrésseu celebréssim celebréssiu celebrí occ sept val v
celebrar festejar
Fer activitats festives.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
celebridade

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
celesta

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
sobrancelha sobrolho
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
adega

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ n neut
celta
Individu pertanyent a la cultura principal que habità Europa en l'antiguitat.

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
cela

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
celofane

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
celular

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
celulose

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
cemitério

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
cinzas cinza

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
cinzeiro

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
cenotáfio

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) censur censura censurada censurades censuram censurant censurar censurara censuraran censurarem censuraren censurares censurareu censuraria censurarien censuraries censurarà censuraràs censuraré censuraríem censuraríeu censurassen censurasses censurassin censurassis censurat censurats censurau censurava censuraven censuraves censure censurem censuren censures censuressen censuresses censuressin censuressis censureu censuri censurin censuris censuro censurà censuràrem censuràreu censuràs censuràssem censuràsseu censuràssim censuràssiu censuràvem censuràveu censurés censuréssem censurésseu censuréssim censuréssiu censurí occ sept val v
censurar
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
cem cento

centellejar /sen.te.ʎeˈd͡ʒa/ /sen.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /sen.te.ʎeˈʒa/ /sən.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /sən.tə.ʎəˈʒa/ alg bal centellege centellegem centellegen centelleges centellegessen centellegesses centellegessin centellegessis centellegeu centellegi centellegin centellegis centellegés centellegéssem centellegésseu centellegéssim centellegéssiu centellegí centelleig centelleja centellejada centellejades centellejam centellejant centellejar centellejara centellejaran centellejarem centellejaren centellejares centellejareu centellejaria centellejarien centellejaries centellejarà centellejaràs centellejaré centellejaríem centellejaríeu centellejassen centellejasses centellejassin centellejassis centellejat centellejats centellejau centellejava centellejaven centellejaves centellejo centellejà centellejàrem centellejàreu centellejàs centellejàssem centellejàsseu centellejàssim centellejàssiu centellejàvem centellejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
cintilar

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ adj
central

central nuclear n fem
central nuclear

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
centro
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centrifugació /sen.tɾi.fu.ɣa.siˈo/ /sən.tɾi.fu.ɣə.siˈo/ n fem
centrifugação

centuplicar /sen.tu.pɫiˈka/ /sen.tu.pɫiˈkaɾ/ /sən.tu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) centuplic centuplica centuplicada centuplicades centuplicam centuplicant centuplicar centuplicara centuplicaran centuplicarem centuplicaren centuplicares centuplicareu centuplicaria centuplicarien centuplicaries centuplicarà centuplicaràs centuplicaré centuplicaríem centuplicaríeu centuplicassen centuplicasses centuplicassin centuplicassis centuplicat centuplicats centuplicau centuplicava centuplicaven centuplicaves centuplico centuplicà centuplicàrem centuplicàreu centuplicàs centuplicàssem centuplicàsseu centuplicàssim centuplicàssiu centuplicàvem centuplicàveu centuplique centupliquem centupliquen centupliques centupliquessen centupliquesses centupliquessin centupliquessis centupliqueu centupliqui centupliquin centupliquis centupliqués centupliquéssem centupliquésseu centupliquéssim centupliquéssiu centupliquí occ sept val v
centuplicar

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ n masc
centurião

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ number
centésimo

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
centímetro
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cenyir /seˈɲi/ /seˈɲiɾ/ bal cenyeix cenyeixen cenyeixes cenyeixi cenyeixin cenyeixis cenyeixo cenyesc cenyesqui cenyesquin cenyesquis cenyia cenyida cenyides cenyien cenyies cenyiguem cenyigueu cenyim cenyint cenyir cenyira cenyiran cenyirem cenyiren cenyires cenyireu cenyiria cenyirien cenyiries cenyirà cenyiràs cenyiré cenyiríem cenyiríeu cenyisc cenyisca cenyisquen cenyisques cenyissen cenyisses cenyissin cenyissis cenyit cenyits cenyiu cenyix cenyixen cenyixes cenyixo cenyí cenyíem cenyíeu cenyírem cenyíreu cenyís cenyíssem cenyísseu cenyíssim cenyíssiu n-occ occ sept val v
arrodear

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
cetro

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
cera

cercador /ser.kaˈðo/ /seɾ.kaˈðoɾ/ /sər.kəˈðo/ n masc
buscador
Qui cerca.

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cerc cerca cercada cercades cercam cercant cercar cercara cercaran cercarem cercaren cercares cercareu cercaria cercarien cercaries cercarà cercaràs cercaré cercaríem cercaríeu cercassen cercasses cercassin cercassis cercat cercats cercau cercava cercaven cercaves cerco cercà cercàrem cercàreu cercàs cercàssem cercàsseu cercàssim cercàssiu cercàvem cercàveu cerque cerquem cerquen cerques cerquessen cerquesses cerquessin cerquessis cerqueu cerqui cerquin cerquis cerqués cerquéssem cerquésseu cerquéssim cerquéssiu cerquí occ sept val v
pesquisar
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
círculo
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
cereal

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
cerebelo

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
cerebral

ceri n masc
cério
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
cerimónia cerimônia

cerra /ˈsə.rə/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
cerda

cert /ˈsɛrt/ adj masc
certo
Segur, sens dubte.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
certamente

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
certeza

certificar /seɾ.ti.fiˈka/ /seɾ.ti.fiˈkaɾ/ /sər.ti.fiˈka/ alg ant bal cent certific certifica certificada certificades certificaia certificaien certificaies certificam certificant certificar certificara certificaran certificarem certificaren certificares certificareu certificaria certificarien certificaries certificariva certificariven certificarives certificarà certificaràs certificaré certificaríem certificaríeu certificarívem certificaríveu certificassen certificasses certificassin certificassis certificat certificats certificau certificava certificaven certificaves certificavi certificavo certifico certificos certificà certificàiem certificàieu certificàrem certificàreu certificàs certificàssem certificàsseu certificàssim certificàssiu certificàvem certificàvets certificàveu certificàvom certifique certifiqueguem certifiqueguessa certifiqueguessen certifiqueguesses certifiquegueu certifiquegués certifiqueguéssom certifiqueguéssou certifiquem certifiquen certifiques certifiquessa certifiquessen certifiquesses certifiquessi certifiquessin certifiquessis certifiqueu certifiqui certifiquin certifiquis certifiqués certifiquéssem certifiquésseu certifiquéssim certifiquéssiu certifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
afirmar
Donar una cosa per certa.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ adj
cadastrado
Enviament postal amb garantia de lliurament al destinatari.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
certificado
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

ceruli /səˈɾu.ɫi/ n masc
cerúleo

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
corço

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
cérebro
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
cerveja
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

cervical /ser.βiˈkaɫ/ /seɾ.viˈkaɫ/ /seɾ.βiˈkaɫ/ /sər.biˈkaɫ/ /səɾ.viˈkaɫ/ adj
cervical

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ adj masc
cerâmico

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
cerâmica

cesi n masc
césio

cessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
cessão

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
cesariana

cian /siˈan/ n masc
ciano

ciberatac /si.be.ɾaˈtak/ /si.βə.ɾəˈtak/ n masc
ciberataque

ciberguerra /si.beɾˈɣɛ.ra/ /si.βerˈɣɛ.ra/ /si.βeɾˈɣɛ.rɛ/ /si.βərˈɡɛ.rə/ n fem
ciberguerra

cicatritzar /si.ka.tɾiˈd͡za/ /si.ka.tɾiˈza/ /si.ka.tɾiˈzaɾ/ /si.kə.tɾiˈd͡za/ alg ant bal cent cicatritz cicatritza cicatritzada cicatritzades cicatritzaia cicatritzaien cicatritzaies cicatritzam cicatritzant cicatritzar cicatritzara cicatritzaran cicatritzarem cicatritzaren cicatritzares cicatritzareu cicatritzaria cicatritzarien cicatritzaries cicatritzariva cicatritzariven cicatritzarives cicatritzarà cicatritzaràs cicatritzaré cicatritzaríem cicatritzaríeu cicatritzarívem cicatritzaríveu cicatritzassen cicatritzasses cicatritzassin cicatritzassis cicatritzat cicatritzats cicatritzau cicatritzava cicatritzaven cicatritzaves cicatritzavi cicatritzavo cicatritze cicatritzeguem cicatritzeguessa cicatritzeguessen cicatritzeguesses cicatritzegueu cicatritzegués cicatritzeguéssom cicatritzeguéssou cicatritzem cicatritzen cicatritzes cicatritzessa cicatritzessen cicatritzesses cicatritzessi cicatritzessin cicatritzessis cicatritzeu cicatritzi cicatritzin cicatritzis cicatritzo cicatritzos cicatritzs cicatritzà cicatritzàiem cicatritzàieu cicatritzàrem cicatritzàreu cicatritzàs cicatritzàssem cicatritzàsseu cicatritzàssim cicatritzàssiu cicatritzàvem cicatritzàvets cicatritzàveu cicatritzàvom cicatritzés cicatritzéssem cicatritzésseu cicatritzéssim cicatritzéssiu cicatritzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cicatrizar

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
cicatriz

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
ciclo

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
ciclismo

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
ciclista

ciclomotor /ˌsi.kɫo.moˈtoɾ/ /ˌsi.kɫu.muˈtor/ n masc
ciclomotor

cicloturisme n masc
turismo em bicicleta

cicló /siˈkɫo/ n masc
ciclone

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
cicuta

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
científico
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
cientista
Persona que es dedica a la recerca.

científicament /si.enˌti.fi.kaˈmen/ /si.enˌti.fi.kaˈment/ /si.ənˌti.fi.kəˈmen/ /si.ənˌti.fi.kəˈment/ adv
cientificamente

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
cigarra
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
caralho
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
charuto

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
cigarro

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
cisne

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
cegonha

cigró /siˈɣɾo/ n masc
grão-de-bico

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
cilindro
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cilíndric /siˈɫin.dɾik/ adj masc
cilíndrico

cim /ˈsim/ n masc
cume

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
cimento

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
cimeira
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
cinabre

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
cinco
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-centes /siŋˈsen.tes/ /siŋˈsen.təs/ number
quinhentas
Forma femenina de cinc-cents.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
quinhentos

cineasta /si.neˈas.ta/ /si.neˈas.tə/ n neut
cineasta

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
cinema

cinematògraf /si.ne.maˈtɔ.ɣɾaf/ /si.nə.məˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
cinematógrafo
Màquina capaç de filmar i projectar imatges en moviment.

cinemàtica /si.neˈma.ti.ka/ /si.nəˈma.ti.kə/ n fem
cinemática

cingla /ˈsiŋ.ɡɫa/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n fem
cilha

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
cinologia

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
cinquenta cinqüenta

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ number
cinquenta

cinquanta-cinquè /siŋˌkwan.ta.siŋˈke/ /siŋˌkwan.tə.siŋˈkə/ /siŋˌkwan.tə.siŋˈkɛ/ number
quinquagésimo-quinto

cinquanta-dos /siŋˌkwan.taˈðos/ /siŋˌkwan.təˈðos/ number
cinquenta

cinquanta-dosè /siŋˌkwan.ta.ðoˈze/ /siŋˌkwan.tə.ðoˈzə/ /siŋˌkwan.tə.ðuˈzɛ/ number
quinquagésimo-segundo

cinquanta-dues /siŋˌkwan.taˈðu.es/ /siŋˌkwan.təˈðu.əs/ number
cinquenta
Forma femenina de cinquanta-dos.

cinquanta-nou /siŋˌkwan.taˈnɔw/ /siŋˌkwan.təˈnɔw/ number
cinquenta

cinquanta-novè /siŋˌkwan.ta.noˈve/ /siŋˌkwan.ta.noˈβe/ /siŋˌkwan.tə.noˈvə/ /siŋˌkwan.tə.nuˈvɛ/ /siŋˌkwan.tə.nuˈβɛ/ number
quinquagésimo-nono

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ number
cinquenta

cinquanta-quatrè /siŋˌkwan.ta.kwaˈtɾe/ /siŋˌkwan.tə.kwəˈtɾə/ /siŋˌkwan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
quinquagésimo-quarto

cinquanta-set /siŋˌkwan.taˈsɛt/ /siŋˌkwan.təˈsɛt/ number
cinquenta

cinquanta-setè /siŋˌkwan.ta.seˈte/ /siŋˌkwan.tə.səˈtə/ /siŋˌkwan.tə.səˈtɛ/ number
quinquagésimo-sétimo

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ number
cinquenta

cinquanta-sisè /siŋˌkwan.ta.siˈze/ /siŋˌkwan.tə.siˈzə/ /siŋˌkwan.tə.siˈzɛ/ number
quinquagésimo-sexto

cinquanta-tres /siŋˌkwan.taˈtɾes/ /siŋˌkwan.təˈtɾəs/ /siŋˌkwan.təˈtɾɛs/ number
cinquenta

cinquanta-tresè /siŋˌkwan.ta.tɾeˈze/ /siŋˌkwan.tə.tɾəˈzə/ /siŋˌkwan.tə.tɾəˈzɛ/ number
quinquagésimo-terceiro

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ number
cinquenta

cinquanta-una /siŋˌkwan.taˈu.na/ /siŋˌkwan.təˈu.nə/ number
cinquenta
Forma femenina de cinquanta-un.

cinquanta-unè /siŋˌkwan.ta.uˈne/ /siŋˌkwan.tə.uˈnə/ /siŋˌkwan.tə.uˈnɛ/ number
quinquagésimo-primeiro

cinquanta-vuit /siŋˌkwan.taˈvujt/ /siŋˌkwan.taˈβujt/ /siŋˌkwan.təˈvujt/ /siŋˌkwan.təˈβujt/ number
cinquenta

cinquanta-vuitè /siŋˌkwan.ta.vujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βwiˈte/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtə/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtɛ/ /siŋˌkwan.tə.βujˈtɛ/ number
quinquagésimo-oitavo

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
quinquagésimo

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ n fem
fita
Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.
(pilota basca) Tira de roba que serveix per a subjectar el guant d'una cesta al canell.

cinta adhesiva n fem
fita adesiva

cinta magnètica n fem
fita magnética

cintar /sinˈta/ /sinˈtaɾ/ alg ant bal cent cint cinta cintada cintades cintaia cintaien cintaies cintam cintant cintar cintara cintaran cintarem cintaren cintares cintareu cintaria cintarien cintaries cintariva cintariven cintarives cintarà cintaràs cintaré cintaríem cintaríeu cintarívem cintaríveu cintassen cintasses cintassin cintassis cintat cintats cintau cintava cintaven cintaves cintavi cintavo cinte cinteguem cinteguessa cinteguessen cinteguesses cintegueu cintegués cinteguéssom cinteguéssou cintem cinten cintes cintessa cintessen cintesses cintessi cintessin cintessis cinteu cinti cintin cintis cinto cintos cints cintà cintàiem cintàieu cintàrem cintàreu cintàs cintàssem cintàsseu cintàssim cintàssiu cintàvem cintàvets cintàveu cintàvom cintés cintéssem cintésseu cintéssim cintéssiu cintí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
circundar

cintra /ˈsin.tɾa/ /ˈsin.tɾə/ n fem
cimbre

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
cintura

cinturó n masc
cinto
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

cinèfil /siˈnɛ.fiɫ/ n masc
cinéfila

circ n masc
circo
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ adv
aproximadamente

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ adj masc
circadiano

circuit /sirˈkujt/ n masc
circuito
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
arredondado
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
arredondado
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ alg ant bal cent circumcid circumcida circumcidada circumcidades circumcidaia circumcidaien circumcidaies circumcidam circumcidant circumcidar circumcidara circumcidaran circumcidarem circumcidaren circumcidares circumcidareu circumcidaria circumcidarien circumcidaries circumcidariva circumcidariven circumcidarives circumcidarà circumcidaràs circumcidaré circumcidaríem circumcidaríeu circumcidarívem circumcidaríveu circumcidassen circumcidasses circumcidassin circumcidassis circumcidat circumcidats circumcidau circumcidava circumcidaven circumcidaves circumcidavi circumcidavo circumcide circumcideguem circumcideguessa circumcideguessen circumcideguesses circumcidegueu circumcidegués circumcideguéssom circumcideguéssou circumcidem circumciden circumcides circumcidessa circumcidessen circumcidesses circumcidessi circumcidessin circumcidessis circumcideu circumcidi circumcidin circumcidis circumcido circumcidos circumcids circumcidà circumcidàiem circumcidàieu circumcidàrem circumcidàreu circumcidàs circumcidàssem circumcidàsseu circumcidàssim circumcidàssiu circumcidàvem circumcidàvets circumcidàveu circumcidàvom circumcidés circumcidéssem circumcidésseu circumcidéssim circumcidéssiu circumcidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
circuncidar

circumdar /sir.kumˈda/ /siɾ.kumˈda/ /siɾ.kumˈdaɾ/ alg ant bal cent circumd circumda circumdada circumdades circumdaia circumdaien circumdaies circumdam circumdant circumdar circumdara circumdaran circumdarem circumdaren circumdares circumdareu circumdaria circumdarien circumdaries circumdariva circumdariven circumdarives circumdarà circumdaràs circumdaré circumdaríem circumdaríeu circumdarívem circumdaríveu circumdassen circumdasses circumdassin circumdassis circumdat circumdats circumdau circumdava circumdaven circumdaves circumdavi circumdavo circumde circumdeguem circumdeguessa circumdeguessen circumdeguesses circumdegueu circumdegués circumdeguéssom circumdeguéssou circumdem circumden circumdes circumdessa circumdessen circumdesses circumdessi circumdessin circumdessis circumdeu circumdi circumdin circumdis circumdo circumdos circumds circumdà circumdàiem circumdàieu circumdàrem circumdàreu circumdàs circumdàssem circumdàsseu circumdàssim circumdàssiu circumdàvem circumdàvets circumdàveu circumdàvom circumdés circumdéssem circumdésseu circumdéssim circumdéssiu circumdí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
circundar

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
circunferência

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
circum-navegação

circumnavegar /sir.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.na.veˈɣaɾ/ /siɾ.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.nə.vəˈɣa/ alg bal circumnaveg circumnavega circumnavegada circumnavegades circumnavegam circumnavegant circumnavegar circumnavegara circumnavegaran circumnavegarem circumnavegaren circumnavegares circumnavegareu circumnavegaria circumnavegarien circumnavegaries circumnavegarà circumnavegaràs circumnavegaré circumnavegaríem circumnavegaríeu circumnavegassen circumnavegasses circumnavegassin circumnavegassis circumnavegat circumnavegats circumnavegau circumnavegava circumnavegaven circumnavegaves circumnavego circumnavegue circumnaveguem circumnaveguen circumnavegues circumnaveguessen circumnaveguesses circumnaveguessin circumnaveguessis circumnavegueu circumnavegui circumnaveguin circumnaveguis circumnavegués circumnaveguéssem circumnaveguésseu circumnaveguéssim circumnaveguéssiu circumnaveguí circumnavegà circumnavegàrem circumnavegàreu circumnavegàs circumnavegàssem circumnavegàsseu circumnavegàssim circumnavegàssiu circumnavegàvem circumnavegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
circum-navegar

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
circunstância

cirera n fem
cereja
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirera d'arboç /siˌɾe.ɾa.ðaɾˈbos/ n fem
medronho

cirerer /si.ɾeˈɾe/ /si.ɾeˈɾeɾ/ n masc
cerejeira

ciri /ˈsi.ɾi/ n masc
cirio
Candela de cera d'un sol ble, llarga i gruixuda més del normal.
(futbol) Xut defectuós en què la pilota surt projectada verticalment.

cirrus n masc
cirro

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
cirurgia

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
cirurgião

cisell /siˈzeʎ/ n masc
cinzel

cisellar /si.zeˈʎa/ /si.zeˈʎaɾ/ /si.zəˈʎa/ alg ant bal cent cisell cisella cisellada cisellades cisellaia cisellaien cisellaies cisellam cisellant cisellar cisellara cisellaran cisellarem cisellaren cisellares cisellareu cisellaria cisellarien cisellaries cisellariva cisellariven cisellarives cisellarà cisellaràs cisellaré cisellaríem cisellaríeu cisellarívem cisellaríveu cisellassen cisellasses cisellassin cisellassis cisellat cisellats cisellau cisellava cisellaven cisellaves cisellavi cisellavo ciselle ciselleguem ciselleguessa ciselleguessen ciselleguesses cisellegueu cisellegués ciselleguéssom ciselleguéssou cisellem cisellen ciselles cisellessa cisellessen cisellesses cisellessi cisellessin cisellessis ciselleu ciselli cisellin cisellis cisello cisellos cisells cisellà cisellàiem cisellàieu cisellàrem cisellàreu cisellàs cisellàssem cisellàsseu cisellàssim cisellàssiu cisellàvem cisellàvets cisellàveu cisellàvom cisellés ciselléssem cisellésseu ciselléssim ciselléssiu cisellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cinzelar

cistell n masc
cesto

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
cesta
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
cisterna

cita /ˈsi.ta/ n fem
encontro
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
citação
Escrit que demana la compareixença.
Referència a un altre autor en suport del que es diu.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cit cita citada citades citam citant citar citara citaran citarem citaren citares citareu citaria citarien citaries citarà citaràs citaré citaríem citaríeu citassen citasses citassin citassis citat citats citau citava citaven citaves cite citem citen cites citessen citesses citessin citessis citeu citi citin citis cito cità citàrem citàreu citàs citàssem citàsseu citàssim citàssiu citàvem citàveu cités citéssem citésseu citéssim citéssiu cití occ sept val v
marcar
Avisar a algú assenyalant-li dia, hora i lloc per tractar d'algun negoci.
citar
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

cito- prefix
cito-

citosquelet /si.tos.keˈɫet/ /si.tos.kəˈɫət/ /si.tus.kəˈɫɛt/ n masc
citoesqueleto

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
cidadania

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
cidadela

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
cidadão

ciutat n fem
cidade

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
aveia

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
civeta

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
civil
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
civilização

civilment /siˌviɫˈmen/ /siˌviɫˈment/ /siˌβiɫˈmen/ adv
civilmente
Segons el dret civil.
Amb civilitat.

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
ciência

ciència cognitiva n fem
ciência cognitiva

claca /ˈkɫa.ka/ /ˈkɫa.kə/ n fem
claque

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ adj masc
clandestino

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
claro
Lluminós.
Evident, fàcil de comprendre.

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
clara
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

claraboia /kɫa.ɾaˈbɔ.ja/ /kɫa.ɾaˈβɔ.ja/ /kɫa.ɾaˈβɔ.jɔ/ /kɫə.ɾəˈβɔ.jə/ n fem
claraboia
En un edifici, part del sostre feta amb material translúcid o transparent, o bé, obertura sense sostre, pensada per a deixar passar la llum.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
claramente

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
clarinete

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
clarinetista

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
clarividência
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
clarim

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
classe
Tipus, mena
grup, grup classe
estil propi, distinció
sala de aula
Aula.
curso
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
classificação
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) classific classifica classificada classificades classificam classificant classificar classificara classificaran classificarem classificaren classificares classificareu classificaria classificarien classificaries classificarà classificaràs classificaré classificaríem classificaríeu classificassen classificasses classificassin classificassis classificat classificats classificau classificava classificaven classificaves classifico classificà classificàrem classificàreu classificàs classificàssem classificàsseu classificàssim classificàssiu classificàvem classificàveu classifique classifiquem classifiquen classifiques classifiquessen classifiquesses classifiquessin classifiquessis classifiqueu classifiqui classifiquin classifiquis classifiqués classifiquéssem classifiquésseu classifiquéssim classifiquéssiu classifiquí occ sept val v
classificar
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
nuca
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
chave
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
Símbol emprat en esquemes, matemàtiques, programació informàtica i lògica per expressar els elements d'un conjunt; la forma d'inici és {, i la forma d'acabament }.

clau n masc
prego cravo
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
chave

claudàtor /kɫawˈða.toɾ/ /kɫəwˈða.tor/ n masc
colchete

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
chaveiro
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
claustro
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clau clav clava clavada clavades clavam clavant clavar clavara clavaran clavarem clavaren clavares clavareu clavaria clavarien clavaries clavarà clavaràs clavaré clavaríem clavaríeu clavassen clavasses clavassin clavassis clavat clavats clavau clavava clavaven clavaves clave clavem claven claves clavessen clavesses clavessin clavessis claveu clavi clavin clavis clavo clavà clavàrem clavàreu clavàs clavàssem clavàsseu clavàssim clavàssiu clavàvem clavàveu clavés clavéssem clavésseu clavéssim clavéssiu claví occ sept val v
pregar
Fixar mitjançant claus.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
esgoto

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
cravo
Flor de la clavellina.

clavicordi /kɫa.viˈkɔɾ.ði/ /kɫa.βiˈkɔr.ði/ /kɫa.βiˈkɔɾ.ði/ /kɫə.viˈkɔɾ.ði/ /kɫə.βiˈkɔr.di/ n masc
clavicórdio

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
cravo

clavilla /kɫaˈvi.ʎa/ /kɫaˈβi.ʎa/ /kɫəˈvi.jə/ /kɫəˈvi.ʎə/ /kɫəˈβi.ʎə/ n fem
cravelha
Petit cilindre de metall o fusta, que serveix per a tibar les cordes d'un instrument musical.

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
clavícula

clec /ˈkɫɛk/ n masc
botão de pressão
Botó de dues peces metàl·liques circulars que encaixen a pressió.

cleda /ˈkɫe.ða/ /ˈkɫɛ.ðə/ n fem
crivo

clenxa /ˈkɫeɲ.t͡ʃa/ /ˈkɫəɲ.ʃə/ /ˈkɫɛɲ.ʃə/ n fem
risca
Línia que apareix quan, en pentinar, se separen els cabells del cap en dues parts.
carreira
(argot) Dosi de cocaïna, o altres drogues en pols, disposada en línia per a inhalar-la pel nas.

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ n fem
cleptomania

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
clérigo

clic /ˈkɫik/ n masc
clique
(informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
cliente freguês

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
clima

climàtic /kɫiˈma.tik/ adj masc
climático

clip /ˈkɫip/ n masc
clipe
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clon /ˈkɫon/ n masc
clone

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clon clona clonada clonades clonam clonant clonar clonara clonaran clonarem clonaren clonares clonareu clonaria clonarien clonaries clonarà clonaràs clonaré clonaríem clonaríeu clonassen clonasses clonassin clonassis clonat clonats clonau clonava clonaven clonaves clone clonem clonen clones clonessen clonesses clonessin clonessis cloneu cloni clonin clonis clono clonà clonàrem clonàreu clonàs clonàssem clonàsseu clonàssim clonàssiu clonàvem clonàveu clonés clonéssem clonésseu clonéssim clonéssiu cloní occ sept val v
clonar

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cloquege cloquegem cloquegen cloqueges cloquegessen cloquegesses cloquegessin cloquegessis cloquegeu cloquegi cloquegin cloquegis cloquegés cloquegéssem cloquegésseu cloquegéssim cloquegéssiu cloquegí cloqueig cloqueja cloquejada cloquejades cloquejam cloquejant cloquejar cloquejara cloquejaran cloquejarem cloquejaren cloquejares cloquejareu cloquejaria cloquejarien cloquejaries cloquejarà cloquejaràs cloquejaré cloquejaríem cloquejaríeu cloquejassen cloquejasses cloquejassin cloquejassis cloquejat cloquejats cloquejau cloquejava cloquejaven cloquejaves cloquejo cloquejà cloquejàrem cloquejàreu cloquejàs cloquejàssem cloquejàsseu cloquejàssim cloquejàssiu cloquejàvem cloquejàveu occ sept val v
cacarejar

clor n masc
cloro

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
clorofila

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
clorofórmio

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
concha

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
covinha

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
amêijoa

club n masc
clube
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
clássico

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
buzina

clímax /ˈkɫi.maks/ /ˈkɫi.məks/ n masc
clímax

clínic /ˈkɫi.nik/ adj masc
clínico

clític /ˈkɫi.tik/ adj masc
clítico

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
clitóris clítoris

coadjuvar /ko.ad.d͡ʒuˈvaɾ/ /ko.ad.d͡ʒuˈβa/ /ko.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈβa/ alg ant bal cent coadjuv coadjuva coadjuvada coadjuvades coadjuvaia coadjuvaien coadjuvaies coadjuvam coadjuvant coadjuvar coadjuvara coadjuvaran coadjuvarem coadjuvaren coadjuvares coadjuvareu coadjuvaria coadjuvarien coadjuvaries coadjuvariva coadjuvariven coadjuvarives coadjuvarà coadjuvaràs coadjuvaré coadjuvaríem coadjuvaríeu coadjuvarívem coadjuvaríveu coadjuvassen coadjuvasses coadjuvassin coadjuvassis coadjuvat coadjuvats coadjuvau coadjuvava coadjuvaven coadjuvaves coadjuvavi coadjuvavo coadjuve coadjuveguem coadjuveguessa coadjuveguessen coadjuveguesses coadjuvegueu coadjuvegués coadjuveguéssom coadjuveguéssou coadjuvem coadjuven coadjuves coadjuvessa coadjuvessen coadjuvesses coadjuvessi coadjuvessin coadjuvessis coadjuveu coadjuvi coadjuvin coadjuvis coadjuvo coadjuvos coadjuvs coadjuvà coadjuvàiem coadjuvàieu coadjuvàrem coadjuvàreu coadjuvàs coadjuvàssem coadjuvàsseu coadjuvàssim coadjuvàssiu coadjuvàvem coadjuvàvets coadjuvàveu coadjuvàvom coadjuvés coadjuvéssem coadjuvésseu coadjuvéssim coadjuvéssiu coadjuví eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coadjuvar

coagular /ko.a.ɣuˈɫa/ /ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /ko.ə.ɣuˈɫa/ /ku.ə.ɣuˈɫa/ alg ant bal cent coagul coagula coagulada coagulades coagulaia coagulaien coagulaies coagulam coagulant coagular coagulara coagularan coagularem coagularen coagulares coagulareu coagularia coagularien coagularies coagulariva coagulariven coagularives coagularà coagularàs coagularé coagularíem coagularíeu coagularívem coagularíveu coagulassen coagulasses coagulassin coagulassis coagulat coagulats coagulau coagulava coagulaven coagulaves coagulavi coagulavo coagule coaguleguem coaguleguessa coaguleguessen coaguleguesses coagulegueu coagulegués coaguleguéssom coaguleguéssou coagulem coagulen coagules coagulessa coagulessen coagulesses coagulessi coagulessin coagulessis coaguleu coaguli coagulin coagulis coagulo coagulos coaguls coagulà coagulàiem coagulàieu coagulàrem coagulàreu coagulàs coagulàssem coagulàsseu coagulàssim coagulàssiu coagulàvem coagulàvets coagulàveu coagulàvom coagulés coaguléssem coagulésseu coaguléssim coaguléssiu coagulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coagular

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
cobalto

cobejar /ko.beˈd͡ʒaɾ/ /ko.bəˈd͡ʒa/ /ko.βeˈd͡ʒa/ /ko.βeˈʒa/ /ku.bəˈʒa/ /ku.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cobege cobegem cobegen cobeges cobegessen cobegesses cobegessin cobegessis cobegeu cobegi cobegin cobegis cobegés cobegéssem cobegésseu cobegéssim cobegéssiu cobegí cobeig cobeja cobejada cobejades cobejam cobejant cobejar cobejara cobejaran cobejarem cobejaren cobejares cobejareu cobejaria cobejarien cobejaries cobejarà cobejaràs cobejaré cobejaríem cobejaríeu cobejassen cobejasses cobejassin cobejassis cobejat cobejats cobejau cobejava cobejaven cobejaves cobejo cobejà cobejàrem cobejàreu cobejàs cobejàssem cobejàsseu cobejàssim cobejàssiu cobejàvem cobejàveu occ sept val v
cobiçar

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ adj masc
coberto
(heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
capa
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
convés
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
cobra

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cobr cobra cobrada cobrades cobram cobrant cobrar cobrara cobraran cobrarem cobraren cobrares cobrareu cobraria cobrarien cobraries cobrarà cobraràs cobraré cobraríem cobraríeu cobrassen cobrasses cobrassin cobrassis cobrat cobrats cobrau cobrava cobraven cobraves cobre cobrem cobren cobres cobressen cobresses cobressin cobressis cobreu cobri cobrin cobris cobro cobrà cobràrem cobràreu cobràs cobràssem cobràsseu cobràssim cobràssiu cobràvem cobràveu cobrés cobréssem cobrésseu cobréssim cobréssiu cobrí occ sept val v
ganhar

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ bal cobert coberta cobertes coberts cobreix cobreixen cobreixes cobreixi cobreixin cobreixis cobreixo cobresc cobresqui cobresquin cobresquis cobria cobrien cobries cobriguem cobrigueu cobrim cobrint cobrir cobrira cobriran cobrirem cobriren cobrires cobrireu cobriria cobririen cobriries cobrirà cobriràs cobriré cobriríem cobriríeu cobrisc cobrisca cobrisquen cobrisques cobrissen cobrisses cobrissin cobrissis cobriu cobrix cobrixen cobrixes cobrixo cobrí cobríem cobríeu cobrírem cobríreu cobrís cobríssem cobrísseu cobríssim cobríssiu n-occ occ sept val v
cobrir
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

coc /ˈkɔk/ n masc
coco
Bacteri esfèric.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
cocaína

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
cozedura

coclear /ko.kɫeˈaɾ/ /ku.kɫeˈar/ adj
coclear
Relatiu a la còclea.

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
coco

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
crocodilo

cocota /koˈkɔ.ta/ /koˈkɔ.tɔ/ /koˈkɔ.tə/ /kuˈkɔ.tə/ n fem
caçarola

coda /ˈko.ða/ /ˈko.ðə/ n fem
coda
(música) Fragment final d'una composició musical que té caràcter conclusiu.
(filologia) Part de la síl·laba amb les consonants que segueixen el nucli vocàlic.

codi n masc
código

codicil /ko.ðiˈsiɫ/ /ku.ðiˈsiɫ/ n masc
codicilo

codificar /ko.ði.fiˈka/ /ko.ði.fiˈkaɾ/ /ku.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) codific codifica codificada codificades codificam codificant codificar codificara codificaran codificarem codificaren codificares codificareu codificaria codificarien codificaries codificarà codificaràs codificaré codificaríem codificaríeu codificassen codificasses codificassin codificassis codificat codificats codificau codificava codificaven codificaves codifico codificà codificàrem codificàreu codificàs codificàssem codificàsseu codificàssim codificàssiu codificàvem codificàveu codifique codifiquem codifiquen codifiques codifiquessen codifiquesses codifiquessin codifiquessis codifiqueu codifiqui codifiquin codifiquis codifiqués codifiquéssem codifiquésseu codifiquéssim codifiquéssiu codifiquí occ sept val v
codificar
Transformar un text seguint un codi acordat.
Aplegar lleis i costums jurídiques en un llibre.

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
marmelo

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
coeficiente

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
foguete
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

coexistir /ko.eɡ.zisˈti/ /ko.eɡ.zisˈtiɾ/ /ko.əɡ.zisˈti/ /ku.əɡ.zisˈti/ alg ant bal centr coexisteix coexisteixa coexisteixen coexisteixes coexisteixi coexisteixin coexisteixis coexisteixo coexisteixs coexistesc coexistesca coexistesquen coexistesques coexistesqui coexistesquin coexistesquis coexistia coexistida coexistides coexistien coexisties coexistiguem coexistiguera coexistigueren coexistigueres coexistiguessen coexistiguesses coexistiguessin coexistiguessis coexistigueu coexistigueva coexistigueven coexistigueves coexistigué coexistiguérem coexistiguéreu coexistigués coexistiguéssem coexistiguésseu coexistiguéssim coexistiguéssiu coexistiguévem coexistiguéveu coexistim coexistint coexistir coexistira coexistiran coexistirem coexistiren coexistires coexistireu coexistiria coexistirien coexistiries coexistiriva coexistiriven coexistirives coexistirà coexistiràs coexistiré coexistiríem coexistiríeu coexistirívem coexistiríveu coexistisc coexistisca coexistisco coexistiscos coexistisquem coexistisquen coexistisques coexistisqueu coexistissa coexistissen coexistisses coexistissi coexistissin coexistissis coexistist coexistit coexistits coexistiu coexistiva coexistiven coexistives coexistix coexistixa coexistixen coexistixes coexistixi coexistixin coexistixis coexistixo coexistixos coexistí coexistíem coexistíets coexistíeu coexistírem coexistíreu coexistís coexistíscon coexistíssem coexistísseu coexistíssim coexistíssiu coexistíssom coexistíssou coexistívem coexistíveu coexistíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coexistir

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
cesto de gávea gávea
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cofinançar /ko.fi.nanˈsa/ /ko.fi.nanˈsaɾ/ /ko.fi.nənˈsa/ /ku.fi.nənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cofinance cofinancem cofinancen cofinances cofinancessen cofinancesses cofinancessin cofinancessis cofinanceu cofinanci cofinancin cofinancis cofinancés cofinancéssem cofinancésseu cofinancéssim cofinancéssiu cofinancí cofinanç cofinança cofinançada cofinançades cofinançam cofinançant cofinançar cofinançara cofinançaran cofinançarem cofinançaren cofinançares cofinançareu cofinançaria cofinançarien cofinançaries cofinançarà cofinançaràs cofinançaré cofinançaríem cofinançaríeu cofinançassen cofinançasses cofinançassin cofinançassis cofinançat cofinançats cofinançau cofinançava cofinançaven cofinançaves cofinanço cofinançà cofinançàrem cofinançàreu cofinançàs cofinançàssem cofinançàsseu cofinançàssim cofinançàssiu cofinançàvem cofinançàveu occ sept val v
cofinanciar

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ n masc
cofre

cognat /koŋˈnat/ /koɡˈnat/ /kuŋˈnat/ n masc
cognato

cognició n fem
cognição

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ adj masc
cognitivo

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
sobrenome apelido

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
pepino
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

cohabitar /ko.a.βiˈta/ /ko.a.βiˈtaɾ/ /ko.ə.βiˈta/ alg ant bal cent cohabit cohabita cohabitada cohabitades cohabitaia cohabitaien cohabitaies cohabitam cohabitant cohabitar cohabitara cohabitaran cohabitarem cohabitaren cohabitares cohabitareu cohabitaria cohabitarien cohabitaries cohabitariva cohabitariven cohabitarives cohabitarà cohabitaràs cohabitaré cohabitaríem cohabitaríeu cohabitarívem cohabitaríveu cohabitassen cohabitasses cohabitassin cohabitassis cohabitat cohabitats cohabitau cohabitava cohabitaven cohabitaves cohabitavi cohabitavo cohabite cohabiteguem cohabiteguessa cohabiteguessen cohabiteguesses cohabitegueu cohabitegués cohabiteguéssom cohabiteguéssou cohabitem cohabiten cohabites cohabitessa cohabitessen cohabitesses cohabitessi cohabitessin cohabitessis cohabiteu cohabiti cohabitin cohabitis cohabito cohabitos cohabits cohabità cohabitàiem cohabitàieu cohabitàrem cohabitàreu cohabitàs cohabitàssem cohabitàsseu cohabitàssim cohabitàssiu cohabitàvem cohabitàvets cohabitàveu cohabitàvom cohabités cohabitéssem cohabitésseu cohabitéssim cohabitéssiu cohabití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coabitar

coherentment /ko.eˌɾemˈmen/ /ko.eˌɾemˈment/ /ko.əˌɾemˈment/ /ku.əˌɾemˈmen/ adv
coerentemente

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
coerência

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
coesão

cohibir /ko.iˈβi/ /ko.iˈβiɾ/ /ku.iˈβi/ alg ant bal centr cohibeix cohibeixa cohibeixen cohibeixes cohibeixi cohibeixin cohibeixis cohibeixo cohibeixs cohibesc cohibesca cohibesquen cohibesques cohibesqui cohibesquin cohibesquis cohibia cohibida cohibides cohibien cohibies cohibiguem cohibiguera cohibigueren cohibigueres cohibiguessen cohibiguesses cohibiguessin cohibiguessis cohibigueu cohibigueva cohibigueven cohibigueves cohibigué cohibiguérem cohibiguéreu cohibigués cohibiguéssem cohibiguésseu cohibiguéssim cohibiguéssiu cohibiguévem cohibiguéveu cohibim cohibint cohibir cohibira cohibiran cohibirem cohibiren cohibires cohibireu cohibiria cohibirien cohibiries cohibiriva cohibiriven cohibirives cohibirà cohibiràs cohibiré cohibiríem cohibiríeu cohibirívem cohibiríveu cohibisc cohibisca cohibisco cohibiscos cohibisquem cohibisquen cohibisques cohibisqueu cohibissa cohibissen cohibisses cohibissi cohibissin cohibissis cohibist cohibit cohibits cohibiu cohibiva cohibiven cohibives cohibix cohibixa cohibixen cohibixes cohibixi cohibixin cohibixis cohibixo cohibixos cohibí cohibíem cohibíets cohibíeu cohibírem cohibíreu cohibís cohibíscon cohibíssem cohibísseu cohibíssim cohibíssiu cohibíssom cohibíssou cohibívem cohibíveu cohibíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coibir

cohort /koˈɔɾt/ /kuˈɔrt/ n fem
coorte
Cos d'infanteria entre els romans, compost per la desena part d'una legió, entre cinc-cents i sis-cents soldats.
Conjunt d'alumnes que coincideixen o han coincidit en una mateixa classe o curs durant un determinat període de temps.

coincidir /kojn.siˈði/ /kojn.siˈðiɾ/ /kujn.siˈði/ bal coincideix coincideixen coincideixes coincideixi coincideixin coincideixis coincideixo coincidesc coincidesqui coincidesquin coincidesquis coincidia coincidida coincidides coincidien coincidies coincidiguem coincidigueu coincidim coincidint coincidir coincidira coincidiran coincidirem coincidiren coincidires coincidireu coincidiria coincidirien coincidiries coincidirà coincidiràs coincidiré coincidiríem coincidiríeu coincidisc coincidisca coincidisquen coincidisques coincidissen coincidisses coincidissin coincidissis coincidit coincidits coincidiu coincidix coincidixen coincidixes coincidixo coincidí coincidíem coincidíeu coincidírem coincidíreu coincidís coincidíssem coincidísseu coincidíssim coincidíssiu n-occ occ sept val v
coincidir

coit /ˈkɔjt/ n masc
coito

coix /ˈkojʃ/ adj masc
manco

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ alg bal coixege coixegem coixegen coixeges coixegessen coixegesses coixegessin coixegessis coixegeu coixegi coixegin coixegis coixegés coixegéssem coixegésseu coixegéssim coixegéssiu coixegí coixeig coixeja coixejada coixejades coixejam coixejant coixejar coixejara coixejaran coixejarem coixejaren coixejares coixejareu coixejaria coixejarien coixejaries coixejarà coixejaràs coixejaré coixejaríem coixejaríeu coixejassen coixejasses coixejassin coixejassis coixejat coixejats coixejau coixejava coixejaven coixejaves coixejo coixejà coixejàrem coixejàreu coixejàs coixejàssem coixejàsseu coixejàssim coixejàssiu coixejàvem coixejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
coxear

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
almofada travesseiro
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.
almofada
(beisbol) Cadascun dels tres sacs de lona blanca plens d'escuma, de 38 cm de costat i de 7 a 12 cm de gruix, situats a la primera base, la segona base i la tercera base, que ha de tocar un corredor per a guanyar una base.

col n fem
repolho couve

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ n fem
cola
Beguda efervescent, tònica i estimulant, aromatitzada amb extractes de llavors de l’arbre Cola.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
coador

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ alg ant bal cent col cola colada colades colaia colaien colaies colam colant colar colara colaran colarem colaren colares colareu colaria colarien colaries colariva colariven colarives colarà colaràs colaré colaríem colaríeu colarívem colaríveu colassen colasses colassin colassis colat colats colau colava colaven colaves colavi colavo cole coleguem coleguessa coleguessen coleguesses colegueu colegués coleguéssom coleguéssou colem colen coles colessa colessen colesses colessi colessin colessis coleu coli colin colis colo colos cols colà colàiem colàieu colàrem colàreu colàs colàssem colàsseu colàssim colàssiu colàvem colàvets colàveu colàvom colés coléssem colésseu coléssim coléssiu colí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coar

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ n fem
colecistectomia

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
colesterol

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
beija flor beija-flor

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
couve-flor

colina /koˈɫi.na/ /koˈɫi.nə/ /kuˈɫi.nə/ n fem
colina

colinèrgic /ko.ɫiˈnɛɾ.d͡ʒik/ /ko.ɫiˈnɛɾ.ʒik/ /ku.ɫiˈnɛr.ʒik/ adj masc
colinérgico

coll n masc
pescoço
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
naipe
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.
gola colarinho
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
colete
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
colar

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ alg bal collia collida collides collien collies colliguem colligueu collim collint collir collira colliran collirem colliren collires collireu colliria collirien colliries collirà colliràs colliré colliríem colliríeu collissen collisses collissin collissis collit collits colliu collí collíem collíeu collírem collíreu collís collíssem collísseu collíssim collíssiu cull culla cullen culles culli cullin cullis cullo culls occ sept val v
colher
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
colheita

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
foda-se
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ n masc
torcicolo

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ n masc
colhão
(sovint plural, vulgarisme) testicle

colobra /koˈɫo.bɾa/ /koˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.βɾə/ n fem
cobra

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
pombo pomba

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ adj masc
colombiano
Relatiu o pertanyent a Colòmbia.

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ n masc
colombiano
Persona que habita o és originària de Colòmbia.

colomí /ko.ɫoˈmi/ /ku.ɫuˈmi/ n masc
borracho

colon /koˈɫon/ /kuˈɫon/ n masc
colona
(sovint en plural) Persona que forma part d'una colònia.

colonial /ko.ɫo.niˈaɫ/ /ku.ɫu.niˈaɫ/ adj
colonial

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
colonialismo

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
colonização

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ alg ant bal cent colonitz colonitza colonitzada colonitzades colonitzaia colonitzaien colonitzaies colonitzam colonitzant colonitzar colonitzara colonitzaran colonitzarem colonitzaren colonitzares colonitzareu colonitzaria colonitzarien colonitzaries colonitzariva colonitzariven colonitzarives colonitzarà colonitzaràs colonitzaré colonitzaríem colonitzaríeu colonitzarívem colonitzaríveu colonitzassen colonitzasses colonitzassin colonitzassis colonitzat colonitzats colonitzau colonitzava colonitzaven colonitzaves colonitzavi colonitzavo colonitze colonitzeguem colonitzeguessa colonitzeguessen colonitzeguesses colonitzegueu colonitzegués colonitzeguéssom colonitzeguéssou colonitzem colonitzen colonitzes colonitzessa colonitzessen colonitzesses colonitzessi colonitzessin colonitzessis colonitzeu colonitzi colonitzin colonitzis colonitzo colonitzos colonitzs colonitzà colonitzàiem colonitzàieu colonitzàrem colonitzàreu colonitzàs colonitzàssem colonitzàsseu colonitzàssim colonitzàssiu colonitzàvem colonitzàvets colonitzàveu colonitzàvom colonitzés colonitzéssem colonitzésseu colonitzéssim colonitzéssiu colonitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colonizar

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
cor

color d'ala de mosca n
cor de burro quando foge

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
coluna
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
coluna vertebral

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
colunata

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
colza

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
cotovelo cúbito
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
colaboração

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·labor col·labora col·laborada col·laborades col·laboram col·laborant col·laborar col·laborara col·laboraran col·laborarem col·laboraren col·laborares col·laborareu col·laboraria col·laborarien col·laboraries col·laborarà col·laboraràs col·laboraré col·laboraríem col·laboraríeu col·laborassen col·laborasses col·laborassin col·laborassis col·laborat col·laborats col·laborau col·laborava col·laboraven col·laboraves col·labore col·laborem col·laboren col·labores col·laboressen col·laboresses col·laboressin col·laboressis col·laboreu col·labori col·laborin col·laboris col·laboro col·laborà col·laboràrem col·laboràreu col·laboràs col·laboràssem col·laboràsseu col·laboràssim col·laboràssiu col·laboràvem col·laboràveu col·laborés col·laboréssem col·laborésseu col·laboréssim col·laboréssiu col·laborí occ sept val v
colaborar
Participar en alguna tasca de grup.

col·laboratiu /ko.ɫa.βo.ɾaˈtiw/ /koɫ.ɫa.bo.ɾaˈtiw/ /koɫ.ɫə.bo.ɾəˈtiw/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾəˈtiw/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾəˈtiw/ adj masc
colaborativo

col·lagen /koɫˈɫa.d͡ʒen/ /koɫˈɫa.ʒen/ /koɫˈɫa.ʒən/ /koˈɫa.d͡ʒen/ /koˈɫa.ʒen/ /kuɫˈɫa.ʒən/ /kuˈɫa.ʒən/ n masc
colagénio

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ n masc
colapso

col·lateral /ko.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ /ku.ɫə.təˈɾaɫ/ /kuɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
colateral

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·leccion col·lecciona col·leccionada col·leccionades col·leccionam col·leccionant col·leccionar col·leccionara col·leccionaran col·leccionarem col·leccionaren col·leccionares col·leccionareu col·leccionaria col·leccionarien col·leccionaries col·leccionarà col·leccionaràs col·leccionaré col·leccionaríem col·leccionaríeu col·leccionassen col·leccionasses col·leccionassin col·leccionassis col·leccionat col·leccionats col·leccionau col·leccionava col·leccionaven col·leccionaves col·leccione col·leccionem col·leccionen col·lecciones col·leccionessen col·leccionesses col·leccionessin col·leccionessis col·leccioneu col·leccioni col·leccionin col·leccionis col·lecciono col·leccionà col·leccionàrem col·leccionàreu col·leccionàs col·leccionàssem col·leccionàsseu col·leccionàssim col·leccionàssiu col·leccionàvem col·leccionàveu col·leccionés col·leccionéssem col·leccionésseu col·leccionéssim col·leccionéssiu col·leccioní occ sept val v
colecionar

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
coleção

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ n masc
coletivo
Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lectivitat /ko.ɫek.ti.βiˈtat/ /koɫ.ɫek.ti.viˈtat/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈtat/ /koɫ.ɫək.ti.viˈtat/ /ku.ɫək.ti.βiˈtat/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈtat/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
colectividade

col·lectivitzar /ko.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /ko.ɫek.ti.βiˈza/ /koɫ.ɫek.ti.viˈzaɾ/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /koɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /ku.ɫək.ti.βiˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈd͡za/ alg ant bal cent col·lectivitz col·lectivitza col·lectivitzada col·lectivitzades col·lectivitzaia col·lectivitzaien col·lectivitzaies col·lectivitzam col·lectivitzant col·lectivitzar col·lectivitzara col·lectivitzaran col·lectivitzarem col·lectivitzaren col·lectivitzares col·lectivitzareu col·lectivitzaria col·lectivitzarien col·lectivitzaries col·lectivitzariva col·lectivitzariven col·lectivitzarives col·lectivitzarà col·lectivitzaràs col·lectivitzaré col·lectivitzaríem col·lectivitzaríeu col·lectivitzarívem col·lectivitzaríveu col·lectivitzassen col·lectivitzasses col·lectivitzassin col·lectivitzassis col·lectivitzat col·lectivitzats col·lectivitzau col·lectivitzava col·lectivitzaven col·lectivitzaves col·lectivitzavi col·lectivitzavo col·lectivitze col·lectivitzeguem col·lectivitzeguessa col·lectivitzeguessen col·lectivitzeguesses col·lectivitzegueu col·lectivitzegués col·lectivitzeguéssom col·lectivitzeguéssou col·lectivitzem col·lectivitzen col·lectivitzes col·lectivitzessa col·lectivitzessen col·lectivitzesses col·lectivitzessi col·lectivitzessin col·lectivitzessis col·lectivitzeu col·lectivitzi col·lectivitzin col·lectivitzis col·lectivitzo col·lectivitzos col·lectivitzs col·lectivitzà col·lectivitzàiem col·lectivitzàieu col·lectivitzàrem col·lectivitzàreu col·lectivitzàs col·lectivitzàssem col·lectivitzàsseu col·lectivitzàssim col·lectivitzàssiu col·lectivitzàvem col·lectivitzàvets col·lectivitzàveu col·lectivitzàvom col·lectivitzés col·lectivitzéssem col·lectivitzésseu col·lectivitzéssim col·lectivitzéssiu col·lectivitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colectivizar

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
colega

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ n masc
colégio

col·liri /koɫˈɫi.ɾi/ /koˈɫi.ɾi/ /kuɫˈɫi.ɾi/ /kuˈɫi.ɾi/ /kəɫˈɫi.ɾi/ n masc
colírio
(medicina) Medicament líquid que s'ha d'aplicar a la part conjuntiva dels ulls.

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ n fem
colisão

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
colocação
(lingüística) Seqüència de mots que presenten una concurrència freqüent no predictible i que sovint expressen un significat determinat d’una manera idiomàtica o convencional.

col·locar /ko.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈkaɾ/ /ku.ɫuˈka/ /kuɫ.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·loc col·loca col·locada col·locades col·locam col·locant col·locar col·locara col·locaran col·locarem col·locaren col·locares col·locareu col·locaria col·locarien col·locaries col·locarà col·locaràs col·locaré col·locaríem col·locaríeu col·locassen col·locasses col·locassin col·locassis col·locat col·locats col·locau col·locava col·locaven col·locaves col·loco col·locà col·locàrem col·locàreu col·locàs col·locàssem col·locàsseu col·locàssim col·locàssiu col·locàvem col·locàveu col·loque col·loquem col·loquen col·loques col·loquessen col·loquesses col·loquessin col·loquessis col·loqueu col·loqui col·loquin col·loquis col·loqués col·loquéssem col·loquésseu col·loquéssim col·loquéssiu col·loquí occ sept val v
colocar
Posar una cosa en el lloc pertinent o en el més adient, juntament amb altres de la mateixa classe.
(esports de pilota) Dirigir intencionadament la pilota, la bola, el volant o el disc en un lloc allunyat de l'abast de l'adversari que faciliti l'obtenció de punts.

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ n masc
colóquio

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
colónia
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.

colós /koˈɫos/ /kuˈɫos/ n masc
colosso

com /ˈkom/ adv
como
De quina forma, manera o mode.
De la mateixa forma, manera o mode.

com ara conjunction
como

com cal adv
como deve ser

com més serem, més riurem /kom idiom
quanto mais, melhor
Indica que com més gent assisteixi a un esdeveniment, millor serà anar-hi.

com-s'ha-fet /ˌkom.saˈfet/ /ˌkom.səˈfet/ n masc
making-of

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
vírgula
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
coma
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
comando
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
comandante

comarca /koˈmaɾ.ka/ /koˈmaɾ.kə/ /kuˈmar.kə/ n fem
comarca

comare /koˈma.ɾe/ /koˈma.ɾə/ /kuˈma.ɾə/ n fem
comadre
(col·loquial) Dona del veïnat xafardera.

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ bal combat combata combatem combaten combatent combatera combateren combateres combates combatessen combatesses combatessin combatessis combateu combati combatia combatien combaties combatin combatis combato combatran combatre combatrem combatreu combatria combatrien combatries combatrà combatràs combatré combatríem combatríeu combats combatuda combatudes combatut combatuts combaté combatérem combatéreu combatés combatéssem combatésseu combatéssim combatéssiu combatí combatíem combatíeu occ sept val v
combater
lluitar

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
combinação
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

combinar /kom.biˈna/ /kom.biˈnaɾ/ /kum.biˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) combina combinada combinades combinam combinant combinar combinara combinaran combinarem combinaren combinares combinareu combinaria combinarien combinaries combinarà combinaràs combinaré combinaríem combinaríeu combinassen combinasses combinassin combinassis combinat combinats combinau combinava combinaven combinaves combine combinem combinen combines combinessen combinesses combinessin combinessis combineu combini combinin combinis combino combinà combinàrem combinàreu combinàs combinàssem combinàsseu combinàssim combinàssiu combinàvem combinàveu combinés combinéssem combinésseu combinéssim combinéssiu combiní combín occ sept val v
combinar

comboi /komˈbɔj/ /kumˈbɔj/ n masc
comboio

comellar /ko.meˈʎa/ /ko.meˈʎaɾ/ /ko.məˈʎa/ /ku.məˈʎa/ n masc
talvegue

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) coment comenta comentada comentades comentam comentant comentar comentara comentaran comentarem comentaren comentares comentareu comentaria comentarien comentaries comentarà comentaràs comentaré comentaríem comentaríeu comentassen comentasses comentassin comentassis comentat comentats comentau comentava comentaven comentaves comente comentem comenten comentes comentessen comentesses comentessin comentessis comenteu comenti comentin comentis comento comentà comentàrem comentàreu comentàs comentàssem comentàsseu comentàssim comentàssiu comentàvem comentàveu comentés comentéssem comentésseu comentéssim comentéssiu comentí occ sept val v
comentar

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
comentário

començament /ko.men.saˈmen/ /ko.men.saˈment/ /ku.mən.səˈmen/ n masc
começo

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comence comencem comencen comences comencessen comencesses comencessin comencessis comenceu comenci comencin comencis comencés comencéssem comencésseu comencéssim comencéssiu comencí començ comença començada començades començam començant començar començara començaran començarem començaren començares començareu començaria començarien començaries començarà començaràs començaré començaríem començaríeu començassen començasses començassin començassis començat començats començau començava començaven començaves començo començà començàrem començàreu començàs començàssem començàsseu començàssim començàssiu començàvem començàveu occ sept val v
começar iniciar
Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
comercial

comercialment /ko.mer.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈment/ /ko.məɾ.siˌaɫˈment/ /ku.mər.siˌaɫˈmen/ adv
comercialmente

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
comerciante
Persona que es dedica al comerç.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
comércio
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
cometa

comissari /ko.miˈsa.ɾi/ /ku.miˈsa.ɾi/ n masc
comissária

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
comissão
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
comitê

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) commemor commemora commemorada commemorades commemoram commemorant commemorar commemorara commemoraran commemorarem commemoraren commemorares commemorareu commemoraria commemorarien commemoraries commemorarà commemoraràs commemoraré commemoraríem commemoraríeu commemorassen commemorasses commemorassin commemorassis commemorat commemorats commemorau commemorava commemoraven commemoraves commemore commemorem commemoren commemores commemoressen commemoresses commemoressin commemoressis commemoreu commemori commemorin commemoris commemoro commemorà commemoràrem commemoràreu commemoràs commemoràssem commemoràsseu commemoràssim commemoràssiu commemoràvem commemoràveu commemorés commemoréssem commemorésseu commemoréssim commemoréssiu commemorí occ sept val v
comemorar

commutar /kom.muˈta/ /kom.muˈtaɾ/ /kum.muˈta/ alg ant bal cent commut commuta commutada commutades commutaia commutaien commutaies commutam commutant commutar commutara commutaran commutarem commutaren commutares commutareu commutaria commutarien commutaries commutariva commutariven commutarives commutarà commutaràs commutaré commutaríem commutaríeu commutarívem commutaríveu commutassen commutasses commutassin commutassis commutat commutats commutau commutava commutaven commutaves commutavi commutavo commute commuteguem commuteguessa commuteguessen commuteguesses commutegueu commutegués commuteguéssom commuteguéssou commutem commuten commutes commutessa commutessen commutesses commutessi commutessin commutessis commuteu commuti commutin commutis commuto commutos commuts commutà commutàiem commutàieu commutàrem commutàreu commutàs commutàssem commutàsseu commutàssim commutàssiu commutàvem commutàvets commutàveu commutàvom commutés commutéssem commutésseu commutéssim commutéssiu commutí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
comutar

comoditat /ko.mo.ðiˈtat/ /ku.mu.ðiˈtat/ n masc
comodidade

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
acompanhante
Persona que acompanya a una altra per algun fi.
parceiro
Parella sentimental.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
companhia
Acompanyament.
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ adj
comparável

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
comparação

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compar compara comparada comparades comparam comparant comparar comparara compararan compararem compararen comparares comparareu compararia compararien compararies compararà compararàs compararé compararíem compararíeu comparassen comparasses comparassin comparassis comparat comparats comparau comparava comparaven comparaves compare comparem comparen compares comparessen comparesses comparessin comparessis compareu compari comparin comparis comparo comparà comparàrem comparàreu comparàs comparàssem comparàsseu comparàssim comparàssiu comparàvem comparàveu comparés comparéssem comparésseu comparéssim comparéssiu comparí occ sept val v
comparar

comparativament /kom.pa.ɾaˌti.vaˈment/ /kom.pa.ɾaˌti.βaˈmen/ /kom.pə.ɾəˌti.vəˈment/ /kum.pə.ɾəˌti.vəˈmen/ /kum.pə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
comparativamente

comparsa /komˈpaɾ.sa/ /komˈpaɾ.sə/ /kumˈpar.sə/ n fem
comparsa
Acompanyament o seguici d'algun personatge en les representacions teatrals.

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
compartimento

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ bal comparteix comparteixen comparteixes comparteixi comparteixin comparteixis comparteixo compartesc compartesqui compartesquin compartesquis compartia compartida compartides compartien comparties compartiguem compartigueu compartim compartint compartir compartira compartiran compartirem compartiren compartires compartireu compartiria compartirien compartiries compartirà compartiràs compartiré compartiríem compartiríeu compartisc compartisca compartisquen compartisques compartissen compartisses compartissin compartissis compartit compartits compartiu compartix compartixen compartixes compartixo compartí compartíem compartíeu compartírem compartíreu compartís compartíssem compartísseu compartíssim compartíssiu n-occ occ sept val v
compartilhar

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
compaixão

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compens compensa compensada compensades compensam compensant compensar compensara compensaran compensarem compensaren compensares compensareu compensaria compensarien compensaries compensarà compensaràs compensaré compensaríem compensaríeu compensassen compensasses compensassin compensassis compensat compensats compensau compensava compensaven compensaves compense compensem compensen compenses compensessen compensesses compensessin compensessis compenseu compensi compensin compensis compenso compensà compensàrem compensàreu compensàs compensàssem compensàsseu compensàssim compensàssiu compensàvem compensàveu compensés compenséssem compensésseu compenséssim compenséssiu compensí occ sept val v
compensar

competentment /kom.peˌtemˈmen/ /kom.peˌtemˈment/ /kom.pəˌtemˈment/ /kum.pəˌtemˈmen/ adv
competentemente

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
competição

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ bal competeix competeixen competeixes competeixi competeixin competeixis competeixo competesc competesqui competesquin competesquis competia competida competides competien competies competiguem competigueu competim competint competir competira competiran competirem competiren competires competireu competiria competirien competiries competirà competiràs competiré competiríem competiríeu competisc competisca competisquen competisques competissen competisses competissin competissis competit competits competiu competix competixen competixes competixo competí competíem competíeu competírem competíreu competís competíssem competísseu competíssim competíssiu n-occ occ sept val v
competir
Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.

competitiu /kom.pe.tiˈtiw/ /kom.pə.tiˈtiw/ /kum.pə.tiˈtiw/ adj masc
competitivo

competitivitat /kom.pe.ti.ti.viˈtat/ /kom.pe.ti.ti.βiˈtat/ /kom.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.βiˈtat/ n fem
competitividade

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ n fem
competência

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
compilador

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
completo

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
completamente

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
complexo
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
complexo
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complex turístic n masc
estância

complexificar /kom.pɫek.si.fiˈka/ /kom.pɫek.si.fiˈkaɾ/ /kom.pɫək.si.fiˈka/ /kum.pɫək.si.fiˈka/ complexifica complexificada complexificades complexificant complexificar complexificaran complexificarem complexificaren complexificares complexificareu complexificaria complexificarien complexificaries complexificarà complexificaràs complexificaré complexificaríem complexificaríeu complexificat complexificats complexificava complexificaven complexificaves complexifico complexificà complexificàrem complexificàreu complexificàvem complexificàveu complexifiquem complexifiquen complexifiques complexifiquessen complexifiquesses complexifiquessin complexifiquessis complexifiqueu complexifiqui complexifiquin complexifiquis complexifiqués complexifiquéssem complexifiquésseu complexifiquéssim complexifiquéssiu complexifiquí sept v
complexificar

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ adj masc
complicado

complicitat /kom.pɫi.siˈtat/ /kum.pɫi.siˈtat/ n fem
cumplicidade

compliment /kom.pɫiˈmen/ /kom.pɫiˈment/ /kum.pɫiˈmen/ n masc
cumprimento
Afalagaments que es fan perquè una persona se senti ben acollida o per cortesia.

complir /komˈpɫi/ /komˈpɫiɾ/ /kumˈpɫi/ alg bal compleix compleixen compleixes compleixi compleixin compleixis compleixo complert complerta complertes complerts complesc complesqui complesquin complesquis complia complida complides complien complies compliguem compligueu complim complint complir complira compliran complirem compliren complires complireu compliria complirien compliries complirà compliràs compliré compliríem compliríeu complisc complisca complisquen complisques complissen complisses complissin complissis complit complits compliu complix complixen complixes complixo complí complíem complíeu complírem complíreu complís complíssem complísseu complíssim complíssiu n-occ occ sept val v
cumprir
Realitzar una cosa promesa.

compondre /komˈpɔn.dɾe/ /komˈpɔn.dɾə/ /kumˈpɔn.dɾə/ bal compon componc compondran compondre compondrem compondreu compondria compondrien compondries compondrà compondràs compondré compondríem compondríeu componem componen component componeu componga componguem componguen componguera compongueren compongueres compongues componguessen componguesses componguessin componguessis compongueu compongui componguin componguis compongué componguérem componguéreu compongués componguéssem componguésseu componguéssim componguéssiu componguí componia componien componies compons componíem componíeu compost composta compostes compostos occ val v
compor
Reunir o combinar per formar un tot.
Fer una obra per parts i combinar-les o ordenar-les de forma adequada.

comportament /kom.por.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈment/ /kom.poɾ.təˈment/ /kum.pur.təˈmen/ n masc
comportamento
Conjunt de reaccions d'una persona a un estímul en un medi i en una unitat de temps determinats.

comportar /kom.porˈta/ /kom.poɾˈta/ /kom.poɾˈtaɾ/ /kum.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comport comporta comportada comportades comportam comportant comportar comportara comportaran comportarem comportaren comportares comportareu comportaria comportarien comportaries comportarà comportaràs comportaré comportaríem comportaríeu comportassen comportasses comportassin comportassis comportat comportats comportau comportava comportaven comportaves comporte comportem comporten comportes comportessen comportesses comportessin comportessis comporteu comporti comportin comportis comporto comportà comportàrem comportàreu comportàs comportàssem comportàsseu comportàssim comportàssiu comportàvem comportàveu comportés comportéssem comportésseu comportéssim comportéssiu comportí occ sept val v
carregar
Tenir com a conseqüència, implicar.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
composição
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
compositor

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
composto
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
composto
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.
(agricultura) Producte obtingut per transformació biològica de substàncies orgàniques diverses, emprat per a adobar la terra.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
compra

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
comprador

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compr compra comprada comprades compram comprant comprar comprara compraran comprarem compraren comprares comprareu compraria comprarien compraries comprarà compraràs compraré compraríem compraríeu comprassen comprasses comprassin comprassis comprat comprats comprau comprava compraven compraves compre comprem compren compres compressen compresses compressin compressis compreu compri comprin compris compro comprà compràrem compràreu compràs compràssem compràsseu compràssim compràssiu compràvem compràveu comprés compréssem comprésseu compréssim compréssiu comprí occ sept val v
comprar

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ bal comprenc comprendran comprendre comprendrem comprendreu comprendria comprendrien comprendries comprendrà comprendràs comprendré comprendríem comprendríeu comprenem comprenen comprenent compreneu comprenga comprenguem comprenguen comprenguera comprengueren comprengueres comprengues comprenguessen comprenguesses comprenguessin comprenguessis comprengueu comprengui comprenguin comprenguis comprengué comprenguérem comprenguéreu comprengués comprenguéssem comprenguésseu comprenguéssim comprenguéssiu comprenguí comprenia comprenien comprenies comprens compreníem compreníeu compresa compreses compresos comprèn comprès comprén comprés occ val v
compreender
Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ adj
compreensível

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ adj masc
comprensivo
Que mostra comprensió cap als altres.

comprensió n fem
compreensão

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
compressa

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ n fem
compressão

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ alg ant bal centr comprimeix comprimeixa comprimeixen comprimeixes comprimeixi comprimeixin comprimeixis comprimeixo comprimeixs comprimesc comprimesca comprimesquen comprimesques comprimesqui comprimesquin comprimesquis comprimia comprimida comprimides comprimien comprimies comprimiguem comprimiguera comprimigueren comprimigueres comprimiguessen comprimiguesses comprimiguessin comprimiguessis comprimigueu comprimigueva comprimigueven comprimigueves comprimigué comprimiguérem comprimiguéreu comprimigués comprimiguéssem comprimiguésseu comprimiguéssim comprimiguéssiu comprimiguévem comprimiguéveu comprimim comprimint comprimir comprimira comprimiran comprimirem comprimiren comprimires comprimireu comprimiria comprimirien comprimiries comprimiriva comprimiriven comprimirives comprimirà comprimiràs comprimiré comprimiríem comprimiríeu comprimirívem comprimiríveu comprimisc comprimisca comprimisco comprimiscos comprimisquem comprimisquen comprimisques comprimisqueu comprimissa comprimissen comprimisses comprimissi comprimissin comprimissis comprimist comprimit comprimits comprimiu comprimiva comprimiven comprimives comprimix comprimixa comprimixen comprimixes comprimixi comprimixin comprimixis comprimixo comprimixos comprimí comprimíem comprimíets comprimíeu comprimírem comprimíreu comprimís comprimíscon comprimíssem comprimísseu comprimíssim comprimíssiu comprimíssom comprimíssou comprimívem comprimíveu comprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
comprimir

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
compromisso
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.
Obligació contreta.

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
contador

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compt compta comptada comptades comptam comptant comptar comptara comptaran comptarem comptaren comptares comptareu comptaria comptarien comptaries comptarà comptaràs comptaré comptaríem comptaríeu comptassen comptasses comptassin comptassis comptat comptats comptau comptava comptaven comptaves compte comptem compten comptes comptessen comptesses comptessin comptessis compteu compti comptin comptis compto comptà comptàrem comptàreu comptàs comptàssem comptàsseu comptàssim comptàssiu comptàvem comptàveu comptés comptéssem comptésseu comptéssim comptéssiu comptí occ sept val v
contar
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ n masc
cuidado
Cura, atenció.
conta
Suma de la quantitat a pagar.

computar /kom.puˈta/ /kom.puˈtaɾ/ /kum.puˈta/ alg ant bal cent comput computa computada computades computaia computaien computaies computam computant computar computara computaran computarem computaren computares computareu computaria computarien computaries computariva computariven computarives computarà computaràs computaré computaríem computaríeu computarívem computaríveu computassen computasses computassin computassis computat computats computau computava computaven computaves computavi computavo compute computeguem computeguessa computeguessen computeguesses computegueu computegués computeguéssom computeguéssou computem computen computes computessa computessen computesses computessi computessin computessis computeu computi computin computis computo computos computs computà computàiem computàieu computàrem computàreu computàs computàssem computàsseu computàssim computàssiu computàvem computàvets computàveu computàvom computés computéssem computésseu computéssim computéssiu computí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
calcular

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
compasso
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
condado

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
conde

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
condessa

comunament /koˌmu.naˈmen/ /koˌmu.naˈment/ /koˌmu.nəˈment/ /kuˌmu.nəˈmen/ adv
comumente

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
comunicação

comunicar /ko.mu.niˈka/ /ko.mu.niˈkaɾ/ /ku.mu.niˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comunic comunica comunicada comunicades comunicam comunicant comunicar comunicara comunicaran comunicarem comunicaren comunicares comunicareu comunicaria comunicarien comunicaries comunicarà comunicaràs comunicaré comunicaríem comunicaríeu comunicassen comunicasses comunicassin comunicassis comunicat comunicats comunicau comunicava comunicaven comunicaves comunico comunicà comunicàrem comunicàreu comunicàs comunicàssem comunicàsseu comunicàssim comunicàssiu comunicàvem comunicàveu comunique comuniquem comuniquen comuniques comuniquessen comuniquesses comuniquessin comuniquessis comuniqueu comuniqui comuniquin comuniquis comuniqués comuniquéssem comuniquésseu comuniquéssim comuniquéssiu comuniquí occ sept val v
comunicar
(transitiu) Transmetre, donar a conèixer.
(intransitiu) Un telèfon, un interlocutor, tenir la línia ocupada.

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
comunismo

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
comunista
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
comunista marxista
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
comunidade
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comunitat autònoma /ko.mu.niˌtat.awˈtɔ.no.ma/ n fem
comunidade autónoma

comunió /ko.mu.niˈo/ /ku.mu.niˈo/ n fem
comunhão

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
comédia

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
comum
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
Ordinari, típic.
Compartit, similar.

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ n masc
comum
La gran majoria en conjunt.

conca n fem
bacia
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
encalhada
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concani /koŋˈka.ni/ /kuŋˈka.ni/ n masc
concani

concatenar /koŋ.ka.teˈna/ /koŋ.ka.teˈnaɾ/ /kuŋ.kə.təˈna/ alg ant bal cent concatena concatenada concatenades concatenaia concatenaien concatenaies concatenam concatenant concatenar concatenara concatenaran concatenarem concatenaren concatenares concatenareu concatenaria concatenarien concatenaries concatenariva concatenariven concatenarives concatenarà concatenaràs concatenaré concatenaríem concatenaríeu concatenarívem concatenaríveu concatenassen concatenasses concatenassin concatenassis concatenat concatenats concatenau concatenava concatenaven concatenaves concatenavi concatenavo concatene concateneguem concateneguessa concateneguessen concateneguesses concatenegueu concatenegués concateneguéssom concateneguéssou concatenem concatenen concatenes concatenessa concatenessen concatenesses concatenessi concatenessin concatenessis concateneu concateni concatenin concatenis concateno concatenos concatenà concatenàiem concatenàieu concatenàrem concatenàreu concatenàs concatenàssem concatenàsseu concatenàssim concatenàssiu concatenàvem concatenàvets concatenàveu concatenàvom concatenés concatenéssem concatenésseu concatenéssim concatenéssiu concatení concatèn eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concatenar
Associar diversos fets, idees, etc.
En informàtica, unir cadenes de caràcters.

concebre /konˈse.bɾe/ /konˈsə.bɾə/ /kunˈsɛ.bɾə/ /kunˈsɛ.βɾə/ bal conceba concebem conceben concebent concebera conceberen conceberes concebes concebessen concebesses concebessin concebessis concebeu concebi concebia concebien concebies concebin concebis concebo concebran concebre concebrem concebreu concebria concebrien concebries concebrà concebràs concebré concebríem concebríeu concebuda concebudes concebut concebuts concebé concebérem concebéreu concebés concebéssem concebésseu concebéssim concebéssiu concebí concebíem concebíeu concep conceps eiv occ sept v.cent val v
conceber

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ alg ant bal cent concentr concentra concentrada concentrades concentraia concentraien concentraies concentram concentrant concentrar concentrara concentraran concentrarem concentraren concentrares concentrareu concentraria concentrarien concentraries concentrariva concentrariven concentrarives concentrarà concentraràs concentraré concentraríem concentraríeu concentrarívem concentraríveu concentrassen concentrasses concentrassin concentrassis concentrat concentrats concentrau concentrava concentraven concentraves concentravi concentravo concentre concentreguem concentreguessa concentreguessen concentreguesses concentregueu concentregués concentreguéssom concentreguéssou concentrem concentren concentres concentressa concentressen concentresses concentressi concentressin concentressis concentreu concentri concentrin concentris concentro concentros concentrs concentrà concentràiem concentràieu concentràrem concentràreu concentràs concentràssem concentràsseu concentràssim concentràssiu concentràvem concentràvets concentràveu concentràvom concentrés concentréssem concentrésseu concentréssim concentréssiu concentrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concentrar

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
concepção

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
conceito
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptual /kon.sep.tuˈaɫ/ /kon.səp.tuˈaɫ/ /kun.səp.tuˈaɫ/ adj
conceitual

conceptualitzar /kon.sep.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈza/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent conceptualitz conceptualitza conceptualitzada conceptualitzades conceptualitzaia conceptualitzaien conceptualitzaies conceptualitzam conceptualitzant conceptualitzar conceptualitzara conceptualitzaran conceptualitzarem conceptualitzaren conceptualitzares conceptualitzareu conceptualitzaria conceptualitzarien conceptualitzaries conceptualitzariva conceptualitzariven conceptualitzarives conceptualitzarà conceptualitzaràs conceptualitzaré conceptualitzaríem conceptualitzaríeu conceptualitzarívem conceptualitzaríveu conceptualitzassen conceptualitzasses conceptualitzassin conceptualitzassis conceptualitzat conceptualitzats conceptualitzau conceptualitzava conceptualitzaven conceptualitzaves conceptualitzavi conceptualitzavo conceptualitze conceptualitzeguem conceptualitzeguessa conceptualitzeguessen conceptualitzeguesses conceptualitzegueu conceptualitzegués conceptualitzeguéssom conceptualitzeguéssou conceptualitzem conceptualitzen conceptualitzes conceptualitzessa conceptualitzessen conceptualitzesses conceptualitzessi conceptualitzessin conceptualitzessis conceptualitzeu conceptualitzi conceptualitzin conceptualitzis conceptualitzo conceptualitzos conceptualitzs conceptualitzà conceptualitzàiem conceptualitzàieu conceptualitzàrem conceptualitzàreu conceptualitzàs conceptualitzàssem conceptualitzàsseu conceptualitzàssim conceptualitzàssiu conceptualitzàvem conceptualitzàvets conceptualitzàveu conceptualitzàvom conceptualitzés conceptualitzéssem conceptualitzésseu conceptualitzéssim conceptualitzéssiu conceptualitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conceitualizar

conceptuosament /kon.sep.tuˌo.zaˈmen/ /kon.sep.tuˌo.zaˈment/ /kon.səp.tuˌo.zəˈment/ /kun.səp.tuˌo.zəˈmen/ adv
conceptualmente

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
concerto
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
concertina
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

concessió /kon.se.siˈo/ /kon.sə.siˈo/ /kun.sə.siˈo/ n fem
concessão

concisament /konˌsi.zaˈmen/ /konˌsi.zaˈment/ /konˌsi.zəˈment/ /kunˌsi.zəˈmen/ adv
concisamente

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ bal concloc concloem concloent concloeu concloga concloguem concloguen concloguera conclogueren conclogueres conclogues concloguessen concloguesses concloguessin concloguessis conclogueu conclogui concloguin concloguis conclogué concloguérem concloguéreu conclogués concloguéssem concloguésseu concloguéssim concloguéssiu concloguí conclosa concloses conclosos conclou conclouen conclouran concloure conclourem concloureu conclouria conclourien conclouries conclourà conclouràs conclouré conclouríem conclouríeu conclous concloíem concloíeu concloïa concloïen concloïes conclòs occ val v
concluir

conclusivament /koŋ.kɫuˌzi.vaˈment/ /koŋ.kɫuˌzi.vəˈment/ /koŋ.kɫuˌzi.βaˈmen/ /kuŋ.kɫuˌzi.vəˈmen/ /kuŋ.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
conclusivamente

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
conclusão

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
concreto

concretar /koŋ.kɾeˈta/ /koŋ.kɾeˈtaɾ/ /koŋ.kɾəˈta/ /kuŋ.kɾəˈta/ alg ant bal cent concret concreta concretada concretades concretaia concretaien concretaies concretam concretant concretar concretara concretaran concretarem concretaren concretares concretareu concretaria concretarien concretaries concretariva concretariven concretarives concretarà concretaràs concretaré concretaríem concretaríeu concretarívem concretaríveu concretassen concretasses concretassin concretassis concretat concretats concretau concretava concretaven concretaves concretavi concretavo concrete concreteguem concreteguessa concreteguessen concreteguesses concretegueu concretegués concreteguéssom concreteguéssou concretem concreten concretes concretessa concretessen concretesses concretessi concretessin concretessis concreteu concreti concretin concretis concreto concretos concrets concretà concretàiem concretàieu concretàrem concretàreu concretàs concretàssem concretàsseu concretàssim concretàssiu concretàvem concretàvets concretàveu concretàvom concretés concretéssem concretésseu concretéssim concretéssiu concretí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concretar

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
concubina

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
concurso

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ n fem
concórdia

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
pena

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) condemn condemna condemnada condemnades condemnam condemnant condemnar condemnara condemnaran condemnarem condemnaren condemnares condemnareu condemnaria condemnarien condemnaries condemnarà condemnaràs condemnaré condemnaríem condemnaríeu condemnassen condemnasses condemnassin condemnassis condemnat condemnats condemnau condemnava condemnaven condemnaves condemne condemnem condemnen condemnes condemnessen condemnesses condemnessin condemnessis condemneu condemni condemnin condemnis condemno condemnà condemnàrem condemnàreu condemnàs condemnàssem condemnàsseu condemnàssim condemnàssiu condemnàvem condemnàveu condemnés condemnéssem condemnésseu condemnéssim condemnéssiu condemní occ sept val v
condenar

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) condens condensa condensada condensades condensam condensant condensar condensara condensaran condensarem condensaren condensares condensareu condensaria condensarien condensaries condensarà condensaràs condensaré condensaríem condensaríeu condensassen condensasses condensassin condensassis condensat condensats condensau condensava condensaven condensaves condense condensem condensen condenses condensessen condensesses condensessin condensessis condenseu condensi condensin condensis condenso condensà condensàrem condensàreu condensàs condensàssem condensàsseu condensàssim condensàssiu condensàvem condensàveu condensés condenséssem condensésseu condenséssim condenséssiu condensí occ sept val v
condensar

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
condicional
Provisional, en funció d'alguna cosa.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n masc
condicional
Temps verbal, també anomenat potencial.

condicionalment /kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ adv
condicionalmente

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
condição cláusula
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
condimento

condimentar /kon.di.menˈta/ /kon.di.menˈtaɾ/ /kun.di.mənˈta/ alg ant bal cent condiment condimenta condimentada condimentades condimentaia condimentaien condimentaies condimentam condimentant condimentar condimentara condimentaran condimentarem condimentaren condimentares condimentareu condimentaria condimentarien condimentaries condimentariva condimentariven condimentarives condimentarà condimentaràs condimentaré condimentaríem condimentaríeu condimentarívem condimentaríveu condimentassen condimentasses condimentassin condimentassis condimentat condimentats condimentau condimentava condimentaven condimentaves condimentavi condimentavo condimente condimenteguem condimenteguessa condimenteguessen condimenteguesses condimentegueu condimentegués condimenteguéssom condimenteguéssou condimentem condimenten condimentes condimentessa condimentessen condimentesses condimentessi condimentessin condimentessis condimenteu condimenti condimentin condimentis condimento condimentos condiments condimentà condimentàiem condimentàieu condimentàrem condimentàreu condimentàs condimentàssem condimentàsseu condimentàssim condimentàssiu condimentàvem condimentàvets condimentàveu condimentàvom condimentés condimentéssem condimentésseu condimentéssim condimentéssiu condimentí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
condimentar

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ n masc
preservativo
(col·loquial) preservatiu

conductisme /kon.dukˈtiz.me/ /kon.dukˈtiz.mə/ /kun.dukˈtiz.mə/ n masc
behaviorismo

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
condutor
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ alg bal condueix condueixen condueixes condueixi condueixin condueixis condueixo condueixs conduesc conduesca conduesquen conduesques conduesqui conduesquin conduesquis conduint conduir conduiran conduirem conduireu conduiria conduirien conduiries conduirà conduiràs conduiré conduiríem conduiríeu conduí conduíem conduíeu conduírem conduíreu conduís conduíssem conduísseu conduíssim conduíssiu conduïa conduïda conduïdes conduïen conduïes conduïguem conduïgueu conduïm conduïra conduïren conduïres conduïsc conduïsca conduïsquen conduïsques conduïssen conduïsses conduïssin conduïssis conduït conduïts conduïu conduïx conduïxen conduïxes conduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conduzir dirigir
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
conhecimento
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
confederação

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ alg ant bal centr confereix confereixa confereixen confereixes confereixi confereixin confereixis confereixo confereixs conferesc conferesca conferesquen conferesques conferesqui conferesquin conferesquis conferia conferida conferides conferien conferies conferiguem conferiguera conferigueren conferigueres conferiguessen conferiguesses conferiguessin conferiguessis conferigueu conferigueva conferigueven conferigueves conferigué conferiguérem conferiguéreu conferigués conferiguéssem conferiguésseu conferiguéssim conferiguéssiu conferiguévem conferiguéveu conferim conferint conferir conferira conferiran conferirem conferiren conferires conferireu conferiria conferirien conferiries confeririva confeririven conferirives conferirà conferiràs conferiré conferiríem conferiríeu conferirívem conferiríveu conferisc conferisca conferisco conferiscos conferisquem conferisquen conferisques conferisqueu conferissa conferissen conferisses conferissi conferissin conferissis conferist conferit conferits conferiu conferiva conferiven conferives conferix conferixa conferixen conferixes conferixi conferixin conferixis conferixo conferixos conferí conferíem conferíets conferíeu conferírem conferíreu conferís conferíscon conferíssem conferísseu conferíssim conferíssiu conferíssom conferíssou conferívem conferíveu conferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conferir
Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
conferência

conferència de premsa n fem
conferéncia de imprensa

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confessa confessada confessades confessam confessant confessar confessara confessaran confessarem confessaren confessares confessareu confessaria confessarien confessaries confessarà confessaràs confessaré confessaríem confessaríeu confessassen confessasses confessassin confessassis confessat confessats confessau confessava confessaven confessaves confesse confessem confessen confesses confessessen confessesses confessessin confessessis confesseu confessi confessin confessis confesso confessà confessàrem confessàreu confessàs confessàssem confessàsseu confessàssim confessàssiu confessàvem confessàveu confessés confesséssem confessésseu confesséssim confesséssiu confessí confés occ sept val v
confessar

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
confissão

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
confiança
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ alg bal confia confiada confiades confiam confiant confiar confiara confiaran confiarem confiaren confiares confiareu confiaria confiarien confiaries confiarà confiaràs confiaré confiaríem confiaríeu confiassen confiasses confiassin confiassis confiat confiats confiau confiava confiaven confiaves confie confiem confien confies confiessen confiesses confiessin confiessis confieu confii confio confià confiàrem confiàreu confiàs confiàssem confiàsseu confiàssim confiàssiu confiàvem confiàveu confiés confiéssem confiésseu confiéssim confiéssiu confií confiï confiïn confiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
confiar
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ adj
confidencial

confidencialment /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈmen/ /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈment/ /koɱ.fi.ðən.siˌaɫˈment/ /kuɱ.fi.ðən.siˌaɫˈmen/ adv
confidencialmente

confidentment /koɱ.fiˌðemˈmen/ /koɱ.fiˌðemˈment/ /kuɱ.fiˌðemˈmen/ adv
com confiança

configurar /koɱ.fi.ɣuˈɾa/ /koɱ.fi.ɣuˈɾaɾ/ /kuɱ.fi.ɣuˈɾa/ alg ant bal cent configur configura configurada configurades configuraia configuraien configuraies configuram configurant configurar configurara configuraran configurarem configuraren configurares configurareu configuraria configurarien configuraries configurariva configurariven configurarives configurarà configuraràs configuraré configuraríem configuraríeu configurarívem configuraríveu configurassen configurasses configurassin configurassis configurat configurats configurau configurava configuraven configuraves configuravi configuravo configure configureguem configureguessa configureguessen configureguesses configuregueu configuregués configureguéssom configureguéssou configurem configuren configures configuressa configuressen configuresses configuressi configuressin configuressis configureu configuri configurin configuris configuro configuros configurs configurà configuràiem configuràieu configuràrem configuràreu configuràs configuràssem configuràsseu configuràssim configuràssiu configuràvem configuràvets configuràveu configuràvom configurés configuréssem configurésseu configuréssim configuréssiu configurí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
configurar

confinament /koɱ.fi.naˈmen/ /koɱ.fi.naˈment/ /koɱ.fi.nəˈment/ /kuɱ.fi.nəˈmen/ n masc
confinamento

confinar /koɱ.fiˈna/ /koɱ.fiˈnaɾ/ /kuɱ.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confina confinada confinades confinam confinant confinar confinara confinaran confinarem confinaren confinares confinareu confinaria confinarien confinaries confinarà confinaràs confinaré confinaríem confinaríeu confinassen confinasses confinassin confinassis confinat confinats confinau confinava confinaven confinaves confine confinem confinen confines confinessen confinesses confinessin confinessis confineu confini confinin confinis confino confinà confinàrem confinàreu confinàs confinàssem confinàsseu confinàssim confinàssiu confinàvem confinàveu confinés confinéssem confinésseu confinéssim confinéssiu confiní confín occ sept val v
confinar

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confirm confirma confirmada confirmades confirmam confirmant confirmar confirmara confirmaran confirmarem confirmaren confirmares confirmareu confirmaria confirmarien confirmaries confirmarà confirmaràs confirmaré confirmaríem confirmaríeu confirmassen confirmasses confirmassin confirmassis confirmat confirmats confirmau confirmava confirmaven confirmaves confirme confirmem confirmen confirmes confirmessen confirmesses confirmessin confirmessis confirmeu confirmi confirmin confirmis confirmo confirmà confirmàrem confirmàreu confirmàs confirmàssem confirmàsseu confirmàssim confirmàssiu confirmàvem confirmàveu confirmés confirméssem confirmésseu confirméssim confirméssiu confirmí occ sept val v
confirmar
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
confluência

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
conflito

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
confluência

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
conformidade
Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
conforto
Absència d'incomoditats.

confraria /koɱ.fɾaˈɾi.a/ /koɱ.fɾəˈɾi.ə/ /kuɱ.fɾəˈɾi.ə/ n fem
confraria

confraternitzar /koɱ.fɾa.ter.niˈd͡za/ /koɱ.fɾa.teɾ.niˈza/ /koɱ.fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /koɱ.fɾə.təɾ.niˈd͡za/ /kuɱ.fɾə.tər.niˈd͡za/ alg ant bal cent confraternitz confraternitza confraternitzada confraternitzades confraternitzaia confraternitzaien confraternitzaies confraternitzam confraternitzant confraternitzar confraternitzara confraternitzaran confraternitzarem confraternitzaren confraternitzares confraternitzareu confraternitzaria confraternitzarien confraternitzaries confraternitzariva confraternitzariven confraternitzarives confraternitzarà confraternitzaràs confraternitzaré confraternitzaríem confraternitzaríeu confraternitzarívem confraternitzaríveu confraternitzassen confraternitzasses confraternitzassin confraternitzassis confraternitzat confraternitzats confraternitzau confraternitzava confraternitzaven confraternitzaves confraternitzavi confraternitzavo confraternitze confraternitzeguem confraternitzeguessa confraternitzeguessen confraternitzeguesses confraternitzegueu confraternitzegués confraternitzeguéssom confraternitzeguéssou confraternitzem confraternitzen confraternitzes confraternitzessa confraternitzessen confraternitzesses confraternitzessi confraternitzessin confraternitzessis confraternitzeu confraternitzi confraternitzin confraternitzis confraternitzo confraternitzos confraternitzs confraternitzà confraternitzàiem confraternitzàieu confraternitzàrem confraternitzàreu confraternitzàs confraternitzàssem confraternitzàsseu confraternitzàssim confraternitzàssiu confraternitzàvem confraternitzàvets confraternitzàveu confraternitzàvom confraternitzés confraternitzéssem confraternitzésseu confraternitzéssim confraternitzéssiu confraternitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confraternizar

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
confusão
Identificació incorrecta d'una cosa.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
congelador freezer

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent congel congela congelada congelades congelaia congelaien congelaies congelam congelant congelar congelara congelaran congelarem congelaren congelares congelareu congelaria congelarien congelaries congelariva congelariven congelarives congelarà congelaràs congelaré congelaríem congelaríeu congelarívem congelaríveu congelassen congelasses congelassin congelassis congelat congelats congelau congelava congelaven congelaves congelavi congelavo congele congeleguem congeleguessa congeleguessen congeleguesses congelegueu congelegués congeleguéssom congeleguéssou congelem congelen congeles congelessa congelessen congelesses congelessi congelessin congelessis congeleu congeli congelin congelis congelo congelos congels congelà congelàiem congelàieu congelàrem congelàreu congelàs congelàssem congelàsseu congelàssim congelàssiu congelàvem congelàvets congelàveu congelàvom congelés congeléssem congelésseu congeléssim congeléssiu congelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
congelar
Posar a menys de zero graus.

conglobar /koŋ.gloˈβa/ /koŋ.gloˈβaɾ/ /kuŋ.gluˈβa/ alg ant bal cent conglob congloba conglobada conglobades conglobaia conglobaien conglobaies conglobam conglobant conglobar conglobara conglobaran conglobarem conglobaren conglobares conglobareu conglobaria conglobarien conglobaries conglobariva conglobariven conglobarives conglobarà conglobaràs conglobaré conglobaríem conglobaríeu conglobarívem conglobaríveu conglobassen conglobasses conglobassin conglobassis conglobat conglobats conglobau conglobava conglobaven conglobaves conglobavi conglobavo conglobe conglobeguem conglobeguessa conglobeguessen conglobeguesses conglobegueu conglobegués conglobeguéssom conglobeguéssou conglobem congloben conglobes conglobessa conglobessen conglobesses conglobessi conglobessin conglobessis conglobeu conglobi conglobin conglobis conglobo conglobos conglobs conglobà conglobàiem conglobàieu conglobàrem conglobàreu conglobàs conglobàssem conglobàsseu conglobàssim conglobàssiu conglobàvem conglobàvets conglobàveu conglobàvom conglobés conglobéssem conglobésseu conglobéssim conglobéssiu conglobí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conglobar

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
congolês
Relatiu o pertanyent a la República del Congo o a la República Democràtica del Congo.
Relatiu o pertanyent al riu Congo.

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
congolês
Persona que habita o és originària de la República del Congo o de República Democràtica del Congo.

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
congresso
Parlament o cambra de representació política.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ congènita adj masc
congénito

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
coelho
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conill de bosc n masc
coelho-europeu

conillar /ko.niˈʎa/ /ko.niˈʎaɾ/ /ku.niˈja/ /ku.niˈʎa/ n masc
coelheira
Corral per la cria de conills.

conjecturar /kon.d͡ʒek.tuˈɾa/ /kon.d͡ʒek.tuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒək.tuˈɾa/ alg ant bal cent conjectur conjectura conjecturada conjecturades conjecturaia conjecturaien conjecturaies conjecturam conjecturant conjecturar conjecturara conjecturaran conjecturarem conjecturaren conjecturares conjecturareu conjecturaria conjecturarien conjecturaries conjecturariva conjecturariven conjecturarives conjecturarà conjecturaràs conjecturaré conjecturaríem conjecturaríeu conjecturarívem conjecturaríveu conjecturassen conjecturasses conjecturassin conjecturassis conjecturat conjecturats conjecturau conjecturava conjecturaven conjecturaves conjecturavi conjecturavo conjecture conjectureguem conjectureguessa conjectureguessen conjectureguesses conjecturegueu conjecturegués conjectureguéssom conjectureguéssou conjecturem conjecturen conjectures conjecturessa conjecturessen conjecturesses conjecturessi conjecturessin conjecturessis conjectureu conjecturi conjecturin conjecturis conjecturo conjecturos conjecturs conjecturà conjecturàiem conjecturàieu conjecturàrem conjecturàreu conjecturàs conjecturàssem conjecturàsseu conjecturàssim conjecturàssiu conjecturàvem conjecturàvets conjecturàveu conjecturàvom conjecturés conjecturéssem conjecturésseu conjecturéssim conjecturéssiu conjecturí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conjeturar

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
conjugação

conjugalment /koɲ.d͡ʒuˌɣaɫˈmen/ /koɲ.d͡ʒuˌɣaɫˈment/ /koɲ.ʒuˌɣaɫˈment/ /kuɲ.ʒuˌɣaɫˈmen/ adv
conjugalmente

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ alg bal conjug conjuga conjugada conjugades conjugam conjugant conjugar conjugara conjugaran conjugarem conjugaren conjugares conjugareu conjugaria conjugarien conjugaries conjugarà conjugaràs conjugaré conjugaríem conjugaríeu conjugassen conjugasses conjugassin conjugassis conjugat conjugats conjugau conjugava conjugaven conjugaves conjugo conjugue conjuguem conjuguen conjugues conjuguessen conjuguesses conjuguessin conjuguessis conjugueu conjugui conjuguin conjuguis conjugués conjuguéssem conjuguésseu conjuguéssim conjuguéssiu conjuguí conjugà conjugàrem conjugàreu conjugàs conjugàssem conjugàsseu conjugàssim conjugàssiu conjugàvem conjugàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
conjugar

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
conjunção
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
conjunto
Grup musical, banda.

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) connect connecta connectada connectades connectam connectant connectar connectara connectaran connectarem connectaren connectares connectareu connectaria connectarien connectaries connectarà connectaràs connectaré connectaríem connectaríeu connectassen connectasses connectassin connectassis connectat connectats connectau connectava connectaven connectaves connecte connectem connecten connectes connectessen connectesses connectessin connectessis connecteu connecti connectin connectis connecto connectà connectàrem connectàreu connectàs connectàssem connectàsseu connectàssim connectàssiu connectàvem connectàveu connectés connectéssem connectésseu connectéssim connectéssiu connectí occ sept val v
conectar
Establir un fort lligam.
Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
conexão
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ bal conquereix conquereixen conquereixes conquereixi conquereixin conquereixis conquereixo conqueresc conqueresqui conqueresquin conqueresquis conqueria conquerida conquerides conquerien conqueries conqueriguem conquerigueu conquerim conquerint conquerir conquerira conqueriran conquerirem conqueriren conquerires conquerireu conqueriria conqueririen conqueriries conquerirà conqueriràs conqueriré conqueriríem conqueriríeu conquerisc conquerisca conquerisquen conquerisques conquerissen conquerisses conquerissin conquerissis conquerit conquerits conqueriu conquerix conquerixen conquerixes conquerixo conquerí conqueríem conqueríeu conquerírem conqueríreu conquerís conqueríssem conquerísseu conqueríssim conqueríssiu n-occ occ sept val v
conquistar

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
conquista

conquistar /koŋ.kisˈta/ /koŋ.kisˈtaɾ/ /kuŋ.kisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conquist conquista conquistada conquistades conquistam conquistant conquistar conquistara conquistaran conquistarem conquistaren conquistares conquistareu conquistaria conquistarien conquistaries conquistarà conquistaràs conquistaré conquistaríem conquistaríeu conquistassen conquistasses conquistassin conquistassis conquistat conquistats conquistau conquistava conquistaven conquistaves conquiste conquistem conquisten conquistes conquistessen conquistesses conquistessin conquistessis conquisteu conquisti conquistin conquistis conquisto conquistà conquistàrem conquistàreu conquistàs conquistàssem conquistàsseu conquistàssim conquistàssiu conquistàvem conquistàveu conquistés conquistéssem conquistésseu conquistéssim conquistéssiu conquistí occ sept val v
conquistar
Guanyar-se l'amor d'una persona.

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
cultivo

consagrar /kon.saˈɣɾa/ /kon.saˈɣɾaɾ/ /kon.səˈɣɾa/ /kun.səˈɣɾa/ alg ant bal cent consagr consagra consagrada consagrades consagraia consagraien consagraies consagram consagrant consagrar consagrara consagraran consagrarem consagraren consagrares consagrareu consagraria consagrarien consagraries consagrariva consagrariven consagrarives consagrarà consagraràs consagraré consagraríem consagraríeu consagrarívem consagraríveu consagrassen consagrasses consagrassin consagrassis consagrat consagrats consagrau consagrava consagraven consagraves consagravi consagravo consagre consagreguem consagreguessa consagreguessen consagreguesses consagregueu consagregués consagreguéssom consagreguéssou consagrem consagren consagres consagressa consagressen consagresses consagressi consagressin consagressis consagreu consagri consagrin consagris consagro consagros consagrs consagrà consagràiem consagràieu consagràrem consagràreu consagràs consagràssem consagràsseu consagràssim consagràssiu consagràvem consagràvets consagràveu consagràvom consagrés consagréssem consagrésseu consagréssim consagréssiu consagrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consagrar
Fer sagrada alguna persona o cosa.
Pronunciar amb intenció el sacerdot les paraules de la consagració sobre la matèria deguda (generalment sobre l'hòstia i el vi).
Oferir, dedicar a Déu alguna cosa o persona.
Erigir un monument per a perpetuar la memòria d'alguna persona o esdeveniment.

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
consciente

conscientment /kon.siˌemˈmen/ /kon.siˌemˈment/ /kun.siˌemˈmen/ adv
conscientemente

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
consciência
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consecutiu /kon.se.kuˈtiw/ /kon.sə.kuˈtiw/ /kun.sə.kuˈtiw/ adj masc
consecutivo

consecutivament /kon.se.kuˌti.vaˈment/ /kon.se.kuˌti.βaˈmen/ /kon.sə.kuˌti.vəˈment/ /kun.sə.kuˌti.vəˈmen/ /kun.sə.kuˌti.βəˈmen/ adv
consecutivamente

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
conselho
Acte o efecte d'aconsellar.
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
consentimento

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ alg bal consent consenta consenten consentes consenti consentia consentida consentides consentien consenties consentiguem consentigueu consentim consentin consentint consentir consentira consentiran consentirem consentiren consentires consentireu consentiria consentirien consentiries consentirà consentiràs consentiré consentiríem consentiríeu consentis consentissen consentisses consentissin consentissis consentit consentits consentiu consento consents consentí consentíem consentíeu consentírem consentíreu consentís consentíssem consentísseu consentíssim consentíssiu eiv occ sept v.cent val v
consentir

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ adv
consequentemente

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
consequência conseqüência

conservació /kon.ser.βa.siˈo/ /kon.seɾ.va.siˈo/ /kon.seɾ.βa.siˈo/ /kon.səɾ.və.siˈo/ /kun.sər.bə.siˈo/ /kun.sər.və.siˈo/ n fem
conservação

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
conservador
Que conserva.

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conserv conserva conservada conservades conservam conservant conservar conservara conservaran conservarem conservaren conservares conservareu conservaria conservarien conservaries conservarà conservaràs conservaré conservaríem conservaríeu conservassen conservasses conservassin conservassis conservat conservats conservau conservava conservaven conservaves conserve conservem conserven conserves conservessen conservesses conservessin conservessis conserveu conservi conservin conservis conservo conservà conservàrem conservàreu conservàs conservàssem conservàsseu conservàssim conservàssiu conservàvem conservàveu conservés conservéssem conservésseu conservéssim conservéssiu conserví occ sept val v
conservar
Guardar, retenir, no deixar perdre.

conservatori /kon.ser.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.vaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.səɾ.vəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.bəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.vəˈtɔ.ɾi/ n masc
conservatório

considerablement /kon.si.ðeˌɾa.bɫeˈment/ /kon.si.ðeˌɾa.βɫeˈmen/ /kon.si.ðeˌɾab.bɫeˈmen/ /kon.si.ðəˌɾab.bɫəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.βɫəˈmen/ /kun.si.ðəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
consideravelmente

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
consideração

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) consider considera considerada considerades consideram considerant considerar considerara consideraran considerarem consideraren considerares considerareu consideraria considerarien consideraries considerarà consideraràs consideraré consideraríem consideraríeu considerassen considerasses considerassin considerassis considerat considerats considerau considerava consideraven consideraves considere considerem consideren consideres consideressen consideresses consideressin consideressis considereu consideri considerin consideris considero considerà consideràrem consideràreu consideràs consideràssem consideràsseu consideràssim consideràssiu consideràvem consideràveu considerés consideréssem considerésseu consideréssim consideréssiu considerí occ sept val v
considerar
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consistentment /kon.sisˌtemˈmen/ /kon.sisˌtemˈment/ /kun.sisˌtemˈmen/ adv
consistentemente

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ bal consisteix consisteixen consisteixes consisteixi consisteixin consisteixis consisteixo consistesc consistesqui consistesquin consistesquis consistia consistida consistides consistien consisties consistiguem consistigueu consistim consistint consistir consistira consistiran consistirem consistiren consistires consistireu consistiria consistirien consistiries consistirà consistiràs consistiré consistiríem consistiríeu consistisc consistisca consistisquen consistisques consistissen consistisses consistissin consistissis consistit consistits consistiu consistix consistixen consistixes consistixo consistí consistíem consistíeu consistírem consistíreu consistís consistíssem consistísseu consistíssim consistíssiu n-occ occ sept val v
consistir

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
consistência

consogra /konˈsɔ.ɣɾa/ /konˈsɔ.ɣɾɔ/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ n fem
consogra

consogre /konˈsɔ.ɣɾe/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ n masc
consogro

consol /konˈsɔɫ/ /kunˈsɔɫ/ n masc
consolação

consola de joc n fem
consola

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
consulado

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ alg ant bal cent consolid consolida consolidada consolidades consolidaia consolidaien consolidaies consolidam consolidant consolidar consolidara consolidaran consolidarem consolidaren consolidares consolidareu consolidaria consolidarien consolidaries consolidariva consolidariven consolidarives consolidarà consolidaràs consolidaré consolidaríem consolidaríeu consolidarívem consolidaríveu consolidassen consolidasses consolidassin consolidassis consolidat consolidats consolidau consolidava consolidaven consolidaves consolidavi consolidavo consolide consolideguem consolideguessa consolideguessen consolideguesses consolidegueu consolidegués consolideguéssom consolideguéssou consolidem consoliden consolides consolidessa consolidessen consolidesses consolidessi consolidessin consolidessis consolideu consolidi consolidin consolidis consolido consolidos consolids consolidà consolidàiem consolidàieu consolidàrem consolidàreu consolidàs consolidàssem consolidàsseu consolidàssim consolidàssiu consolidàvem consolidàvets consolidàveu consolidàvom consolidés consolidéssem consolidésseu consolidéssim consolidéssiu consolidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consolidar

consomé /kon.soˈme/ /kun.suˈme/ n masc
consomê

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
concordante

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ n masc
consorcio

consorciar /kon.sor.siˈa/ /kon.soɾ.siˈa/ /kon.soɾ.siˈaɾ/ /kun.sur.siˈa/ v
consorciar

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ alg ant bal cent conspir conspira conspirada conspirades conspiraia conspiraien conspiraies conspiram conspirant conspirar conspirara conspiraran conspirarem conspiraren conspirares conspirareu conspiraria conspirarien conspiraries conspirariva conspirariven conspirarives conspirarà conspiraràs conspiraré conspiraríem conspiraríeu conspirarívem conspiraríveu conspirassen conspirasses conspirassin conspirassis conspirat conspirats conspirau conspirava conspiraven conspiraves conspiravi conspiravo conspire conspireguem conspireguessa conspireguessen conspireguesses conspiregueu conspiregués conspireguéssom conspireguéssou conspirem conspiren conspires conspiressa conspiressen conspiresses conspiressi conspiressin conspiressis conspireu conspiri conspirin conspiris conspiro conspiros conspirs conspirà conspiràiem conspiràieu conspiràrem conspiràreu conspiràs conspiràssem conspiràsseu conspiràssim conspiràssiu conspiràvem conspiràvets conspiràveu conspiràvom conspirés conspiréssem conspirésseu conspiréssim conspiréssiu conspirí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conspirar

conspícuament /konsˌpi.ku.aˈmen/ /konsˌpi.ku.aˈment/ /konsˌpi.ku.əˈment/ /kunsˌpi.ku.əˈmen/ adv
conspicuamente

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
constante
Que no es troba subjecte al canvi.

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ adv
constantemente

constatar /kons.taˈta/ /kons.taˈtaɾ/ /kuns.təˈta/ alg ant bal cent constat constata constatada constatades constataia constataien constataies constatam constatant constatar constatara constataran constatarem constataren constatares constatareu constataria constatarien constataries constatariva constatariven constatarives constatarà constataràs constataré constataríem constataríeu constatarívem constataríveu constatassen constatasses constatassin constatassis constatat constatats constatau constatava constataven constataves constatavi constatavo constate constateguem constateguessa constateguessen constateguesses constategueu constategués constateguéssom constateguéssou constatem constaten constates constatessa constatessen constatesses constatessi constatessin constatessis constateu constati constatin constatis constato constatos constats constatà constatàiem constatàieu constatàrem constatàreu constatàs constatàssem constatàsseu constatàssim constatàssiu constatàvem constatàvets constatàveu constatàvom constatés constatéssem constatésseu constatéssim constatéssiu constatí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
constatar

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
constelação

consternar /kons.terˈna/ /kons.teɾˈnaɾ/ /kuns.tərˈna/ alg ant bal cent constern consterna consternada consternades consternaia consternaien consternaies consternam consternant consternar consternara consternaran consternarem consternaren consternares consternareu consternaria consternarien consternaries consternariva consternariven consternarives consternarà consternaràs consternaré consternaríem consternaríeu consternarívem consternaríveu consternassen consternasses consternassin consternassis consternat consternats consternau consternava consternaven consternaves consternavi consternavo consterne consterneguem consterneguessa consterneguessen consterneguesses consternegueu consternegués consterneguéssom consterneguéssou consternem consternen consternes consternessa consternessen consternesses consternessi consternessin consternessis consterneu consterni consternin consternis consterno consternos consterns consternà consternàiem consternàieu consternàrem consternàreu consternàs consternàssem consternàsseu consternàssim consternàssiu consternàvem consternàvets consternàveu consternàvom consternés consternéssem consternésseu consternéssim consternéssiu consterní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
atordoar

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
constitucional

constitucionalment /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
constitucionalmente

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
constituição

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
construção

constructe /konsˈtɾuk.te/ /konsˈtɾuk.tə/ /kunsˈtɾuk.tə/ n masc
constructo

constructivament /kons.tɾukˌti.vaˈment/ /kons.tɾukˌti.vəˈment/ /kons.tɾukˌti.βaˈmen/ /kuns.tɾukˌti.vəˈmen/ /kuns.tɾukˌti.βəˈmen/ adv
construtivamente

constructivisme n masc
construtivismo

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ bal construeix construeixen construeixes construeixi construeixin construeixis construeixo construesc construesqui construesquin construesquis construint construir construiran construirem construireu construiria construirien construiries construirà construiràs construiré construiríem construiríeu construí construíem construíeu construírem construíreu construís construíssem construísseu construíssim construíssiu construïa construïda construïdes construïen construïes construïguem construïgueu construïm construïra construïren construïres construïsc construïsca construïsquen construïsques construïssen construïsses construïssin construïssis construït construïts construïu construïx construïxen construïxes construïxo n-occ occ sept val v
construir
Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constància /konsˈtan.si.a/ /kunsˈtan.si.ə/ n fem
constância

consuetudinari /kon.su.e.tu.ðiˈna.ɾi/ /kon.su.ə.tu.ðiˈna.ɾi/ /kun.su.ə.tu.ðiˈna.ɾi/ adj masc
consuetudinário

consular /kon.suˈɫaɾ/ /kun.suˈɫar/ adj
consular

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ alg ant bal cent consult consulta consultada consultades consultaia consultaien consultaies consultam consultant consultar consultara consultaran consultarem consultaren consultares consultareu consultaria consultarien consultaries consultariva consultariven consultarives consultarà consultaràs consultaré consultaríem consultaríeu consultarívem consultaríveu consultassen consultasses consultassin consultassis consultat consultats consultau consultava consultaven consultaves consultavi consultavo consulte consulteguem consulteguessa consulteguessen consulteguesses consultegueu consultegués consulteguéssom consulteguéssou consultem consulten consultes consultessa consultessen consultesses consultessi consultessin consultessis consulteu consulti consultin consultis consulto consultos consults consultà consultàiem consultàieu consultàrem consultàreu consultàs consultàssem consultàsseu consultàssim consultàssiu consultàvem consultàvets consultàveu consultàvom consultés consultéssem consultésseu consultéssim consultéssiu consultí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consultar

consum /konˈsum/ /kunˈsum/ n masc
consumo

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ bal centr consum consuma consumeix consumeixen consumeixes consumeixi consumeixin consumeixis consumeixo consumen consumes consumesc consumesqui consumesquin consumesquis consumi consumia consumida consumides consumien consumies consumiguem consumigueu consumim consumin consumint consumir consumira consumiran consumirem consumiren consumires consumireu consumiria consumirien consumiries consumirà consumiràs consumiré consumiríem consumiríeu consumis consumisc consumisca consumisquen consumisques consumissen consumisses consumissin consumissis consumit consumits consumiu consumix consumixen consumixes consumixo consumo consums consumí consumíem consumíeu consumírem consumíreu consumís consumíssem consumísseu consumíssim consumíssiu n-occ occ sept val v
consumir

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ alg ant bal cent contact contacta contactada contactades contactaia contactaien contactaies contactam contactant contactar contactara contactaran contactarem contactaren contactares contactareu contactaria contactarien contactaries contactariva contactariven contactarives contactarà contactaràs contactaré contactaríem contactaríeu contactarívem contactaríveu contactassen contactasses contactassin contactassis contactat contactats contactau contactava contactaven contactaves contactavi contactavo contacte contacteguem contacteguessa contacteguessen contacteguesses contactegueu contactegués contacteguéssom contacteguéssou contactem contacten contactes contactessa contactessen contactesses contactessi contactessin contactessis contacteu contacti contactin contactis contacto contactos contacts contactà contactàiem contactàieu contactàrem contactàreu contactàs contactàssem contactàsseu contactàssim contactàssiu contactàvem contactàvets contactàveu contactàvom contactés contactéssem contactésseu contactéssim contactéssiu contactí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contatar

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
contacto contato

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
contágio

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contagia contagiada contagiades contagiam contagiant contagiar contagiara contagiaran contagiarem contagiaren contagiares contagiareu contagiaria contagiarien contagiaries contagiarà contagiaràs contagiaré contagiaríem contagiaríeu contagiassen contagiasses contagiassin contagiassis contagiat contagiats contagiau contagiava contagiaven contagiaves contagie contagiem contagien contagies contagiessen contagiesses contagiessin contagiessis contagieu contagii contagio contagià contagiàrem contagiàreu contagiàs contagiàssem contagiàsseu contagiàssim contagiàssiu contagiàvem contagiàveu contagiés contagiéssem contagiésseu contagiéssim contagiéssiu contagií contagiï contagiïn contagiïs occ sept val v
contagiar

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
poluição
Acció i efecte de contaminar.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ alg ant bal cent contamina contaminada contaminades contaminaia contaminaien contaminaies contaminam contaminant contaminar contaminara contaminaran contaminarem contaminaren contaminares contaminareu contaminaria contaminarien contaminaries contaminariva contaminariven contaminarives contaminarà contaminaràs contaminaré contaminaríem contaminaríeu contaminarívem contaminaríveu contaminassen contaminasses contaminassin contaminassis contaminat contaminats contaminau contaminava contaminaven contaminaves contaminavi contaminavo contamine contamineguem contamineguessa contamineguessen contamineguesses contaminegueu contaminegués contamineguéssom contamineguéssou contaminem contaminen contamines contaminessa contaminessen contaminesses contaminessi contaminessin contaminessis contamineu contamini contaminin contaminis contamino contaminos contaminà contaminàiem contaminàieu contaminàrem contaminàreu contaminàs contaminàssem contaminàsseu contaminàssim contaminàssiu contaminàvem contaminàvets contaminàveu contaminàvom contaminés contaminéssem contaminésseu contaminéssim contaminéssiu contaminí contamín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contaminar

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cont conta contada contades contam contant contar contara contaran contarem contaren contares contareu contaria contarien contaries contarà contaràs contaré contaríem contaríeu contassen contasses contassin contassis contat contats contau contava contaven contaves conte contem conten contes contessen contesses contessin contessis conteu conti contin contis conto contà contàrem contàreu contàs contàssem contàsseu contàssim contàssiu contàvem contàveu contés contéssem contésseu contéssim contéssiu contí occ sept val v
contar

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
conto
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contendir /kon.tenˈdi/ /kon.tenˈdiɾ/ /kon.tənˈdi/ /kun.tənˈdi/ alg ant bal centr contendeix contendeixa contendeixen contendeixes contendeixi contendeixin contendeixis contendeixo contendeixs contendesc contendesca contendesquen contendesques contendesqui contendesquin contendesquis contendia contendida contendides contendien contendies contendiguem contendiguera contendigueren contendigueres contendiguessen contendiguesses contendiguessin contendiguessis contendigueu contendigueva contendigueven contendigueves contendigué contendiguérem contendiguéreu contendigués contendiguéssem contendiguésseu contendiguéssim contendiguéssiu contendiguévem contendiguéveu contendim contendint contendir contendira contendiran contendirem contendiren contendires contendireu contendiria contendirien contendiries contendiriva contendiriven contendirives contendirà contendiràs contendiré contendiríem contendiríeu contendirívem contendiríveu contendisc contendisca contendisco contendiscos contendisquem contendisquen contendisques contendisqueu contendissa contendissen contendisses contendissi contendissin contendissis contendist contendit contendits contendiu contendiva contendiven contendives contendix contendixa contendixen contendixes contendixi contendixin contendixis contendixo contendixos contendí contendíem contendíets contendíeu contendírem contendíreu contendís contendíscon contendíssem contendísseu contendíssim contendíssiu contendíssom contendíssou contendívem contendíveu contendíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contender

contendre /konˈten.dɾe/ /konˈten.dɾə/ /kunˈten.dɾə/ /kunˈtɾen.da/ contenc contendran contendre contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenem contenen contenent conteneu contenga contenguem contenguen contenguera contengueren contengueres contengues contenguessen contenguesses contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssem contenguésseu contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contens conteníem conteníeu contesa conteses contesos contès contén contés eiv occ v.cent val v
contender
(alguerès) contenir.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
recipiente
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ bal contenc contendran contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenen contenguda contengudes contenguem contengueren contengueres contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengut contenguts contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contenim contenint contenir conteniu contens conteníem conteníeu continc contindran contindrem contindreu contindria contindrien contindries contindrà contindràs contindré contindríem contindríeu continga continguda contingudes continguem continguen continguera contingueren contingueres contingues continguessen continguesses continguessin continguessis contingueu contingui continguin continguis contingut continguts contingué continguérem continguéreu contingués continguéssem continguésseu continguéssim continguéssiu continguí conté contén contín occ val v
conter
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contest contesta contestada contestades contestam contestant contestar contestara contestaran contestarem contestaren contestares contestareu contestaria contestarien contestaries contestarà contestaràs contestaré contestaríem contestaríeu contestassen contestasses contestassin contestassis contestat contestats contestau contestava contestaven contestaves conteste contestem contesten contestes contestessen contestesses contestessin contestessis contesteu contesti contestin contestis contesto contestà contestàrem contestàreu contestàs contestàssem contestàsseu contestàssim contestàssiu contestàvem contestàveu contestés contestéssem contestésseu contestéssim contestéssiu contestí occ sept val v
responder

context /kunˈtekst/ n masc
contexto

contextual /kon.teks.tuˈaɫ/ /kon.təks.tuˈaɫ/ /kun.təks.tuˈaɫ/ adj
contextual

contextualitzar /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈza/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) contextualitz contextualitza contextualitzada contextualitzades contextualitzam contextualitzant contextualitzar contextualitzara contextualitzaran contextualitzarem contextualitzaren contextualitzares contextualitzareu contextualitzaria contextualitzarien contextualitzaries contextualitzarà contextualitzaràs contextualitzaré contextualitzaríem contextualitzaríeu contextualitzassen contextualitzasses contextualitzassin contextualitzassis contextualitzat contextualitzats contextualitzau contextualitzava contextualitzaven contextualitzaves contextualitze contextualitzem contextualitzen contextualitzes contextualitzessen contextualitzesses contextualitzessin contextualitzessis contextualitzeu contextualitzi contextualitzin contextualitzis contextualitzo contextualitzà contextualitzàrem contextualitzàreu contextualitzàs contextualitzàssem contextualitzàsseu contextualitzàssim contextualitzàssiu contextualitzàvem contextualitzàveu contextualitzés contextualitzéssem contextualitzésseu contextualitzéssim contextualitzéssiu contextualitzí occ sept val v
contextualizar

contigu /konˈti.ɣu/ /kunˈti.ɣu/ adj masc
contíguo

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
continente
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

continental /kon.ti.nenˈtaɫ/ /kon.ti.nənˈtaɫ/ /kun.ti.nənˈtaɫ/ adj
continental

contingut /kon.tiŋˈɡut/ /kun.tiŋˈɡut/ n masc
conteúdo

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ contínua adj masc
contínuo

continuació /kon.ti.nu.a.siˈo/ /kon.ti.nu.ə.siˈo/ /kun.ti.nu.ə.siˈo/ n fem
continuação

continuadament /kon.ti.nuˌa.ðaˈmen/ /kon.ti.nuˌa.ðaˈment/ /kon.ti.nuˌa.ðəˈment/ /kun.ti.nuˌa.ðəˈmen/ adv
continuamente

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) continua continuada continuades continuam continuant continuar continuara continuaran continuarem continuaren continuares continuareu continuaria continuarien continuaries continuarà continuaràs continuaré continuaríem continuaríeu continuassen continuasses continuassin continuassis continuat continuats continuau continuava continuaven continuaves continue continuem continuen continues continuessen continuesses continuessin continuessis continueu continuo continuu continuà continuàrem continuàreu continuàs continuàssem continuàsseu continuàssim continuàssiu continuàvem continuàveu continués continuéssem continuésseu continuéssim continuéssiu continuí continuï continuïn continuïs occ sept val v
continuar seguir
(transitiu) Prosseguir allò començat.

continuïtat n fem
continuidade

contra /ˈkon.tɾa/ n masc
contra
L'aspecte desfavorable, especialment en contrast amb el favorable (pro).

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
contra
Relació que denota oposició.

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ alg ant bal cent contraatac contraataca contraatacada contraatacades contraatacaia contraatacaien contraatacaies contraatacam contraatacant contraatacar contraatacara contraatacaran contraatacarem contraatacaren contraatacares contraatacareu contraatacaria contraatacarien contraatacaries contraatacariva contraatacariven contraatacarives contraatacarà contraatacaràs contraatacaré contraatacaríem contraatacaríeu contraatacarívem contraatacaríveu contraatacassen contraatacasses contraatacassin contraatacassis contraatacat contraatacats contraatacau contraatacava contraatacaven contraatacaves contraatacavi contraatacavo contraataco contraatacos contraatacà contraatacàiem contraatacàieu contraatacàrem contraatacàreu contraatacàs contraatacàssem contraatacàsseu contraatacàssim contraatacàssiu contraatacàvem contraatacàvets contraatacàveu contraatacàvom contraataque contraataqueguem contraataqueguessa contraataqueguessen contraataqueguesses contraataquegueu contraataquegués contraataqueguéssom contraataqueguéssou contraataquem contraataquen contraataques contraataquessa contraataquessen contraataquesses contraataquessi contraataquessin contraataquessis contraataqueu contraataqui contraataquin contraataquis contraataqués contraataquéssem contraataquésseu contraataquéssim contraataquéssiu contraataquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contra-atacar

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
contrabaixo

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
contrabandista

contracepció /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/ n fem
contraceção

contracorrent /ˌkon.tɾa.koˈren/ /ˌkon.tɾa.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.kuˈren/ n masc
contracorrente

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ alg ant bal cent contract contracta contractada contractades contractaia contractaien contractaies contractam contractant contractar contractara contractaran contractarem contractaren contractares contractareu contractaria contractarien contractaries contractariva contractariven contractarives contractarà contractaràs contractaré contractaríem contractaríeu contractarívem contractaríveu contractassen contractasses contractassin contractassis contractat contractats contractau contractava contractaven contractaves contractavi contractavo contracte contracteguem contracteguessa contracteguessen contracteguesses contractegueu contractegués contracteguéssom contracteguéssou contractem contracten contractes contractessa contractessen contractesses contractessi contractessin contractessis contracteu contracti contractin contractis contracto contractos contracts contractà contractàiem contractàieu contractàrem contractàreu contractàs contractàssem contractàsseu contractàssim contractàssiu contractàvem contractàvets contractàveu contractàvom contractés contractéssem contractésseu contractéssim contractéssiu contractí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contratar

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
contracto contrato
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contradictòriament /kon.tɾa.ðikˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /kon.tɾa.ðikˌtɔ.ɾi.aˈment/ /kon.tɾə.ðikˌtɔ.ɾi.əˈment/ /kun.tɾə.ðikˌtɔ.ɾi.əˈmen/ adv
contraditoriamente

contradir /kun.tɾəˈði/ /ˌkon.tɾaˈði/ /ˌkon.tɾaˈðiɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈði/ bal contradeia contradeien contradeies contradeim contradeis contradic contradiem contradient contradieu contradiga contradigau contradiguem contradiguen contradiguera contradigueren contradigueres contradigues contradiguessen contradiguesses contradiguessin contradiguessis contradigueu contradigui contradiguin contradiguis contradigué contradiguérem contradiguéreu contradigués contradiguéssem contradiguésseu contradiguéssim contradiguéssiu contradiguí contradir contradiran contradirem contradireu contradiria contradirien contradiries contradirà contradiràs contradiré contradiríem contradiríeu contradis contradit contradita contradites contradits contradiu contradiuen contradius contradèiem contradèieu eiv nota 1 occ v.cent val v
contradizer

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
contrafagote

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ alg bal contrafacem contrafacen contrafaces contrafaceu contrafaci contrafacin contrafacis contrafaig contrafan contrafaran contrafarem contrafareu contrafaria contrafarien contrafaries contrafarà contrafaràs contrafaré contrafaríem contrafaríeu contrafaç contrafaça contrafeia contrafeien contrafeies contrafeim contrafeis contrafem contrafent contrafer contrafera contraferen contraferes contrafessen contrafesses contrafessin contrafessis contrafet contrafeta contrafetes contrafets contrafeu contrafiu contrafà contrafàs contrafèiem contrafèieu contrafé contraféiem contraféieu contraférem contraféreu contrafés contraféssem contrafésseu contraféssim contraféssiu contraféu val v
contrafazer
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrafort /ˌkon.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔrt/ n masc
botaréu
Cos de reforç d’un mur per la part exterior.

contraindicar /ˌkon.tɾa.in.diˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾa.in.diˈka/ /ˌkɔn.tɾə.in.diˈka/ alg ant bal cent contraindic contraindica contraindicada contraindicades contraindicaia contraindicaien contraindicaies contraindicam contraindicant contraindicar contraindicara contraindicaran contraindicarem contraindicaren contraindicares contraindicareu contraindicaria contraindicarien contraindicaries contraindicariva contraindicariven contraindicarives contraindicarà contraindicaràs contraindicaré contraindicaríem contraindicaríeu contraindicarívem contraindicaríveu contraindicassen contraindicasses contraindicassin contraindicassis contraindicat contraindicats contraindicau contraindicava contraindicaven contraindicaves contraindicavi contraindicavo contraindico contraindicos contraindicà contraindicàiem contraindicàieu contraindicàrem contraindicàreu contraindicàs contraindicàssem contraindicàsseu contraindicàssim contraindicàssiu contraindicàvem contraindicàvets contraindicàveu contraindicàvom contraindique contraindiqueguem contraindiqueguessa contraindiqueguessen contraindiqueguesses contraindiquegueu contraindiquegués contraindiqueguéssom contraindiqueguéssou contraindiquem contraindiquen contraindiques contraindiquessa contraindiquessen contraindiquesses contraindiquessi contraindiquessin contraindiquessis contraindiqueu contraindiqui contraindiquin contraindiquis contraindiqués contraindiquéssem contraindiquésseu contraindiquéssim contraindiquéssiu contraindiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contraindicar

contralt /konˈtɾaɫ/ /konˈtɾaɫt/ /kunˈtɾaɫ/ n neut
contralto

contrarellotge /ˌkon.tɾa.reˈʎɔ.d͡ʒe/ /ˌkɔn.tɾə.rəˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
contrarrelógio

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
senha palavra-passe

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ n masc
contraste

contrasurdo n masc
contra-surdo

contratemps /ˌkon.tɾaˈtems/ /ˌkɔn.tɾəˈtems/ n masc
contratempo
Adversitat que interromp una acció.
Efecte musical consistent a fer sonar una nota després de la caiguda de la pulsació, sempre que a la caiguda d'aquesta s'hagi esdevingut un silenci o pausa, i que aquest so no es prolongui fins més enllà de la caiguda de la pulsació següent. En cas contrari, d'allargar-se fins més enllà d'aquest punt, es tractaria d'una síncope. L'efecte del contratemps és produir una irregularitat en el ritme.

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ v
contrair

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
contribuição

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
contribuinte

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ bal contribueix contribueixen contribueixes contribueixi contribueixin contribueixis contribueixo contribuesc contribuesqui contribuesquin contribuesquis contribuint contribuir contribuiran contribuirem contribuireu contribuiria contribuirien contribuiries contribuirà contribuiràs contribuiré contribuiríem contribuiríeu contribuí contribuíem contribuíeu contribuírem contribuíreu contribuís contribuíssem contribuísseu contribuíssim contribuíssiu contribuïa contribuïda contribuïdes contribuïen contribuïes contribuïguem contribuïgueu contribuïm contribuïra contribuïren contribuïres contribuïsc contribuïsca contribuïsquen contribuïsques contribuïssen contribuïsses contribuïssin contribuïssis contribuït contribuïts contribuïu contribuïx contribuïxen contribuïxes contribuïxo n-occ occ sept val v
contribuir

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
controlo controle
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
controle
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

control de qualitat n masc
controle de qualidade

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) control controla controlada controlades controlam controlant controlar controlara controlaran controlarem controlaren controlares controlareu controlaria controlarien controlaries controlarà controlaràs controlaré controlaríem controlaríeu controlassen controlasses controlassin controlassis controlat controlats controlau controlava controlaven controlaves controle controlem controlen controles controlessen controlesses controlessin controlessis controleu controli controlin controlis controlo controlà controlàrem controlàreu controlàs controlàssem controlàsseu controlàssim controlàssiu controlàvem controlàveu controlés controléssem controlésseu controléssim controléssiu controlí occ sept val v
controlar
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

controvèrsia /kon.tɾoˈvɛɾ.si.a/ /kon.tɾoˈvɛɾ.si.ə/ /kon.tɾoˈβɛɾ.si.a/ /kun.tɾuˈvɛɾ.si.ə/ /kun.tɾuˈβɛr.si.ə/ n fem
controvérsia

contràriament /konˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /konˌtɾa.ɾi.aˈment/ /konˌtɾa.ɾi.əˈment/ /kunˌtɾa.ɾi.əˈmen/ adv
contrariamente

contusió /kon.tu.ziˈo/ /kun.tu.ziˈo/ n fem
contusão

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
conurbação

convencional /kom.ben.si.oˈnaɫ/ /koɱ.ven.si.oˈnaɫ/ /koɱ.vən.si.oˈnaɫ/ /kum.bən.si.uˈnaɫ/ /kuɱ.vən.si.uˈnaɫ/ adj
convencional

convencionalment /kom.ben.si.oˌnaɫˈmen/ /koɱ.ven.si.oˌnaɫˈment/ /koɱ.vən.si.oˌnaɫˈment/ /kum.bən.si.uˌnaɫˈmen/ /kuɱ.vən.si.uˌnaɫˈmen/ adv
convencionalmente

convenientment /kom.be.niˌemˈmen/ /koɱ.ve.niˌemˈment/ /koɱ.və.niˌemˈment/ /kum.bə.niˌemˈmen/ /kuɱ.və.niˌemˈmen/ adv
convenientemente

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
convento

convergir /koɱ.veɾˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.βerˈʒi/ /koɱ.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /kun.vəɾˈʒi/ /kun.βərˈʒi/ alg ant bal centr convergeix convergeixa convergeixen convergeixes convergeixi convergeixin convergeixis convergeixo convergeixs convergesc convergesca convergesquen convergesques convergesqui convergesquin convergesquis convergia convergida convergides convergien convergies convergiguem convergiguera convergigueren convergigueres convergiguessen convergiguesses convergiguessin convergiguessis convergigueu convergigueva convergigueven convergigueves convergigué convergiguérem convergiguéreu convergigués convergiguéssem convergiguésseu convergiguéssim convergiguéssiu convergiguévem convergiguéveu convergim convergint convergir convergira convergiran convergirem convergiren convergires convergireu convergiria convergirien convergiries convergiriva convergiriven convergirives convergirà convergiràs convergiré convergiríem convergiríeu convergirívem convergiríveu convergisc convergisca convergisco convergiscos convergisquem convergisquen convergisques convergisqueu convergissa convergissen convergisses convergissi convergissin convergissis convergist convergit convergits convergiu convergiva convergiven convergives convergix convergixa convergixen convergixes convergixi convergixin convergixis convergixo convergixos convergí convergíem convergíets convergíeu convergírem convergíreu convergís convergíscon convergíssem convergísseu convergíssim convergíssiu convergíssom convergíssou convergívem convergíveu convergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
convergir

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
conversação
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

conversar /kom.berˈsa/ /kom.beɾˈsa/ /koɱ.veɾˈsaɾ/ /koɱ.vəɾˈsa/ /kum.bərˈsa/ /kuɱ.vərˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) convers conversa conversada conversades conversam conversant conversar conversara conversaran conversarem conversaren conversares conversareu conversaria conversarien conversaries conversarà conversaràs conversaré conversaríem conversaríeu conversassen conversasses conversassin conversassis conversat conversats conversau conversava conversaven conversaves converse conversem conversen converses conversessen conversesses conversessin conversessis converseu conversi conversin conversis converso conversà conversàrem conversàreu conversàs conversàssem conversàsseu conversàssim conversàssiu conversàvem conversàveu conversés converséssem conversésseu converséssim converséssiu conversí occ sept val v
conversar

conversió /kom.ber.siˈo/ /kom.beɾ.siˈo/ /koɱ.veɾ.siˈo/ /koɱ.vəɾ.siˈo/ /kum.bər.siˈo/ /kuɱ.vər.siˈo/ n fem
conversão

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ bal converteix converteixen converteixes converteixi converteixin converteixis converteixo convertesc convertesqui convertesquin convertesquis convertia convertida convertides convertien converties convertiguem convertigueu convertim convertint convertir convertira convertiran convertirem convertiren convertires convertireu convertiria convertirien convertiries convertirà convertiràs convertiré convertiríem convertiríeu convertisc convertisca convertisquen convertisques convertissen convertisses convertissin convertissis convertit convertits convertiu convertix convertixen convertixes convertixo convertí convertíem convertíeu convertírem convertíreu convertís convertíssem convertísseu convertíssim convertíssiu n-occ occ sept val v
converter
Transformar una cosa en una altra.
comutar
Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ adj masc
convexo

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convid convida convidada convidades convidam convidant convidar convidara convidaran convidarem convidaren convidares convidareu convidaria convidarien convidaries convidarà convidaràs convidaré convidaríem convidaríeu convidassen convidasses convidassin convidassis convidat convidats convidau convidava convidaven convidaves convide convidem conviden convides convidessen convidesses convidessin convidessis convideu convidi convidin convidis convido convidà convidàrem convidàreu convidàs convidàssem convidàsseu convidàssim convidàssiu convidàvem convidàveu convidés convidéssem convidésseu convidéssim convidéssiu convidí occ sept val v
convidar

conviure /komˈbiw.ɾe/ /koɱˈviw.ɾe/ /koɱˈviw.ɾə/ /kumˈbiw.ɾə/ /kuɱˈviw.ɾə/ bal convisc convisca conviscuda conviscudes conviscut conviscuts convisquem convisquen convisquera convisqueren convisqueres convisques convisquessen convisquesses convisquessin convisquessis convisqueu convisqui convisquin convisquis convisqué convisquérem convisquéreu convisqués convisquéssem convisquésseu convisquéssim convisquéssiu convisquí conviu conviuen conviuran conviure conviurem conviureu conviuria conviurien conviuries conviurà conviuràs conviuré conviuríem conviuríeu convius convivia convivien convivies convivim convivint conviviu convivíem convivíeu eiv occ v.cent val v
conviver

convocar /kom.boˈka/ /kom.boˈkaɾ/ /kom.voˈkaɾ/ /kum.buˈka/ /kum.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convoc convoca convocada convocades convocam convocant convocar convocara convocaran convocarem convocaren convocares convocareu convocaria convocarien convocaries convocarà convocaràs convocaré convocaríem convocaríeu convocassen convocasses convocassin convocassis convocat convocats convocau convocava convocaven convocaves convoco convocà convocàrem convocàreu convocàs convocàssem convocàsseu convocàssim convocàssiu convocàvem convocàveu convoque convoquem convoquen convoques convoquessen convoquesses convoquessin convoquessis convoqueu convoqui convoquin convoquis convoqués convoquéssem convoquésseu convoquéssim convoquéssiu convoquí occ sept val v
convocar

convulsivament /kom.buɫˌsi.βaˈmen/ /koɱ.vuɫˌsi.vaˈment/ /koɱ.vuɫˌsi.vəˈment/ /kum.buɫˌsi.βəˈmen/ /kuɱ.vuɫˌsi.vəˈmen/ adv
convulsivamente

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ bal convencem convencen convencent convencera convenceran convencerem convenceren convenceres convencereu convenceria convencerien convenceries convencerà convenceràs convenceré convenceríem convenceríeu convences convencessen convencesses convencessin convencessis convenceu convenci convencia convencien convencies convencin convencis convencé convencérem convencéreu convencés convencéssem convencésseu convencéssim convencéssiu convencí convencíem convencíeu convenç convença convenço convençuda convençudes convençut convençuts convèncer convéncer eiv occ sept v.cent val v
convencer

conxorxar-se /koɲ.t͡ʃoɾˈt͡ʃaɾ.se/ /koɲ.ʃoɾˈʃaɾ.sə/ /kuɲ.ʃur.ʃərˈsə/ /kuɲ.ʃurˈʃar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) conxorx conxorxa conxorxada conxorxades conxorxam conxorxant conxorxar conxorxara conxorxaran conxorxarem conxorxaren conxorxares conxorxareu conxorxaria conxorxarien conxorxaries conxorxarà conxorxaràs conxorxaré conxorxaríem conxorxaríeu conxorxassen conxorxasses conxorxassin conxorxassis conxorxat conxorxats conxorxau conxorxava conxorxaven conxorxaves conxorxe conxorxem conxorxen conxorxes conxorxessen conxorxesses conxorxessin conxorxessis conxorxeu conxorxi conxorxin conxorxis conxorxo conxorxà conxorxàrem conxorxàreu conxorxàs conxorxàssem conxorxàsseu conxorxàssim conxorxàssiu conxorxàvem conxorxàveu conxorxés conxorxéssem conxorxésseu conxorxéssim conxorxéssiu conxorxí occ sept val v
conspirar

cony /ˈkoɲ/ n masc
boceta cona

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ bal conec conega coneguda conegudes coneguem coneguen coneguera conegueren conegueres conegues coneguessen coneguesses coneguessin coneguessis conegueu conegui coneguin coneguis conegut coneguts conegué coneguérem coneguéreu conegués coneguéssem coneguésseu coneguéssim coneguéssiu coneguí coneix coneixem coneixen coneixent coneixeran coneixerem coneixereu coneixeria coneixerien coneixeries coneixerà coneixeràs coneixeré coneixeríem coneixeríeu coneixes coneixeu coneixia coneixien coneixies coneixíem coneixíeu conèixer occ val v
conhecer
Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
cooperação

coordenada /ko.oɾ.ðeˈna.ða/ /ko.oɾ.ðəˈna.ðə/ /ku.ur.dəˈna.ðə/ /ku.ur.ðəˈna.ðə/ n fem
coordenada

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
coordenação

coordinar /ko.or.diˈna/ /ko.or.diˈnaɾ/ /ku.ur.diˈna/ alg ant bal cent coordina coordinada coordinades coordinaia coordinaien coordinaies coordinam coordinant coordinar coordinara coordinaran coordinarem coordinaren coordinares coordinareu coordinaria coordinarien coordinaries coordinariva coordinariven coordinarives coordinarà coordinaràs coordinaré coordinaríem coordinaríeu coordinarívem coordinaríveu coordinassen coordinasses coordinassin coordinassis coordinat coordinats coordinau coordinava coordinaven coordinaves coordinavi coordinavo coordine coordineguem coordineguessa coordineguessen coordineguesses coordinegueu coordinegués coordineguéssom coordineguéssou coordinem coordinen coordines coordinessa coordinessen coordinesses coordinessi coordinessin coordinessis coordineu coordini coordinin coordinis coordino coordinos coordinà coordinàiem coordinàieu coordinàrem coordinàreu coordinàs coordinàssem coordinàsseu coordinàssim coordinàssiu coordinàvem coordinàvets coordinàveu coordinàvom coordinés coordinéssem coordinésseu coordinéssim coordinéssiu coordiní coordín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coordenar

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
golpe
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
golpe de estado

cop d'ull n masc
olhadela
Esguard breu.

cop de cap n masc
cabeçada

cop de puny n masc
murro

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
bojo
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
taça
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
copeque

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
copernício

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) copia copiada copiades copiam copiant copiar copiara copiaran copiarem copiaren copiares copiareu copiaria copiarien copiaries copiarà copiaràs copiaré copiaríem copiaríeu copiassen copiasses copiassin copiassis copiat copiats copiau copiava copiaven copiaves copie copiem copien copies copiessen copiesses copiessin copiessis copieu copii copio copià copiàrem copiàreu copiàs copiàssem copiàsseu copiàssim copiàssiu copiàvem copiàveu copiés copiéssem copiésseu copiéssim copiéssiu copií copiï copiïn copiïs occ sept val v
copiar
Reproduir un text o document original.

copilot /ko.piˈlɔt/ /ku.piˈɫɔt/ n neut
copiloto

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
copto
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
copta
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
copta cóptico
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) copul copula copulada copulades copulam copulant copular copulara copularan copularem copularen copulares copulareu copularia copularien copularies copularà copularàs copularé copularíem copularíeu copulassen copulasses copulassin copulassis copulat copulats copulau copulava copulaven copulaves copule copulem copulen copules copulessen copulesses copulessin copulessis copuleu copuli copulin copulis copulo copulà copulàrem copulàreu copulàs copulàssem copulàsseu copulàssim copulàssiu copulàvem copulàveu copulés copuléssem copulésseu copuléssim copuléssiu copulí occ sept val v
copular

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
coração
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
coro coral
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ adj
coral
(música) Relatiu al cor.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
coral

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
coragem
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ adj masc
curvo
Línia que es desvia de la recta de forma continuada.

corb /ˈkorp/ n masc
corvo
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
gravata
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
mola
Sistema format per una tira d'acer enrotllada a un tambor que impulsa el moviment en un rellotge i altres en aparells de temps programat.
corda
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordar /korˈða/ /koɾˈða/ /koɾˈðaɾ/ /kurˈda/ /kurˈða/ alg ant bal cent cord corda cordada cordades cordaia cordaien cordaies cordam cordant cordar cordara cordaran cordarem cordaren cordares cordareu cordaria cordarien cordaries cordariva cordariven cordarives cordarà cordaràs cordaré cordaríem cordaríeu cordarívem cordaríveu cordassen cordasses cordassin cordassis cordat cordats cordau cordava cordaven cordaves cordavi cordavo corde cordeguem cordeguessa cordeguessen cordeguesses cordegueu cordegués cordeguéssom cordeguéssou cordem corden cordes cordessa cordessen cordesses cordessi cordessin cordessis cordeu cordi cordin cordis cordo cordos cords cordà cordàiem cordàieu cordàrem cordàreu cordàs cordàssem cordàsseu cordàssim cordàssiu cordàvem cordàvets cordàveu cordàvom cordés cordéssem cordésseu cordéssim cordéssiu cordí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
acolchetar
Cenyir o tancar una peça de vestir.

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ adj
cordial

cordialment /kor.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈment/ /kur.diˌaɫˈmen/ /kur.ðiˌaɫˈmen/ adv
cordialmente

cordó /koɾˈðo/ /kurˈdo/ n masc
cordão
La corda amb què se cenyeixen l'hàbit els religiosos d'alguns ordres.
Conjunt de partides de tropa o gent col·locades de distància en distància per a privar la comunicació d'un territori amb un altre o per a impedir el pas.
(argot casteller) Cadascun dels cercles concèntrics dels castellers de la pinya; el primer cordó consisteix dels castellers en contacte directe amb el tronc (primeres mans, primers vents i laterals), el segon cordó dels castellers col·locats darrere dels del primer cordó, etc.

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
coreografia

coreografiar /ko.ɾe.o.ɣɾa.fiˈa/ /ko.ɾe.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ko.ɾə.o.ɣɾə.fiˈa/ /ku.ɾə.u.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) coreografia coreografiada coreografiades coreografiam coreografiant coreografiar coreografiara coreografiaran coreografiarem coreografiaren coreografiares coreografiareu coreografiaria coreografiarien coreografiaries coreografiarà coreografiaràs coreografiaré coreografiaríem coreografiaríeu coreografiassen coreografiasses coreografiassin coreografiassis coreografiat coreografiats coreografiau coreografiava coreografiaven coreografiaves coreografie coreografiem coreografien coreografies coreografiessen coreografiesses coreografiessin coreografiessis coreografieu coreografii coreografio coreografià coreografiàrem coreografiàreu coreografiàs coreografiàssem coreografiàsseu coreografiàssim coreografiàssiu coreografiàvem coreografiàveu coreografiés coreografiéssem coreografiésseu coreografiéssim coreografiéssiu coreografií coreografiï coreografiïn coreografiïs occ sept val v
coreografar

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
coreano
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
coreano
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corfbol /ˌkoɾˈbɔɫ/ /ˌkɔrvˈβɔɫ/ n masc
corfebol

corioamnionitis /ko.ɾi.o.am.ni.oˈni.tis/ /ko.ɾi.o.əm.ni.oˈni.tis/ /ku.ɾi.u.əm.ni.uˈni.tis/ n fem
corioamnionite

corn /ˈkɔrn/ n masc
trompa
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn anglès n masc
corne inglês

corn de caça n masc
buzina

cornella /koɾˈne.ʎa/ /koɾˈne.ʎə/ /kurˈne.ʎə/ n fem
gralha

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
corneta
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
cornija
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
cornucópia
Símbol del corn de l'abundància.

corol·la /koˈɾɔ.ɫa/ /koˈɾɔ.ɫɔ/ /koˈɾɔɫ.ɫa/ /koˈɾɔɫ.ɫə/ /kuˈɾɔ.ɫə/ /kuˈɾɔɫ.ɫə/ n fem
corola

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
corolário

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
coroa

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ n fem
coroação

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
coronavírus

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
coronel

corporació /koɾ.po.ɾa.siˈo/ /koɾ.po.ɾə.siˈo/ /kur.pu.ɾə.siˈo/ n masc
corporação

corpus /ˈkɔr.pus/ n masc
corpus

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
curral

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
correção

correctament /koˌrɛk.taˈmen/ /koˌrɛk.taˈment/ /koˌrɛk.təˈment/ /kuˌrɛk.təˈmen/ adv
corretamente

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
correto

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
corredor
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.
Esportista en una prova de cursa.
(beisbol) Atacant que avança cap a una base o que està aturat en una base.
(futbol americà) Atacant, generalment en nombre de dos i situat unes iardes darrere el quaterback, que s'encarrega principalment de fer avançar la pilota cap a la línia de gol contrària.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ alg ant bal centr corregeix corregeixa corregeixen corregeixes corregeixi corregeixin corregeixis corregeixo corregeixs corregesc corregesca corregesquen corregesques corregesqui corregesquin corregesquis corregia corregida corregides corregien corregies corregiguem corregiguera corregigueren corregigueres corregiguessen corregiguesses corregiguessin corregiguessis corregigueu corregigueva corregigueven corregigueves corregigué corregiguérem corregiguéreu corregigués corregiguéssem corregiguésseu corregiguéssim corregiguéssiu corregiguévem corregiguéveu corregim corregint corregir corregira corregiran corregirem corregiren corregires corregireu corregiria corregirien corregiries corregiriva corregiriven corregirives corregirà corregiràs corregiré corregiríem corregiríeu corregirívem corregiríveu corregisc corregisca corregisco corregiscos corregisquem corregisquen corregisques corregisqueu corregissa corregissen corregisses corregissi corregissin corregissis corregist corregit corregits corregiu corregiva corregiven corregives corregix corregixa corregixen corregixes corregixi corregixin corregixis corregixo corregixos corregí corregíem corregíets corregíeu corregírem corregíreu corregís corregíscon corregíssem corregísseu corregíssim corregíssiu corregíssom corregíssou corregívem corregíveu corregíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
corrigir

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
correlação

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ adj
corrente
D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
corrente
Massa que flueix contínuament.

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ bal correspon corresponc correspondran correspondre correspondrem correspondreu correspondria correspondrien correspondries correspondrà correspondràs correspondré correspondríem correspondríeu corresponem corresponen corresponent corresponeu corresponga corresponguem corresponguen corresponguera correspongueren correspongueres correspongues corresponguessen corresponguesses corresponguessin corresponguessis correspongueu correspongui corresponguin corresponguis correspongué corresponguérem corresponguéreu correspongués corresponguéssem corresponguésseu corresponguéssim corresponguéssiu corresponguí corresponia corresponien corresponies correspons corresponíem corresponíeu correspost corresposta correspostes correspostos occ val v
corresponder
Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
Ésser responsabilitat, pertocar.

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
correspondente

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
correspondente

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
correia tira
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
mensageiro
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
correspondência correio
Conjunt de cartes o de correspondència.
correio
(plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
correio eletrónico correio eletrônico

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) corrobor corrobora corroborada corroborades corroboram corroborant corroborar corroborara corroboraran corroborarem corroboraren corroborares corroborareu corroboraria corroborarien corroboraries corroborarà corroboraràs corroboraré corroboraríem corroboraríeu corroborassen corroborasses corroborassin corroborassis corroborat corroborats corroborau corroborava corroboraven corroboraves corrobore corroborem corroboren corrobores corroboressen corroboresses corroboressin corroboressis corroboreu corrobori corroborin corroboris corroboro corroborà corroboràrem corroboràreu corroboràs corroboràssem corroboràsseu corroboràssim corroboràssiu corroboràvem corroboràveu corroborés corroboréssem corroborésseu corroboréssim corroboréssiu corroborí occ sept val v
corroborar

corroir /ko.ruˈi/ /ko.ruˈiɾ/ /ku.ruˈi/ alg bal corroeix corroeixen corroeixes corroeixi corroeixin corroeixis corroeixo corroeixs corroesc corroesca corroesquen corroesques corroesqui corroesquin corroesquis corroint corroir corroiran corroirem corroireu corroiria corroirien corroiries corroirà corroiràs corroiré corroiríem corroiríeu corroí corroíem corroíeu corroírem corroíreu corroís corroíssem corroísseu corroíssim corroíssiu corroïa corroïda corroïdes corroïen corroïes corroïguem corroïgueu corroïm corroïra corroïren corroïres corroïsc corroïsca corroïsquen corroïsques corroïssen corroïsses corroïssin corroïssis corroït corroïts corroïu corroïx corroïxen corroïxes corroïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
corroer

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ bal corromp corrompa corrompem corrompen corrompent corrompera corromperen corromperes corrompes corrompessen corrompesses corrompessin corrompessis corrompeu corrompi corrompia corrompien corrompies corrompin corrompis corrompo corrompran corrompre corromprem corrompreu corrompria corromprien corrompries corromprà corrompràs corrompré corrompríem corrompríeu corromps corrompuda corrompudes corromput corromputs corrompé corrompérem corrompéreu corrompés corrompéssem corrompésseu corrompéssim corrompéssiu corrompí corrompíem corrompíeu occ sept val v
corromper
Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
corrupção
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
rolo da massa
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesat, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cors /ˈkors/ /ˈkɔrs/ adj masc
corso
Originari, pertanyent o relatiu a Còrsega.

cors /ˈkors/ /ˈkɔrs/ n masc
corso
Campanya naval mercant contra naus enemigues amb la patent del govern.
Natural de Còrsega.
(masculí singular) Llengua pròpia de Còrsega fortament relacionada amb l'italià i sovint considerada com una forma dialectal d'aquesta última.

cort /ˈkort/ n fem
corte
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ n fem
cortesia

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
cortesão

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
cortina
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ n masc
cortisol

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
cortês

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
colcheia
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

corònim /koˈɾɔ.nim/ /kuˈɾɔ.nim/ n masc
corónimo

cos n masc
corpo
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
cousa coisa
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosidor /ko.ziˈðo/ /ko.ziˈðoɾ/ /ku.ziˈðo/ n masc
caixa de costura
Petita capsa per desar agulles, didals i altres coses necessàries per cosir.
alfaiate
Persona que cus o que en té l'ofici.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
prima

cosina prima n fem
prima segunda

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ alg bal cosia cosida cosides cosien cosies cosiguem cosigueu cosim cosint cosir cosira cosiran cosirem cosiren cosires cosireu cosiria cosirien cosiries cosirà cosiràs cosiré cosiríem cosiríeu cosissen cosisses cosissin cosissis cosit cosits cosiu cosí cosíem cosíeu cosírem cosíreu cosís cosíssem cosísseu cosíssim cosíssiu cus cusa cusen cuses cusi cusin cusis cuso eiv occ sept v.cent val v
coser costurar

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ n neut
cosmonauta

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
cosmo

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
concepção do mundo

cosmètic /kozˈmɛ.tik/ /kuzˈmɛ.tik/ adj masc
cosmético

cosmètica /kozˈmɛ.ti.ka/ /kuzˈmɛ.ti.kə/ n fem
cosmética

cost /ˈkɔst/ n masc
custo

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
costa
Part de la terra que toca al mar.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ adj masc
costa-riquenho
Relatiu o pertanyent a Costa Rica.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ n masc
costa-riquenho
Persona que habita o és originària de Costa Rica.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ alg ant bal cent cost costa costada costades costaia costaien costaies costam costant costar costara costaran costarem costaren costares costareu costaria costarien costaries costariva costariven costarives costarà costaràs costaré costaríem costaríeu costarívem costaríveu costassen costasses costassin costassis costat costats costau costava costaven costaves costavi costavo coste costeguem costeguessa costeguessen costeguesses costegueu costegués costeguéssom costeguéssou costem costen costes costessa costessen costesses costessi costessin costessis costeu costi costin costis costo costos costs costà costàiem costàieu costàrem costàreu costàs costàssem costàsseu costàssim costàssiu costàvem costàvets costàveu costàvom costés costéssem costésseu costéssim costéssiu costí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
custar

costar un ull v
custar os dentes da boca

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
lado
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) costege costegem costegen costeges costegessen costegesses costegessin costegessis costegeu costegi costegin costegis costegés costegéssem costegésseu costegéssim costegéssiu costegí costeig costeja costejada costejades costejam costejant costejar costejara costejaran costejarem costejaren costejares costejareu costejaria costejarien costejaries costejarà costejaràs costejaré costejaríem costejaríeu costejassen costejasses costejassin costejassis costejat costejats costejau costejava costejaven costejaves costejo costejà costejàrem costejàreu costejàs costejàssem costejàsseu costejàssim costejàssiu costejàvem costejàveu occ sept val v
costear
(nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
costela
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
costume

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
primo

cosí germà n masc
coirmão

cosí prim n masc
primo segundo

cotilla /koˈti.ʎa/ /koˈti.ʎə/ /kuˈti.ʎə/ n fem
espartilho

cotna /ˈkon.na/ /ˈkon.nə/ n fem
côdea

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ n masc
cotovia-pequena

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
carro
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
cocheiro

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
algodão

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
cobre
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
caverna gruta

covar /koˈva/ /koˈvaɾ/ /koˈβa/ /kuˈva/ /kuˈβa/ alg ant bal cent cou cous cov cova covada covades covaia covaien covaies covaieu covam covant covar covara covaran covarem covaren covares covareu covaria covarien covaries covariva covariven covarives covarà covaràs covaré covaríem covaríeu covarívem covaríveu covassen covasses covassin covassis covat covats covau covava covaven covaves covavi covavo cove coveguem coveguessa coveguessen coveguesses covegueu covegués coveguéssom coveguéssou covem coven coves covessa covessen covesses covessi covessin covessis coveu covi covin covis covo covos covà covàiem covàrem covàreu covàs covàssem covàsseu covàssim covàssiu covàvem covàvets covàveu covàvom covés covéssem covésseu covéssim covéssiu coví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
incubar

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
covarde cobarde
Que no té coratge.

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ n masc
covarde
Qui no té coratge.

covardament /koˌvaɾ.ðaˈment/ /koˌvaɾ.ðəˈment/ /koˌβar.ðaˈmen/ /koˌβaɾ.ðaˈmen/ /kuˌvar.ðəˈmen/ /kuˌβar.dəˈmen/ adv
cobardemente

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
covardia

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ n
Covid-19

coàgul /koˈa.ɣuɫ/ /kuˈa.ɣuɫ/ n masc
coalho

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
carangueijo caranguejo
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
crânio caveira

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ adj
cranial

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
criação

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
criador

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crea creada creades cream creant crear creara crearan crearem crearen creares creareu crearia crearien crearies crearà crearàs crearé crearíem crearíeu creassen creasses creassin creassis creat creats creau creava creaven creaves cree creem creen crees creessen creesses creessin creessis creeu crei creo creà creàrem creàreu creàs creàssem creàsseu creàssim creàssiu creàvem creàveu creés creéssem creésseu creéssim creéssiu creí creï creïn creïs occ sept val v
criar
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
criativo

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
criatividade

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ n fem
credibilidade

creença n fem
crença

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
crescimento

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
agrião

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
creme
Part greixosa de la llet.
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
queima

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
zíper
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crem crema cremada cremades cremam cremant cremar cremara cremaran cremarem cremaren cremares cremareu cremaria cremarien cremaries cremarà cremaràs cremaré cremaríem cremaríeu cremassen cremasses cremassin cremassis cremat cremats cremau cremava cremaven cremaves creme cremem cremen cremes cremessen cremesses cremessin cremessis cremeu cremi cremin cremis cremo cremà cremàrem cremàreu cremàs cremàssem cremàsseu cremàssim cremàssiu cremàvem cremàveu cremés creméssem cremésseu creméssim creméssiu cremí occ sept val v
queimar
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
panqueca

crepitar /kɾe.piˈta/ /kɾe.piˈtaɾ/ /kɾə.piˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crepit crepita crepitada crepitades crepitam crepitant crepitar crepitara crepitaran crepitarem crepitaren crepitares crepitareu crepitaria crepitarien crepitaries crepitarà crepitaràs crepitaré crepitaríem crepitaríeu crepitassen crepitasses crepitassin crepitassis crepitat crepitats crepitau crepitava crepitaven crepitaves crepite crepitem crepiten crepites crepitessen crepitesses crepitessin crepitessis crepiteu crepiti crepitin crepitis crepito crepità crepitàrem crepitàreu crepitàs crepitàssem crepitàsseu crepitàssim crepitàssiu crepitàvem crepitàveu crepités crepitéssem crepitésseu crepitéssim crepitéssiu crepití occ sept val v
crepitar

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
crepúsculo

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
crista

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
gesso

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
cruz
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) creu creua creuada creuades creuam creuant creuar creuara creuaran creuarem creuaren creuares creuareu creuaria creuarien creuaries creuarà creuaràs creuaré creuaríem creuaríeu creuassen creuasses creuassin creuassis creuat creuats creuau creuava creuaven creuaves creue creuem creuen creues creuessen creuesses creuessin creuessis creueu creui creuin creuis creuo creuà creuàrem creuàreu creuàs creuàssem creuàsseu creuàssim creuàssiu creuàvem creuàveu creués creuéssem creuésseu creuéssim creuéssiu creuí occ sept val v
atravessar
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
cruzador
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
cruzeiro
Viatge turístic en vaixell.
Nau transversal d'una església.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ bal crec creem creent creeu crega creguda cregudes creguem creguen creguera cregueren cregueres cregues creguessen creguesses creguessin creguessis cregueu cregui creguin creguis cregut creguts cregué creguérem creguéreu cregués creguéssem creguésseu creguéssim creguéssiu creguí creia creiem creien creient creies creieu creim creis creu creuen creuran creure creurem creureu creuria creurien creuries creurà creuràs creuré creuríem creuríeu creus crèiem crèieu créiem créieu occ val v
crer acreditar
Tenir confiança.
Tenir per certa una cosa no demostrada per la ciència, tenir fe.
Pensar, tenir una opinió.

criança /kɾiˈan.sa/ /kɾiˈan.sə/ n fem
criança

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cria criada criades criam criant criar criara criaran criarem criaren criares criareu criaria criarien criaries criarà criaràs criaré criaríem criaríeu criassen criasses criassin criassis criat criats criau criava criaven criaves crie criem crien cries criessen criesses criessin criessis crieu crii crio crià criàrem criàreu criàs criàssem criàsseu criàssim criàssiu criàvem criàveu criés criéssem criésseu criéssim criéssiu crií criï criïn criïs occ sept val v
criar

criat /kɾiˈat/ n masc
criado

criaturada /kɾi.a.tuˈɾa.ða/ /kɾi.ə.tuˈɾa.ðə/ n fem
criancice

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
chamada
(informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crid crida cridada cridades cridam cridant cridar cridara cridaran cridarem cridaren cridares cridareu cridaria cridarien cridaries cridarà cridaràs cridaré cridaríem cridaríeu cridassen cridasses cridassin cridassis cridat cridats cridau cridava cridaven cridaves cride cridem criden crides cridessen cridesses cridessin cridessis crideu cridi cridin cridis crido cridà cridàrem cridàreu cridàs cridàssem cridàsseu cridàssim cridàssiu cridàvem cridàveu cridés cridéssem cridésseu cridéssim cridéssiu cridí occ sept val v
gritar
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
chamar
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
crime

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
criminal criminoso
Relatiu al crim.

criminalitzar /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) criminalitz criminalitza criminalitzada criminalitzades criminalitzam criminalitzant criminalitzar criminalitzara criminalitzaran criminalitzarem criminalitzaren criminalitzares criminalitzareu criminalitzaria criminalitzarien criminalitzaries criminalitzarà criminalitzaràs criminalitzaré criminalitzaríem criminalitzaríeu criminalitzassen criminalitzasses criminalitzassin criminalitzassis criminalitzat criminalitzats criminalitzau criminalitzava criminalitzaven criminalitzaves criminalitze criminalitzem criminalitzen criminalitzes criminalitzessen criminalitzesses criminalitzessin criminalitzessis criminalitzeu criminalitzi criminalitzin criminalitzis criminalitzo criminalitzà criminalitzàrem criminalitzàreu criminalitzàs criminalitzàssem criminalitzàsseu criminalitzàssim criminalitzàssiu criminalitzàvem criminalitzàveu criminalitzés criminalitzéssem criminalitzésseu criminalitzéssim criminalitzéssiu criminalitzí occ sept val v
criminalizar
Considerar alguna cosa com a criminal (un plet, una persona, una institució).
Popularment, acusar desproporcionadament o injustament a alguna cosa, en especial a les persones.

criminalment /kɾi.miˌnaɫˈmen/ /kɾi.miˌnaɫˈment/ adv
criminalmente

crin /ˈkɾin/ n
crina

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
crina

crioll /kɾiˈoʎ/ adj masc
crioulo
Relatiu o pertanyent als criolls o la seva llengua.

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
cripta

criptó n masc
crípton

criquet n masc
críquete

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
crisântemo

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
crise

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
crisma
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
pipoca

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
cristadelfiano

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
cristal

cristal·lització /kɾis.taɫ.ɫi.d͡za.siˈo/ /kɾis.təɫ.ɫid.zə.siˈo/ n fem
cristalização

cristal·litzar /kɾis.taɫ.ɫiˈd͡za/ /kɾis.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /kɾis.təɫ.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent cristal·litz cristal·litza cristal·litzada cristal·litzades cristal·litzaia cristal·litzaien cristal·litzaies cristal·litzam cristal·litzant cristal·litzar cristal·litzara cristal·litzaran cristal·litzarem cristal·litzaren cristal·litzares cristal·litzareu cristal·litzaria cristal·litzarien cristal·litzaries cristal·litzariva cristal·litzariven cristal·litzarives cristal·litzarà cristal·litzaràs cristal·litzaré cristal·litzaríem cristal·litzaríeu cristal·litzarívem cristal·litzaríveu cristal·litzassen cristal·litzasses cristal·litzassin cristal·litzassis cristal·litzat cristal·litzats cristal·litzau cristal·litzava cristal·litzaven cristal·litzaves cristal·litzavi cristal·litzavo cristal·litze cristal·litzeguem cristal·litzeguessa cristal·litzeguessen cristal·litzeguesses cristal·litzegueu cristal·litzegués cristal·litzeguéssom cristal·litzeguéssou cristal·litzem cristal·litzen cristal·litzes cristal·litzessa cristal·litzessen cristal·litzesses cristal·litzessi cristal·litzessin cristal·litzessis cristal·litzeu cristal·litzi cristal·litzin cristal·litzis cristal·litzo cristal·litzos cristal·litzs cristal·litzà cristal·litzàiem cristal·litzàieu cristal·litzàrem cristal·litzàreu cristal·litzàs cristal·litzàssem cristal·litzàsseu cristal·litzàssim cristal·litzàssiu cristal·litzàvem cristal·litzàvets cristal·litzàveu cristal·litzàvom cristal·litzés cristal·litzéssem cristal·litzésseu cristal·litzéssim cristal·litzéssiu cristal·litzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cristalizar

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
cristalografia

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ n masc
cristalino
Part de l'ull amb forma de lent que fa convergir la llum per formar les imatges sobre la retina.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
cristianismo

cristianitzar /kɾis.ti.a.niˈd͡za/ /kɾis.ti.a.niˈza/ /kɾis.ti.a.niˈzaɾ/ /kɾis.ti.ə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cristianitz cristianitza cristianitzada cristianitzades cristianitzam cristianitzant cristianitzar cristianitzara cristianitzaran cristianitzarem cristianitzaren cristianitzares cristianitzareu cristianitzaria cristianitzarien cristianitzaries cristianitzarà cristianitzaràs cristianitzaré cristianitzaríem cristianitzaríeu cristianitzassen cristianitzasses cristianitzassin cristianitzassis cristianitzat cristianitzats cristianitzau cristianitzava cristianitzaven cristianitzaves cristianitze cristianitzem cristianitzen cristianitzes cristianitzessen cristianitzesses cristianitzessin cristianitzessis cristianitzeu cristianitzi cristianitzin cristianitzis cristianitzo cristianitzà cristianitzàrem cristianitzàreu cristianitzàs cristianitzàssem cristianitzàsseu cristianitzàssim cristianitzàssiu cristianitzàvem cristianitzàveu cristianitzés cristianitzéssem cristianitzésseu cristianitzéssim cristianitzéssiu cristianitzí occ sept val v
cristianizar

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
cristão
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
cristão
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ n fem
crisálida

crit /ˈkɾit/ n masc
grito

criticar /kɾi.tiˈka/ /kɾi.tiˈkaɾ/ alg ant bal cent critic critica criticada criticades criticaia criticaien criticaies criticam criticant criticar criticara criticaran criticarem criticaren criticares criticareu criticaria criticarien criticaries criticariva criticariven criticarives criticarà criticaràs criticaré criticaríem criticaríeu criticarívem criticaríveu criticassen criticasses criticassin criticassis criticat criticats criticau criticava criticaven criticaves criticavi criticavo critico criticos criticà criticàiem criticàieu criticàrem criticàreu criticàs criticàssem criticàsseu criticàssim criticàssiu criticàvem criticàvets criticàveu criticàvom critique critiqueguem critiqueguessa critiqueguessen critiqueguesses critiquegueu critiquegués critiqueguéssom critiqueguéssou critiquem critiquen critiques critiquessa critiquessen critiquesses critiquessi critiquessin critiquessis critiqueu critiqui critiquin critiquis critiqués critiquéssem critiquésseu critiquéssim critiquéssiu critiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
criticar
Examinar una cosa o una persona buscant-li els defectes.
Opinar imparcialment sobre una obra literària, exposant les parts positives i les negatives.

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
cruzada

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ croata adj masc
croata
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
cruzado
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
croata
Persona originaria de Croàcia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
croassã

crom n masc
cromo crómio

cromatina /kɾo.maˈti.na/ /kɾo.məˈti.nə/ /kɾu.məˈti.nə/ n fem
cromatina

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
cromossoma cromossomo

cromàtic /kɾoˈma.tik/ /kɾuˈma.tik/ adj masc
cromático

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
cronologia

cronològicament /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /kɾu.nuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
cronologicamente

cronostratigràfic /ˌkɾɔ.nos.tɾa.tiˈɣɾa.fik/ /ˌkɾɔ.nos.tɾə.tiˈɣɾa.fik/ /ˌkɾɔ.nus.tɾə.tiˈɣɾa.fik/ adj masc
cronoestratigráfico

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
cronómetro

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ n fem
croquete

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
muleta
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ crusos adj masc
cru
No cuit, o no prou cuit.

crucificar /kɾu.si.fiˈka/ /kɾu.si.fiˈkaɾ/ alg ant bal cent crucific crucifica crucificada crucificades crucificaia crucificaien crucificaies crucificam crucificant crucificar crucificara crucificaran crucificarem crucificaren crucificares crucificareu crucificaria crucificarien crucificaries crucificariva crucificariven crucificarives crucificarà crucificaràs crucificaré crucificaríem crucificaríeu crucificarívem crucificaríveu crucificassen crucificasses crucificassin crucificassis crucificat crucificats crucificau crucificava crucificaven crucificaves crucificavi crucificavo crucifico crucificos crucificà crucificàiem crucificàieu crucificàrem crucificàreu crucificàs crucificàssem crucificàsseu crucificàssim crucificàssiu crucificàvem crucificàvets crucificàveu crucificàvom crucifique crucifiqueguem crucifiqueguessa crucifiqueguessen crucifiqueguesses crucifiquegueu crucifiquegués crucifiqueguéssom crucifiqueguéssou crucifiquem crucifiquen crucifiques crucifiquessa crucifiquessen crucifiquesses crucifiquessi crucifiquessin crucifiquessis crucifiqueu crucifiqui crucifiquin crucifiquis crucifiqués crucifiquéssem crucifiquésseu crucifiquéssim crucifiquéssiu crucifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
crucificar

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
crucifixo

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
cruel

cruelment /kɾuˌɛɫˈmen/ /kɾuˌɛɫˈment/ adv
cruelmente

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
crustáceo
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
cruzamento
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
cratera

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ n masc
crédito
Confiança que inspira la veracitat d'algú.
Unitat didàctica que concreta un aprenentatge, que és impartida en un nombre d'hores determinat i que serveix per a valorar un curs o una assignatura.

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ bal creix creixem creixen creixent creixeran creixerem creixeren creixeres creixereu creixeria creixerien creixeries creixerà creixeràs creixeré creixeríem creixeríeu creixes creixessin creixessis creixeu creixi creixia creixien creixies creixin creixis creixo creixé creixérem creixéreu creixés creixéssim creixéssiu creixí creixíem creixíeu cresc cresca crescuda crescudes crescut crescuts cresquem cresquen cresquera cresqueren cresqueres cresques cresquessen cresquesses cresquessin cresquessis cresqueu cresqui cresquin cresquis cresqué cresquérem cresquéreu cresqués cresquéssem cresquésseu cresquéssim cresquéssiu cresquí créixer occ sept val v
crescer

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
crítico

crític /ˈkɾi.tik/ n masc
criticador

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
crítica

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
crónico

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
crónica

crònicament /ˌkɾɔ.ni.kaˈmen/ /ˌkɾɔ.ni.kaˈment/ /ˌkɾɔ.ni.kəˈmen/ /ˌkɾɔ.ni.kəˈment/ adv
cronicamente

cu /ˈku/ n fem
quê

cua /ˈku.a/ n fem
cauda rabo
Apèndix posterior d'alguns animals.
rabo-de-cavalo
Recollit del cabell humà amb una goma.
fila
Renglera ordenada per esperar el torn.

cub n masc
cubo

cubà adj masc
cubano
Relatiu o pertanyent a Cuba.

cubà n masc
cubano
Persona que habita o és originària de Cuba.

cuc n masc
verme minhoca

cuc de seda n masc
bicho-da-seda

cucut /kuˈkut/ n masc
cuco

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
lavandisca

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cuid cuida cuidada cuidades cuidam cuidant cuidar cuidara cuidaran cuidarem cuidaren cuidares cuidareu cuidaria cuidarien cuidaries cuidarà cuidaràs cuidaré cuidaríem cuidaríeu cuidassen cuidasses cuidassin cuidassis cuidat cuidats cuidau cuidava cuidaven cuidaves cuide cuidem cuiden cuides cuidessen cuidesses cuidessin cuidessis cuideu cuidi cuidin cuidis cuido cuidà cuidàrem cuidàreu cuidàs cuidàssem cuidàsseu cuidàssim cuidàssiu cuidàvem cuidàveu cuidés cuidéssem cuidésseu cuidéssim cuidéssiu cuidí occ sept val v
cuidar
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
cozinha culinária
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cuin cuina cuinada cuinades cuinam cuinant cuinar cuinara cuinaran cuinarem cuinaren cuinares cuinareu cuinaria cuinarien cuinaries cuinarà cuinaràs cuinaré cuinaríem cuinaríeu cuinassen cuinasses cuinassin cuinassis cuinat cuinats cuinau cuinava cuinaven cuinaves cuine cuinem cuinen cuines cuinessen cuinesses cuinessin cuinessis cuineu cuini cuinin cuinis cuino cuinà cuinàrem cuinàreu cuinàs cuinàssem cuinàsseu cuinàssim cuinàssiu cuinàvem cuinàveu cuinés cuinéssem cuinésseu cuinéssim cuinéssiu cuiní occ sept val v
cozinhar

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
cozinheiro

cuir /ˈkujr/ n masc
couro

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ n fem
couraça
Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ n masc
couraçado encouraçado

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
coxa

cuixot /kujˈʃɔt/ /kuˈʃɔt/ n masc
perna
Tros dels pantalons en el qual s'hi fica una cama.
presunto
Cuixa gran, especialment de porc salada.

cul n masc
cu bunda

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
colher

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
colherada

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ n fem
colher de chá

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
colher de chá
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culminació /kuɫ.mi.na.siˈo/ /kuɫ.mi.nə.siˈo/ n fem
culminação

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
culpa

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ n fem
culpa

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
culpado
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
culpado
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ alg ant bal cent culp culpa culpada culpades culpaia culpaien culpaies culpam culpant culpar culpara culparan culparem culparen culpares culpareu culparia culparien culparies culpariva culpariven culparives culparà culparàs culparé culparíem culparíeu culparívem culparíveu culpassen culpasses culpassin culpassis culpat culpats culpau culpava culpaven culpaves culpavi culpavo culpe culpeguem culpeguessa culpeguessen culpeguesses culpegueu culpegués culpeguéssom culpeguéssou culpem culpen culpes culpessa culpessen culpesses culpessi culpessin culpessis culpeu culpi culpin culpis culpo culpos culps culpà culpàiem culpàieu culpàrem culpàreu culpàs culpàssem culpàsseu culpàssim culpàssiu culpàvem culpàvets culpàveu culpàvom culpés culpéssem culpésseu culpéssim culpéssiu culpí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
culpar

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ adj masc
culto
Persona dotada de cultura.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
culto
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ alg ant bal cent cultiu cultius cultiv cultiva cultivada cultivades cultivaia cultivaien cultivaies cultivaieu cultivam cultivant cultivar cultivara cultivaran cultivarem cultivaren cultivares cultivareu cultivaria cultivarien cultivaries cultivariva cultivariven cultivarives cultivarà cultivaràs cultivaré cultivaríem cultivaríeu cultivarívem cultivaríveu cultivassen cultivasses cultivassin cultivassis cultivat cultivats cultivau cultivava cultivaven cultivaves cultivavi cultivavo cultive cultiveguem cultiveguessa cultiveguessen cultiveguesses cultivegueu cultivegués cultiveguéssom cultiveguéssou cultivem cultiven cultives cultivessa cultivessen cultivesses cultivessi cultivessin cultivessis cultiveu cultivi cultivin cultivis cultivo cultivos cultivà cultivàiem cultivàrem cultivàreu cultivàs cultivàssem cultivàsseu cultivàssim cultivàssiu cultivàvem cultivàvets cultivàveu cultivàvom cultivés cultivéssem cultivésseu cultivéssim cultivéssiu cultiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
cultivar

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
cultura

cultura de masses n fem
cultura de massa

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
cultural

culturalment /kuɫ.tuˌɾaɫˈmen/ /kuɫ.tuˌɾaɫˈment/ adv
culturalmente

cumpleanyer /kum.pɫe.aˈɲe/ /kum.pɫe.aˈɲeɾ/ /kum.pɫe.əˈɲe/ n masc
aniversariante

cumquat /kumˈkwat/ n masc
cunquate

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ adj
cuneiforme

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
cunhada

cunyat n masc
cunhado

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
tratamento
Assistència a un malalt.

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cur cura curada curades curam curant curar curara curaran curarem curaren curares curareu curaria curarien curaries curarà curaràs curaré curaríem curaríeu curassen curasses curassin curassis curat curats curau curava curaven curaves cure curem curen cures curessen curesses curessin curessis cureu curi curin curis curo curà curàrem curàreu curàs curàssem curàsseu curàssim curàssiu curàvem curàveu curés curéssem curésseu curéssim curéssiu curí occ sept val v
curar
Aplicar cures mèdiques.

curi n masc
cúrio

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
curiosidade

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
curioso singular
Que desitja saber coses.
Interessant per la seva singularitat.

currículum n masc
currículo
Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.
Definició de les línies generals d'un procés educatiu considerant els destinataris, els objectius, els continguts culturals, les competències que s'han de desenvolupar, l'organització de les activitats educatives, els mètodes d'aprenentatge i els criteris d'avaluació.

curs /ˈkurs/ n masc
curso

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
corrida

curt adj masc
curto
De poca llargada o longitud.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
curto-circuito

custodiar /kus.to.ðiˈa/ /kus.to.ðiˈaɾ/ /kus.tu.ðiˈa/ alg bal custodia custodiada custodiades custodiam custodiant custodiar custodiara custodiaran custodiarem custodiaren custodiares custodiareu custodiaria custodiarien custodiaries custodiarà custodiaràs custodiaré custodiaríem custodiaríeu custodiassen custodiasses custodiassin custodiassis custodiat custodiats custodiau custodiava custodiaven custodiaves custodie custodiem custodien custodies custodiessen custodiesses custodiessin custodiessis custodieu custodii custodio custodià custodiàrem custodiàreu custodiàs custodiàssem custodiàsseu custodiàssim custodiàssiu custodiàvem custodiàveu custodiés custodiéssem custodiésseu custodiéssim custodiéssiu custodií custodiï custodiïn custodiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
custodiar

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ n fem
guarda
Acció i efecte de custodiar.

cutani /kuˈta.ni/ adj masc
cutâneo

cuíca /kuˈi.ka/ /kuˈi.kə/ n fem
adufo

càbala /ˈka.ba.ɫa/ n fem
cabala
(religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
cálculo

càlid adj masc
morno

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
câmara
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càmping /ˈkam.piŋ/ /ˈkam.piŋk/ n masc
parque de campismo

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
câncer cancro
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

càndid /ˈkan.ðit/ adj masc
cândido

càndidament /ˌkan.di.ðaˈmen/ /ˌkan.di.ðaˈment/ /ˌkan.di.ðəˈmen/ /ˌkan.di.ðəˈment/ adv
candidamente

cànem /ˈka.nem/ n masc
cânhamo

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
cânone

càntic /ˈkan.tik/ n masc
cântico

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ n fem
cápsula
Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
carga
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
cartel

càstig /ˈkas.tik/ n masc
castigo punição
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtedra /ˈka.te.ðɾa/ n fem
cátedra

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ n masc
catodo

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
celta
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
celta
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
célula

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
cêntimo

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ n fem
colo do útero

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
veado cervo

cínicament /ˌsi.ni.kaˈmen/ /ˌsi.ni.kaˈment/ /ˌsi.ni.kəˈmen/ /ˌsi.ni.kəˈment/ adv
cinicamente

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
cítara

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ n fem
caracol
Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
coquetel

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
coquetel Molotov

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ n masc
códice

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
seixo

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
cólera
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic adj masc
cólica
Relatiu al còlon

còlic n masc
cólica
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
cólon

còmic n masc
banda desenhada
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmodament /ˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /ˌkɔ.mo.ðaˈment/ /ˌkɔ.mo.ðəˈment/ /ˌkɔ.mu.ðəˈmen/ adv
comodamente

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
confortável
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
côncavo

còndil /ˈkɔn.diɫ/ n masc
côndilo

còndor /ˈkɔn.doɾ/ /ˈkɔn.dur/ n masc
condor

cònjuge /ˈkɔɲ.d͡ʒu.d͡ʒe/ /ˈkɔɲ.d͡ʒu.ʒe/ /ˈkɔɲ.ʒu.ʒə/ n neut
cônjuge

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
cônsul

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
cópia
Acció o efecte de copiar.

còpia de seguretat n fem
backup

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
córnea

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
córnico

córner /ˈkor.nər/ /ˈkoɾ.neɾ/ n masc
escanteio

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ bal corr corre corregem corregeu correguda corregudes correguem correguera corregueren corregueres correguessen correguesses correguessin correguessis corregut correguts corregué correguérem correguéreu corregués correguéssem correguésseu correguéssim correguéssiu correguí corregéreu correm corren corrent correran correrem correreu correria correrien correries correrà correràs correré correríem correríeu corres correu corri corria corrien corries corrin corris corro corrs corríem corríeu córrec córrega córregen córreguen córregues córrer occ sept val v
correr
Caminar amb velocitat.

cúbic /ˈku.βik/ adj masc
cúbico
Que té la forma d'un cub.

cúfic /ˈku.fik/ adj masc
cúfico

cúmul /ˈku.muɫ/ n masc
cúmulo

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
cúpula

cúria /ˈku.ɾi.a/ /ˈku.ɾi.ə/ n fem
cúria
Organisme per als d’afers eclesiàstics.

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
cúter
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'acord Interjection
concordar
Expressió de conformitat, de consentiment.

d'incògnit adv
incognitamente

dactilologia n fem
dactilologia

dada /ˈda.ða/ /ˈda.ðə/ n fem
dado

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
gadanha
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ alg ant bal cent dall dalla dallada dallades dallaia dallaien dallaies dallam dallant dallar dallara dallaran dallarem dallaren dallares dallareu dallaria dallarien dallaries dallariva dallariven dallarives dallarà dallaràs dallaré dallaríem dallaríeu dallarívem dallaríveu dallassen dallasses dallassin dallassis dallat dallats dallau dallava dallaven dallaves dallavi dallavo dalle dalleguem dalleguessa dalleguessen dalleguesses dallegueu dallegués dalleguéssom dalleguéssou dallem dallen dalles dallessa dallessen dallesses dallessi dallessin dallessis dalleu dalli dallin dallis dallo dallos dalls dallà dallàiem dallàieu dallàrem dallàreu dallàs dallàssem dallàsseu dallàssim dallàssiu dallàvem dallàvets dallàveu dallàvom dallés dalléssem dallésseu dalléssim dalléssiu dallí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ceifar

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
acima
A la part superior, de més amunt.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
daltonismo

damasquí /da.masˈki/ /də.məsˈki/ damasquins adj masc
damascena
Relatiu o pertanyent a Damasc.

damasquí /da.masˈki/ /də.məsˈki/ n masc
damascena
Persona que habita o és originària de Damasc.

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
damas

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
acima de
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
dança

dany /ˈdaɲ/ n masc
dano

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dany danya danyada danyades danyam danyant danyar danyara danyaran danyarem danyaren danyares danyareu danyaria danyarien danyaries danyarà danyaràs danyaré danyaríem danyaríeu danyassen danyasses danyassin danyassis danyat danyats danyau danyava danyaven danyaves danye danyem danyen danyes danyessen danyesses danyessin danyessis danyeu danyi danyin danyis danyo danyà danyàrem danyàreu danyàs danyàssem danyàsseu danyàssim danyàssiu danyàvem danyàveu danyés danyéssem danyésseu danyéssim danyéssiu danyí occ sept val v
danificar

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
dinamarquês
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
dinamarquês
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

dard /ˈdart/ n masc
dardo
Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
darmstádtio darmstádio

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
último
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
para trás

darwinisme /daɾ.wiˈniz.me/ /dər.wiˈniz.mə/ n masc
darwinismo
Teoria de l'evolució desenvolupada per Charles Darwin el segle XIX.

darwinista /daɾ.wiˈnis.ta/ /daɾ.wiˈnis.te/ /dər.wiˈnis.tə/ n neut
darwinista

data /ˈda.ta/ n fem
data

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
dativo

dau n masc
dado
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) daur daura daurada daurades dauram daurant daurar daurara dauraran daurarem dauraren daurares daurareu dauraria daurarien dauraries daurarà dauraràs dauraré dauraríem dauraríeu daurassen daurasses daurassin daurassis daurat daurats daurau daurava dauraven dauraves daure daurem dauren daures dauressen dauresses dauressin dauressis daureu dauri daurin dauris dauro daurà dauràrem dauràreu dauràs dauràssem dauràsseu dauràssim dauràssiu dauràvem dauràveu daurés dauréssem daurésseu dauréssim dauréssiu daurí occ sept val v
dourar

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ adj masc
dourado
Del color de l’or.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ adv
à frente
En una situació o posició davantera.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
avental

davanter centre n masc
centroavante

de /de/ /ˈde/ n fem
dê
Nom que es dóna a la lletra d o D.

de /de/ /ˈde/ preposition
de
Preposició per a denotar el cas genitiu (possessió o relació).
Preposició per a denotar el cas genitiu (relació).
Preposició per a denotar el cas genitiu (composició o matèria).
Preposició per a denotar el cas genitiu (part d'una massa o contingut).
Preposició per a denotar el cas genitiu (nombre d'objectes).
Preposició per a denotar el cas genitiu (origen). Sovint adquireix la forma des o des de.
Preposició per a denotar el cas genitiu (objectivitat, assumpte de què tracta).
Preposició per a denotar el cas ablatiu (circumstancial).
Preposició d'acusatiu que depèn d'una altra preposició.
Per, per denotar causalitat.
Per, per denotar l'exercici actual d'algun càrrec o títol.
Per a, per denotar finalitat.
Amb, per denotar la fi d'alguna acció.
Preposició per a regir infinitius en el sentit del gerundi llatí.
Preposició per a determinar el temps.
Preposició per a regir noms precedits d'un adjectiu, amb la finalitat de reforçar l'expressió.
Preposició per a denotar il·lació o inferència.
Com, usat com a conjunció comparativa.

de franc adv
grátis

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
rápido

de res Interjection
de nada

de sobte adv
de repente

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
debate
Disputa, altercació sobre alguna cosa.
Tècnica de dinàmica de grups que té l'objectiu de promoure l'expressió i la comprensió orals en una conversa col·lectiva espontània, de desenvolupar estratègies per a la presentació d'idees o l'argumentació, en la qual els participants tenen opinions divergents sobre un tema, que pot ser preparat, però no ho és el desenvolupament de les intervencions.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ bal debat debata debatem debaten debatent debatera debateren debateres debates debatessen debatesses debatessin debatessis debateu debati debatia debatien debaties debatin debatis debato debatran debatre debatrem debatreu debatria debatrien debatries debatrà debatràs debatré debatríem debatríeu debats debatuda debatudes debatut debatuts debaté debatérem debatéreu debatés debatéssem debatésseu debatéssim debatéssiu debatí debatíem debatíeu occ sept val v
debater
Disputar amb raons sobre alguna cosa.
Combatre.

debutar /de.βuˈta/ /de.βuˈtaɾ/ /də.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) debut debuta debutada debutades debutam debutant debutar debutara debutaran debutarem debutaren debutares debutareu debutaria debutarien debutaries debutarà debutaràs debutaré debutaríem debutaríeu debutassen debutasses debutassin debutassis debutat debutats debutau debutava debutaven debutaves debute debutem debuten debutes debutessen debutesses debutessin debutessis debuteu debuti debutin debutis debuto debutà debutàrem debutàreu debutàs debutàssem debutàsseu debutàssim debutàssiu debutàvem debutàveu debutés debutéssem debutésseu debutéssim debutéssiu debutí occ sept val v
estreiar

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ n fem
decadência

decantar /de.kanˈta/ /de.kanˈtaɾ/ /də.kənˈta/ alg ant bal cent decant decanta decantada decantades decantaia decantaien decantaies decantam decantant decantar decantara decantaran decantarem decantaren decantares decantareu decantaria decantarien decantaries decantariva decantariven decantarives decantarà decantaràs decantaré decantaríem decantaríeu decantarívem decantaríveu decantassen decantasses decantassin decantassis decantat decantats decantau decantava decantaven decantaves decantavi decantavo decante decanteguem decanteguessa decanteguessen decanteguesses decantegueu decantegués decanteguéssom decanteguéssou decantem decanten decantes decantessa decantessen decantesses decantessi decantessin decantessis decanteu decanti decantin decantis decanto decantos decants decantà decantàiem decantàieu decantàrem decantàreu decantàs decantàssem decantàsseu decantàssim decantàssiu decantàvem decantàvets decantàveu decantàvom decantés decantéssem decantésseu decantéssim decantéssiu decantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decantar
Col·locar un recipient que conté líquid en posició perquè pugui vessar.
Col·locar en posició que trenqui la vertical.
Tenir una tendència; havent diverses opcions, decidir l'opinió per una d'elles.
Fer un gir, canviar de direcció.

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ alg ant bal cent decapit decapita decapitada decapitades decapitaia decapitaien decapitaies decapitam decapitant decapitar decapitara decapitaran decapitarem decapitaren decapitares decapitareu decapitaria decapitarien decapitaries decapitariva decapitariven decapitarives decapitarà decapitaràs decapitaré decapitaríem decapitaríeu decapitarívem decapitaríveu decapitassen decapitasses decapitassin decapitassis decapitat decapitats decapitau decapitava decapitaven decapitaves decapitavi decapitavo decapite decapiteguem decapiteguessa decapiteguessen decapiteguesses decapitegueu decapitegués decapiteguéssom decapiteguéssou decapitem decapiten decapites decapitessa decapitessen decapitesses decapitessi decapitessin decapitessis decapiteu decapiti decapitin decapitis decapito decapitos decapits decapità decapitàiem decapitàieu decapitàrem decapitàreu decapitàs decapitàssem decapitàsseu decapitàssim decapitàssiu decapitàvem decapitàvets decapitàveu decapitàvom decapités decapitéssem decapitésseu decapitéssim decapitéssiu decapití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decapitar

decasíl·lab /de.kaˈsi.ɫap/ /de.kaˈsiɫ.ɫap/ /də.kəˈsi.ɫəp/ /də.kəˈsiɫ.ɫəp/ n masc
decassílabo
Vers que de mètrica té deu síl·labes.

decebre /deˈse.bɾe/ bal deceba decebem deceben decebent decebera deceberen deceberes decebes decebessen decebesses decebessin decebessis decebeu decebi decebia decebien decebies decebin decebis decebo decebran decebre decebrem decebreu decebria decebrien decebries decebrà decebràs decebré decebríem decebríeu decebuda decebudes decebut decebuts decebé decebérem decebéreu decebés decebéssem decebésseu decebéssim decebéssiu decebí decebíem decebíeu decep deceps eiv occ sept v.cent val v
dececionar
(antic) enganyar, trair
No complir amb les expectatives d'altri.

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
decepção

decididament /de.siˌði.ðaˈmen/ /de.siˌði.ðaˈment/ /də.siˌði.ðəˈmen/ /də.siˌði.ðəˈment/ adv
decididamente

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ bal decideix decideixen decideixes decideixi decideixin decideixis decideixo decidesc decidesqui decidesquin decidesquis decidia decidida decidides decidien decidies decidiguem decidigueu decidim decidint decidir decidira decidiran decidirem decidiren decidires decidireu decidiria decidirien decidiries decidirà decidiràs decidiré decidiríem decidiríeu decidisc decidisca decidisquen decidisques decidissen decidisses decidissin decidissis decidit decidits decidiu decidix decidixen decidixes decidixo decidí decidíem decidíeu decidírem decidíreu decidís decidíssem decidísseu decidíssim decidíssiu n-occ occ sept val v
decidir
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
decimal
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decisiu /de.siˈziw/ adj masc
decisivo

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
decisão

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
declaração

declaració de la renda n fem
declaração de imposto

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) declar declara declarada declarades declaram declarant declarar declarara declararan declararem declararen declarares declarareu declararia declararien declararies declararà declararàs declararé declararíem declararíeu declarassen declarasses declarassin declarassis declarat declarats declarau declarava declaraven declaraves declare declarem declaren declares declaressen declaresses declaressin declaressis declareu declari declarin declaris declaro declarà declaràrem declaràreu declaràs declaràssem declaràsseu declaràssim declaràssiu declaràvem declaràveu declarés declaréssem declarésseu declaréssim declaréssiu declarí occ sept val v
declarar

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
declinação

declinar /de.kɫiˈna/ /de.kɫiˈnaɾ/ /də.kɫiˈna/ alg ant bal cent declina declinada declinades declinaia declinaien declinaies declinam declinant declinar declinara declinaran declinarem declinaren declinares declinareu declinaria declinarien declinaries declinariva declinariven declinarives declinarà declinaràs declinaré declinaríem declinaríeu declinarívem declinaríveu declinassen declinasses declinassin declinassis declinat declinats declinau declinava declinaven declinaves declinavi declinavo decline declineguem declineguessa declineguessen declineguesses declinegueu declinegués declineguéssom declineguéssou declinem declinen declines declinessa declinessen declinesses declinessi declinessin declinessis declineu declini declinin declinis declino declinos declinà declinàiem declinàieu declinàrem declinàreu declinàs declinàssem declinàsseu declinàssim declinàssiu declinàvem declinàvets declinàveu declinàvom declinés declinéssem declinésseu declinéssim declinéssiu decliní declín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
declinar

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
decoração

decorar /de.koˈɾa/ /de.koˈɾaɾ/ /də.kuˈɾa/ alg ant bal cent decor decora decorada decorades decoraia decoraien decoraies decoram decorant decorar decorara decoraran decorarem decoraren decorares decorareu decoraria decorarien decoraries decorariva decorariven decorarives decorarà decoraràs decoraré decoraríem decoraríeu decorarívem decoraríveu decorassen decorasses decorassin decorassis decorat decorats decorau decorava decoraven decoraves decoravi decoravo decore decoreguem decoreguessa decoreguessen decoreguesses decoregueu decoregués decoreguéssom decoreguéssou decorem decoren decores decoressa decoressen decoresses decoressi decoressin decoressis decoreu decori decorin decoris decoro decoros decors decorà decoràiem decoràieu decoràrem decoràreu decoràs decoràssem decoràsseu decoràssim decoràssiu decoràvem decoràvets decoràveu decoràvom decorés decoréssem decorésseu decoréssim decoréssiu decorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decorar
Ornamentar, adornar.

decuplicar /de.ku.pɫiˈka/ /de.ku.pɫiˈkaɾ/ /də.ku.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) decuplic decuplica decuplicada decuplicades decuplicam decuplicant decuplicar decuplicara decuplicaran decuplicarem decuplicaren decuplicares decuplicareu decuplicaria decuplicarien decuplicaries decuplicarà decuplicaràs decuplicaré decuplicaríem decuplicaríeu decuplicassen decuplicasses decuplicassin decuplicassis decuplicat decuplicats decuplicau decuplicava decuplicaven decuplicaves decuplico decuplicà decuplicàrem decuplicàreu decuplicàs decuplicàssem decuplicàsseu decuplicàssim decuplicàssiu decuplicàvem decuplicàveu decuplique decupliquem decupliquen decupliques decupliquessen decupliquesses decupliquessin decupliquessis decupliqueu decupliqui decupliquin decupliquis decupliqués decupliquéssem decupliquésseu decupliquéssim decupliquéssiu decupliquí occ sept val v
decuplicar

decurs /deˈkuɾs/ /dəˈkurs/ n masc
decurso

decència /deˈsɛn.si.a/ /dəˈsɛn.si.ə/ n fem
decência

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ n masc
decímetro
(metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dedic dedica dedicada dedicades dedicam dedicant dedicar dedicara dedicaran dedicarem dedicaren dedicares dedicareu dedicaria dedicarien dedicaries dedicarà dedicaràs dedicaré dedicaríem dedicaríeu dedicassen dedicasses dedicassin dedicassis dedicat dedicats dedicau dedicava dedicaven dedicaves dedico dedicà dedicàrem dedicàreu dedicàs dedicàssem dedicàsseu dedicàssim dedicàssiu dedicàvem dedicàveu dedique dediquem dediquen dediques dediquessen dediquesses dediquessin dediquessis dediqueu dediqui dediquin dediquis dediqués dediquéssem dediquésseu dediquéssim dediquéssiu dediquí occ sept val v
dedicar
Destinar al culte religiós o profà.
Dirigir una obra a algú com a homenatge.
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
dedicatória

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
dedução

deduir /ðe.ðuˈi/ /ðe.ðuˈiɾ/ /ðə.ðuˈi/ alg bal dedueix dedueixen dedueixes dedueixi dedueixin dedueixis dedueixo dedueixs deduesc deduesca deduesquen deduesques deduesqui deduesquin deduesquis deduint deduir deduiran deduirem deduireu deduiria deduirien deduiries deduirà deduiràs deduiré deduiríem deduiríeu deduí deduíem deduíeu deduírem deduíreu deduís deduíssem deduísseu deduíssim deduíssiu deduïa deduïda deduïdes deduïen deduïes deduïguem deduïgueu deduïm deduïra deduïren deduïres deduïsc deduïsca deduïsquen deduïsques deduïssen deduïsses deduïssin deduïssis deduït deduïts deduïu deduïx deduïxen deduïxes deduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concluir

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
deusa

defectiu /de.fekˈtiw/ /də.fəkˈtiw/ adj masc
defectivo

defenestrar /de.fe.nesˈtɾa/ /de.fe.nesˈtɾaɾ/ /də.fə.nəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defenestr defenestra defenestrada defenestrades defenestram defenestrant defenestrar defenestrara defenestraran defenestrarem defenestraren defenestrares defenestrareu defenestraria defenestrarien defenestraries defenestrarà defenestraràs defenestraré defenestraríem defenestraríeu defenestrassen defenestrasses defenestrassin defenestrassis defenestrat defenestrats defenestrau defenestrava defenestraven defenestraves defenestre defenestrem defenestren defenestres defenestressen defenestresses defenestressin defenestressis defenestreu defenestri defenestrin defenestris defenestro defenestrà defenestràrem defenestràreu defenestràs defenestràssem defenestràsseu defenestràssim defenestràssiu defenestràvem defenestràveu defenestrés defenestréssem defenestrésseu defenestréssim defenestréssiu defenestrí occ sept val v
defenestrar

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
defesa

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defens defensa defensada defensades defensam defensant defensar defensara defensaran defensarem defensaren defensares defensareu defensaria defensarien defensaries defensarà defensaràs defensaré defensaríem defensaríeu defensassen defensasses defensassin defensassis defensat defensats defensau defensava defensaven defensaves defense defensem defensen defenses defensessen defensesses defensessin defensessis defenseu defensi defensin defensis defenso defensà defensàrem defensàreu defensàs defensàssem defensàsseu defensàssim defensàssiu defensàvem defensàveu defensés defenséssem defensésseu defenséssim defenséssiu defensí occ sept val v
defender
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defensivament /de.fenˌsi.vaˈment/ /de.fenˌsi.βaˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈment/ /də.fənˌsi.βəˈmen/ adv
defensivamente

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ adj masc
beque

deficiència /de.fi.siˈɛn.si.a/ /də.fi.siˈɛn.si.ə/ n fem
deficiência

definició n fem
definição

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ bal defineix defineixen defineixes defineixi defineixin defineixis defineixo definesc definesqui definesquin definesquis definia definida definides definien definies definiguem definigueu definim definint definir definira definiran definirem definiren definires definireu definiria definirien definiries definirà definiràs definiré definiríem definiríeu definisc definisca definisquen definisques definissen definisses definissin definissis definit definits definiu definix definixen definixes definixo definí definíem definíeu definírem definíreu definís definíssem definísseu definíssim definíssiu n-occ occ sept val v
definir

definit /de.fiˈnit/ /də.fiˈnit/ adj masc
definido

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ adj masc
definitivo
Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

deflagrar /de.flaˈɣɾa/ /de.flaˈɣɾaɾ/ /də.fləˈɣɾa/ alg ant bal cent deflagr deflagra deflagrada deflagrades deflagraia deflagraien deflagraies deflagram deflagrant deflagrar deflagrara deflagraran deflagrarem deflagraren deflagrares deflagrareu deflagraria deflagrarien deflagraries deflagrariva deflagrariven deflagrarives deflagrarà deflagraràs deflagraré deflagraríem deflagraríeu deflagrarívem deflagraríveu deflagrassen deflagrasses deflagrassin deflagrassis deflagrat deflagrats deflagrau deflagrava deflagraven deflagraves deflagravi deflagravo deflagre deflagreguem deflagreguessa deflagreguessen deflagreguesses deflagregueu deflagregués deflagreguéssom deflagreguéssou deflagrem deflagren deflagres deflagressa deflagressen deflagresses deflagressi deflagressin deflagressis deflagreu deflagri deflagrin deflagris deflagro deflagros deflagrs deflagrà deflagràiem deflagràieu deflagràrem deflagràreu deflagràs deflagràssem deflagràsseu deflagràssim deflagràssiu deflagràvem deflagràvets deflagràveu deflagràvom deflagrés deflagréssem deflagrésseu deflagréssim deflagréssiu deflagrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deflagrar

deformar /de.forˈma/ /de.foɾˈma/ /de.foɾˈmaɾ/ /də.foɾˈma/ /də.furˈma/ alg ant bal cent deform deforma deformada deformades deformaia deformaien deformaies deformam deformant deformar deformara deformaran deformarem deformaren deformares deformareu deformaria deformarien deformaries deformariva deformariven deformarives deformarà deformaràs deformaré deformaríem deformaríeu deformarívem deformaríveu deformassen deformasses deformassin deformassis deformat deformats deformau deformava deformaven deformaves deformavi deformavo deforme deformeguem deformeguessa deformeguessen deformeguesses deformegueu deformegués deformeguéssom deformeguéssou deformem deformen deformes deformessa deformessen deformesses deformessi deformessin deformessis deformeu deformi deformin deformis deformo deformos deforms deformà deformàiem deformàieu deformàrem deformàreu deformàs deformàssem deformàsseu deformàssim deformàssiu deformàvem deformàvets deformàveu deformàvom deformés deforméssem deformésseu deforméssim deforméssiu deformí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deformar

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
deforme

degenerar /de.d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /de.ʒe.neˈɾa/ /də.ʒə.nəˈɾa/ alg ant bal cent degener degenera degenerada degenerades degeneraia degeneraien degeneraies degeneram degenerant degenerar degenerara degeneraran degenerarem degeneraren degenerares degenerareu degeneraria degenerarien degeneraries degenerariva degenerariven degenerarives degenerarà degeneraràs degeneraré degeneraríem degeneraríeu degenerarívem degeneraríveu degenerassen degenerasses degenerassin degenerassis degenerat degenerats degenerau degenerava degeneraven degeneraves degeneravi degeneravo degenere degenereguem degenereguessa degenereguessen degenereguesses degeneregueu degeneregués degenereguéssom degenereguéssou degenerem degeneren degeneres degeneressa degeneressen degeneresses degeneressi degeneressin degeneressis degenereu degeneri degenerin degeneris degenero degeneros degeners degenerà degeneràiem degeneràieu degeneràrem degeneràreu degeneràs degeneràssem degeneràsseu degeneràssim degeneràssiu degeneràvem degeneràvets degeneràveu degeneràvom degenerés degeneréssem degenerésseu degeneréssim degeneréssiu degenerí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
degenerar

degradar /de.ɣɾaˈða/ /de.ɣɾaˈðaɾ/ /də.ɣɾəˈða/ alg ant bal cent degrad degrada degradada degradades degradaia degradaien degradaies degradam degradant degradar degradara degradaran degradarem degradaren degradares degradareu degradaria degradarien degradaries degradariva degradariven degradarives degradarà degradaràs degradaré degradaríem degradaríeu degradarívem degradaríveu degradassen degradasses degradassin degradassis degradat degradats degradau degradava degradaven degradaves degradavi degradavo degrade degradeguem degradeguessa degradeguessen degradeguesses degradegueu degradegués degradeguéssom degradeguéssou degradem degraden degrades degradessa degradessen degradesses degradessi degradessin degradessis degradeu degradi degradin degradis degrado degrados degrads degradà degradàiem degradàieu degradàrem degradàreu degradàs degradàssem degradàsseu degradàssim degradàssiu degradàvem degradàvets degradàveu degradàvom degradés degradéssem degradésseu degradéssim degradéssiu degradí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
degradar

degudament /deˌɣu.ðaˈmen/ /deˌɣu.ðaˈment/ /dəˌɣu.ðəˈmen/ /dəˌɣu.ðəˈment/ adv
devidamente

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
deão decano

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deix deixa deixada deixades deixam deixant deixar deixara deixaran deixarem deixaren deixares deixareu deixaria deixarien deixaries deixarà deixaràs deixaré deixaríem deixaríeu deixassen deixasses deixassin deixassis deixat deixats deixau deixava deixaven deixaves deixe deixem deixen deixes deixessen deixesses deixessin deixessis deixeu deixi deixin deixis deixo deixà deixàrem deixàreu deixàs deixàssem deixàsseu deixàssim deixàssiu deixàvem deixàveu deixés deixéssem deixésseu deixéssim deixéssiu deixí occ sept val v
deixar
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ n masc
discípulo

deixuplinar /de.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈnaɾ/ /də.ʃu.pɫiˈna/ alg ant bal cent deixuplina deixuplinada deixuplinades deixuplinaia deixuplinaien deixuplinaies deixuplinam deixuplinant deixuplinar deixuplinara deixuplinaran deixuplinarem deixuplinaren deixuplinares deixuplinareu deixuplinaria deixuplinarien deixuplinaries deixuplinariva deixuplinariven deixuplinarives deixuplinarà deixuplinaràs deixuplinaré deixuplinaríem deixuplinaríeu deixuplinarívem deixuplinaríveu deixuplinassen deixuplinasses deixuplinassin deixuplinassis deixuplinat deixuplinats deixuplinau deixuplinava deixuplinaven deixuplinaves deixuplinavi deixuplinavo deixupline deixuplineguem deixuplineguessa deixuplineguessen deixuplineguesses deixuplinegueu deixuplinegués deixuplineguéssom deixuplineguéssou deixuplinem deixuplinen deixuplines deixuplinessa deixuplinessen deixuplinesses deixuplinessi deixuplinessin deixuplinessis deixuplineu deixuplini deixuplinin deixuplinis deixuplino deixuplinos deixuplinà deixuplinàiem deixuplinàieu deixuplinàrem deixuplinàreu deixuplinàs deixuplinàssem deixuplinàsseu deixuplinàssim deixuplinàssiu deixuplinàvem deixuplinàvets deixuplinàveu deixuplinàvom deixuplinés deixuplinéssem deixuplinésseu deixuplinéssim deixuplinéssiu deixupliní deixuplín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disciplinar

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ alg ant bal cent dejun dejuna dejunada dejunades dejunaia dejunaien dejunaies dejunam dejunant dejunar dejunara dejunaran dejunarem dejunaren dejunares dejunareu dejunaria dejunarien dejunaries dejunariva dejunariven dejunarives dejunarà dejunaràs dejunaré dejunaríem dejunaríeu dejunarívem dejunaríveu dejunassen dejunasses dejunassin dejunassis dejunat dejunats dejunau dejunava dejunaven dejunaves dejunavi dejunavo dejune dejuneguem dejuneguessa dejuneguessen dejuneguesses dejunegueu dejunegués dejuneguéssom dejuneguéssou dejunem dejunen dejunes dejunessa dejunessen dejunesses dejunessi dejunessin dejunessis dejuneu dejuni dejunin dejunis dejuno dejunos dejuns dejunà dejunàiem dejunàieu dejunàrem dejunàreu dejunàs dejunàssem dejunàsseu dejunàssim dejunàssiu dejunàvem dejunàvets dejunàveu dejunàvom dejunés dejunéssem dejunésseu dejunéssim dejunéssiu dejuní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
jejuar

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
jejum

dejú /deˈd͡ʒu/ /deˈʒu/ /diˈʒu/ /dəˈʒu/ adj masc
em jejum

del /deɫ/ /dəɫ/ contraction
do
Contracció entre la preposició de i l'article el.

delatar /de.ɫaˈta/ /de.ɫaˈtaɾ/ /də.ɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) delat delata delatada delatades delatam delatant delatar delatara delataran delatarem delataren delatares delatareu delataria delatarien delataries delatarà delataràs delataré delataríem delataríeu delatassen delatasses delatassin delatassis delatat delatats delatau delatava delataven delataves delate delatem delaten delates delatessen delatesses delatessin delatessis delateu delati delatin delatis delato delatà delatàrem delatàreu delatàs delatàssem delatàsseu delatàssim delatàssiu delatàvem delatàveu delatés delatéssem delatésseu delatéssim delatéssiu delatí occ sept val v
delatar

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deleg delega delegada delegades delegam delegant delegar delegara delegaran delegarem delegaren delegares delegareu delegaria delegarien delegaries delegarà delegaràs delegaré delegaríem delegaríeu delegassen delegasses delegassin delegassis delegat delegats delegau delegava delegaven delegaves delego delegue deleguem deleguen delegues deleguessen deleguesses deleguessin deleguessis delegueu delegui deleguin deleguis delegués deleguéssem deleguésseu deleguéssim deleguéssiu deleguí delegà delegàrem delegàreu delegàs delegàssem delegàsseu delegàssim delegàssiu delegàvem delegàveu occ sept val v
delegar

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
delfim

deliberadament /de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ adv
deliberadamente

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
de propósito

delicadament /de.ɫiˌka.ðaˈmen/ /de.ɫiˌka.ðaˈment/ /də.ɫiˌka.ðəˈmen/ /də.ɫiˌka.ðəˈment/ adv
delicadamente

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
delicado

delicatessen /de.ɫi.kaˈte.sen/ /də.ɫi.kəˈte.sən/ n fem
delicatessen
delicadeses (menjar exquisit)
Botiga de menjars exquisits preparats per al consum, especialment xarcuteria, cansaladeria.

deliciosament /de.ɫi.siˌo.zaˈmen/ /de.ɫi.siˌo.zaˈment/ /də.ɫi.siˌo.zəˈmen/ /də.ɫi.siˌo.zəˈment/ adv
deliciosamente

delicte /deˈɫik.te/ /dəˈɫik.tə/ n masc
crime

delimitar /de.li.miˈta/ /de.li.miˈtaɾ/ /də.li.miˈta/ alg ant bal cent delimit delimita delimitada delimitades delimitaia delimitaien delimitaies delimitam delimitant delimitar delimitara delimitaran delimitarem delimitaren delimitares delimitareu delimitaria delimitarien delimitaries delimitariva delimitariven delimitarives delimitarà delimitaràs delimitaré delimitaríem delimitaríeu delimitarívem delimitaríveu delimitassen delimitasses delimitassin delimitassis delimitat delimitats delimitau delimitava delimitaven delimitaves delimitavi delimitavo delimite delimiteguem delimiteguessa delimiteguessen delimiteguesses delimitegueu delimitegués delimiteguéssom delimiteguéssou delimitem delimiten delimites delimitessa delimitessen delimitesses delimitessi delimitessin delimitessis delimiteu delimiti delimitin delimitis delimito delimitos delimits delimità delimitàiem delimitàieu delimitàrem delimitàreu delimitàs delimitàssem delimitàsseu delimitàssim delimitàssiu delimitàvem delimitàvets delimitàveu delimitàvom delimités delimitéssem delimitésseu delimitéssim delimitéssiu delimití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
delimitar

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
delinquente

delinqüència /de.liŋˈkwɛn.si.a/ /də.liŋˈkwɛn.si.ə/ n fem
delinquência

delinqüència juvenil n fem
delinquência juvenil

delirar /de.liˈɾa/ /de.liˈɾaɾ/ /də.ɫiˈɾa/ alg ant bal cent delir delira delirada delirades deliraia deliraien deliraies deliram delirant delirar delirara deliraran delirarem deliraren delirares delirareu deliraria delirarien deliraries delirariva delirariven delirarives delirarà deliraràs deliraré deliraríem deliraríeu delirarívem deliraríveu delirassen delirasses delirassin delirassis delirat delirats delirau delirava deliraven deliraves deliravi deliravo delire delireguem delireguessa delireguessen delireguesses deliregueu deliregués delireguéssom delireguéssou delirem deliren delires deliressa deliressen deliresses deliressi deliressin deliressis delireu deliri delirin deliris deliro deliros delirs delirà deliràiem deliràieu deliràrem deliràreu deliràs deliràssem deliràsseu deliràssim deliràssiu deliràvem deliràvets deliràveu deliràvom delirés deliréssem delirésseu deliréssim deliréssiu delirí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
delirar

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
delírio

delmar /deɫˈma/ /deɫˈmaɾ/ /dəɫˈma/ alg ant bal cent delm delma delmada delmades delmaia delmaien delmaies delmam delmant delmar delmara delmaran delmarem delmaren delmares delmareu delmaria delmarien delmaries delmariva delmariven delmarives delmarà delmaràs delmaré delmaríem delmaríeu delmarívem delmaríveu delmassen delmasses delmassin delmassis delmat delmats delmau delmava delmaven delmaves delmavi delmavo delme delmeguem delmeguessa delmeguessen delmeguesses delmegueu delmegués delmeguéssom delmeguéssou delmem delmen delmes delmessa delmessen delmesses delmessi delmessin delmessis delmeu delmi delmin delmis delmo delmos delms delmà delmàiem delmàieu delmàrem delmàreu delmàs delmàssem delmàsseu delmàssim delmàssiu delmàvem delmàvets delmàveu delmàvom delmés delméssem delmésseu delméssim delméssiu delmí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decimar

delme n masc
dízimo

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
demagogo

demagògia /de.maˈɣɔ.d͡ʒi.a/ /de.maˈɣɔ.d͡ʒja/ /de.maˈɣɔ.ʒi.a/ /də.məˈɣɔ.ʒjə/ n fem
demagogia

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deman demana demanada demanades demanam demanant demanar demanara demanaran demanarem demanaren demanares demanareu demanaria demanarien demanaries demanarà demanaràs demanaré demanaríem demanaríeu demanassen demanasses demanassin demanassis demanat demanats demanau demanava demanaven demanaves demane demanem demanen demanes demanessen demanesses demanessin demanessis demaneu demani demanin demanis demano demanà demanàrem demanàreu demanàs demanàssem demanàsseu demanàssim demanàssiu demanàvem demanàveu demanés demanéssem demanésseu demanéssim demanéssiu demaní occ sept val v
pedir
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

demanar la lluna v
pedir o impossível

demanda /deˈman.da/ /dəˈman.də/ n fem
demanda

demandar /de.manˈda/ /de.manˈdaɾ/ /də.mənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) demand demanda demandada demandades demandam demandant demandar demandara demandaran demandarem demandaren demandares demandareu demandaria demandarien demandaries demandarà demandaràs demandaré demandaríem demandaríeu demandassen demandasses demandassin demandassis demandat demandats demandau demandava demandaven demandaves demande demandem demanden demandes demandessen demandesses demandessin demandessis demandeu demandi demandin demandis demando demandà demandàrem demandàreu demandàs demandàssem demandàsseu demandàssim demandàssiu demandàvem demandàveu demandés demandéssem demandésseu demandéssim demandéssiu demandí occ sept val v
demandar

demarcació /ðe.maɾ.ka.siˈo/ /ðə.məɾ.kə.siˈo/ n fem
demarcação

demarcar /de.maɾˈka/ /de.maɾˈkaɾ/ /də.mərˈka/ alg ant bal cent demarc demarca demarcada demarcades demarcaia demarcaien demarcaies demarcam demarcant demarcar demarcara demarcaran demarcarem demarcaren demarcares demarcareu demarcaria demarcarien demarcaries demarcariva demarcariven demarcarives demarcarà demarcaràs demarcaré demarcaríem demarcaríeu demarcarívem demarcaríveu demarcassen demarcasses demarcassin demarcassis demarcat demarcats demarcau demarcava demarcaven demarcaves demarcavi demarcavo demarco demarcos demarcà demarcàiem demarcàieu demarcàrem demarcàreu demarcàs demarcàssem demarcàsseu demarcàssim demarcàssiu demarcàvem demarcàvets demarcàveu demarcàvom demarque demarqueguem demarqueguessa demarqueguessen demarqueguesses demarquegueu demarquegués demarqueguéssom demarqueguéssou demarquem demarquen demarques demarquessa demarquessen demarquesses demarquessi demarquessin demarquessis demarqueu demarqui demarquin demarquis demarqués demarquéssem demarquésseu demarquéssim demarquéssiu demarquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
demarcar

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
insano

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ n masc
demiurgo

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
democratização

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
democracia
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
democrático

democràticament /de.moˌkɾa.ti.kaˈmen/ /de.moˌkɾa.ti.kaˈment/ /də.moˌkɾa.ti.kəˈment/ /də.muˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
democraticamente

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ n fem
demolição

demonitzar /de.mo.niˈd͡za/ /de.mo.niˈzaɾ/ /də.mo.niˈd͡za/ /də.mu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) demonitz demonitza demonitzada demonitzades demonitzam demonitzant demonitzar demonitzara demonitzaran demonitzarem demonitzaren demonitzares demonitzareu demonitzaria demonitzarien demonitzaries demonitzarà demonitzaràs demonitzaré demonitzaríem demonitzaríeu demonitzassen demonitzasses demonitzassin demonitzassis demonitzat demonitzats demonitzau demonitzava demonitzaven demonitzaves demonitze demonitzem demonitzen demonitzes demonitzessen demonitzesses demonitzessin demonitzessis demonitzeu demonitzi demonitzin demonitzis demonitzo demonitzà demonitzàrem demonitzàreu demonitzàs demonitzàssem demonitzàsseu demonitzàssim demonitzàssiu demonitzàvem demonitzàveu demonitzés demonitzéssem demonitzésseu demonitzéssim demonitzéssiu demonitzí occ sept val v
demonizar

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ n fem
rumo
(nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) demostr demostra demostrada demostrades demostram demostrant demostrar demostrara demostraran demostrarem demostraren demostrares demostrareu demostraria demostrarien demostraries demostrarà demostraràs demostraré demostraríem demostraríeu demostrassen demostrasses demostrassin demostrassis demostrat demostrats demostrau demostrava demostraven demostraves demostre demostrem demostren demostres demostressen demostresses demostressin demostressis demostreu demostri demostrin demostris demostro demostrà demostràrem demostràreu demostràs demostràssem demostràsseu demostràssim demostràssiu demostràvem demostràveu demostrés demostréssem demostrésseu demostréssim demostréssiu demostrí occ sept val v
demonstrar
Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.
Donar proves, posar de manifest.

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ adj masc
demonstrador
Que pot demostrar.
(gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
amanhã
En el dia vinent després de l'actual.
En el futur de manera indeterminada.

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
demência

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
democrata

denari /deˈna.ɾi/ /dəˈna.ɾi/ n masc
denário

dengue /ˈdeŋ.ɡe/ /ˈdeŋ.ɡə/ n masc
dengue

denigrar /de.niˈɣɾa/ /de.niˈɣɾaɾ/ /də.niˈɣɾa/ alg ant bal cent denigr denigra denigrada denigrades denigraia denigraien denigraies denigram denigrant denigrar denigrara denigraran denigrarem denigraren denigrares denigrareu denigraria denigrarien denigraries denigrariva denigrariven denigrarives denigrarà denigraràs denigraré denigraríem denigraríeu denigrarívem denigraríveu denigrassen denigrasses denigrassin denigrassis denigrat denigrats denigrau denigrava denigraven denigraves denigravi denigravo denigre denigreguem denigreguessa denigreguessen denigreguesses denigregueu denigregués denigreguéssom denigreguéssou denigrem denigren denigres denigressa denigressen denigresses denigressi denigressin denigressis denigreu denigri denigrin denigris denigro denigros denigrs denigrà denigràiem denigràieu denigràrem denigràreu denigràs denigràssem denigràsseu denigràssim denigràssiu denigràvem denigràvets denigràveu denigràvom denigrés denigréssem denigrésseu denigréssim denigréssiu denigrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deslustrar

denominació /de.no.mi.na.siˈo/ /də.no.mi.nə.siˈo/ /də.nu.mi.nə.siˈo/ n fem
denominação

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.nu.miˈna/ alg ant bal cent denomina denominada denominades denominaia denominaien denominaies denominam denominant denominar denominara denominaran denominarem denominaren denominares denominareu denominaria denominarien denominaries denominariva denominariven denominarives denominarà denominaràs denominaré denominaríem denominaríeu denominarívem denominaríveu denominassen denominasses denominassin denominassis denominat denominats denominau denominava denominaven denominaves denominavi denominavo denomine denomineguem denomineguessa denomineguessen denomineguesses denominegueu denominegués denomineguéssom denomineguéssou denominem denominen denomines denominessa denominessen denominesses denominessi denominessin denominessis denomineu denomini denominin denominis denomino denominos denominà denominàiem denominàieu denominàrem denominàreu denominàs denominàssem denominàsseu denominàssim denominàssiu denominàvem denominàvets denominàveu denominàvom denominés denominéssem denominésseu denominéssim denominéssiu denominí denomín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
identificar

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
denso

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
densidade

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
dente
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de llet n fem
dente de leite

dent de lleó n masc
dente-de-leão
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentar /denˈta/ /denˈtaɾ/ /dənˈta/ alg ant bal cent dent denta dentada dentades dentaia dentaien dentaies dentam dentant dentar dentara dentaran dentarem dentaren dentares dentareu dentaria dentarien dentaries dentariva dentariven dentarives dentarà dentaràs dentaré dentaríem dentaríeu dentarívem dentaríveu dentassen dentasses dentassin dentassis dentat dentats dentau dentava dentaven dentaves dentavi dentavo dente denteguem denteguessa denteguessen denteguesses dentegueu dentegués denteguéssom denteguéssou dentem denten dentes dentessa dentessen dentesses dentessi dentessin dentessis denteu denti dentin dentis dento dentos dents dentà dentàiem dentàieu dentàrem dentàreu dentàs dentàssem dentàsseu dentàssim dentàssiu dentàvem dentàvets dentàveu dentàvom dentés dentéssem dentésseu dentéssim dentéssiu dentí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dentar

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
dentista

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ alg bal denuncia denunciada denunciades denunciam denunciant denunciar denunciara denunciaran denunciarem denunciaren denunciares denunciareu denunciaria denunciarien denunciaries denunciarà denunciaràs denunciaré denunciaríem denunciaríeu denunciassen denunciasses denunciassin denunciassis denunciat denunciats denunciau denunciava denunciaven denunciaves denuncie denunciem denuncien denuncies denunciessen denunciesses denunciessin denunciessis denuncieu denuncii denuncio denuncià denunciàrem denunciàreu denunciàs denunciàssem denunciàsseu denunciàssim denunciàssiu denunciàvem denunciàveu denunciés denunciéssem denunciésseu denunciéssim denunciéssiu denuncií denunciï denunciïn denunciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
denunciar

denúncia /deˈnun.si.a/ /dəˈnun.si.ə/ n fem
denúncia

deontologia n fem
deontologia

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
dependente
Que depèn.

dependentment /de.penˌdemˈmen/ /de.penˌdemˈment/ /də.pənˌdemˈmen/ /də.pənˌdemˈment/ adv
dependentemente

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ bal depenc dependran dependre dependrem dependreu dependria dependrien dependries dependrà dependràs dependré dependríem dependríeu depenem depenen depenent depeneu depenga depenguem depenguen depenguera depengueren depengueres depengues depenguessen depenguesses depenguessin depenguessis depengueu depengui depenguin depenguis depengué depenguérem depenguéreu depengués depenguéssem depenguésseu depenguéssim depenguéssiu depenguí depenia depenien depenies depens depeníem depeníeu depesa depeses depesos depèn depès depén depés occ val v
depender

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
dependência

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ alg ant bal cent depil depila depilada depilades depilaia depilaien depilaies depilam depilant depilar depilara depilaran depilarem depilaren depilares depilareu depilaria depilarien depilaries depilariva depilariven depilarives depilarà depilaràs depilaré depilaríem depilaríeu depilarívem depilaríveu depilassen depilasses depilassin depilassis depilat depilats depilau depilava depilaven depilaves depilavi depilavo depile depileguem depileguessa depileguessen depileguesses depilegueu depilegués depileguéssom depileguéssou depilem depilen depiles depilessa depilessen depilesses depilessi depilessin depilessis depileu depili depilin depilis depilo depilos depils depilà depilàiem depilàieu depilàrem depilàreu depilàs depilàssem depilàsseu depilàssim depilàssiu depilàvem depilàvets depilàveu depilàvom depilés depiléssem depilésseu depiléssim depiléssiu depilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
depilar
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
depressão

deprimir /de.pɾiˈmi/ /de.pɾiˈmiɾ/ /də.pɾiˈmi/ alg ant bal centr deprimeix deprimeixa deprimeixen deprimeixes deprimeixi deprimeixin deprimeixis deprimeixo deprimeixs deprimesc deprimesca deprimesquen deprimesques deprimesqui deprimesquin deprimesquis deprimia deprimida deprimides deprimien deprimies deprimiguem deprimiguera deprimigueren deprimigueres deprimiguessen deprimiguesses deprimiguessin deprimiguessis deprimigueu deprimigueva deprimigueven deprimigueves deprimigué deprimiguérem deprimiguéreu deprimigués deprimiguéssem deprimiguésseu deprimiguéssim deprimiguéssiu deprimiguévem deprimiguéveu deprimim deprimint deprimir deprimira deprimiran deprimirem deprimiren deprimires deprimireu deprimiria deprimirien deprimiries deprimiriva deprimiriven deprimirives deprimirà deprimiràs deprimiré deprimiríem deprimiríeu deprimirívem deprimiríveu deprimisc deprimisca deprimisco deprimiscos deprimisquem deprimisquen deprimisques deprimisqueu deprimissa deprimissen deprimisses deprimissi deprimissin deprimissis deprimist deprimit deprimits deprimiu deprimiva deprimiven deprimives deprimix deprimixa deprimixen deprimixes deprimixi deprimixin deprimixis deprimixo deprimixos deprimí deprimíem deprimíets deprimíeu deprimírem deprimíreu deprimís deprimíscon deprimíssem deprimísseu deprimíssim deprimíssiu deprimíssom deprimíssou deprimívem deprimíveu deprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deprimir
Enfonsar una superfície.

derivar /de.ɾiˈvaɾ/ /de.ɾiˈβa/ /də.ɾiˈva/ /də.ɾiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deriu deriv deriva derivada derivades derivam derivant derivar derivara derivaran derivarem derivaren derivares derivareu derivaria derivarien derivaries derivarà derivaràs derivaré derivaríem derivaríeu derivassen derivasses derivassin derivassis derivat derivats derivau derivava derivaven derivaves derive derivem deriven derives derivessen derivesses derivessin derivessis deriveu derivi derivin derivis derivo derivà derivàrem derivàreu derivàs derivàssem derivàsseu derivàssim derivàssiu derivàvem derivàveu derivés derivéssem derivésseu derivéssim derivéssiu deriví occ sept val v
derivar
Tenir l’origen, provenir, o atribuir l’origen, fer provenir.

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
dermatologia

derrapar /de.raˈpa/ /de.raˈpaɾ/ alg ant bal cent derrap derrapa derrapada derrapades derrapaia derrapaien derrapaies derrapam derrapant derrapar derrapara derraparan derraparem derraparen derrapares derrapareu derraparia derraparien derraparies derrapariva derrapariven derraparives derraparà derraparàs derraparé derraparíem derraparíeu derraparívem derraparíveu derrapassen derrapasses derrapassin derrapassis derrapat derrapats derrapau derrapava derrapaven derrapaves derrapavi derrapavo derrape derrapeguem derrapeguessa derrapeguessen derrapeguesses derrapegueu derrapegués derrapeguéssom derrapeguéssou derrapem derrapen derrapes derrapessa derrapessen derrapesses derrapessi derrapessin derrapessis derrapeu derrapi derrapin derrapis derrapo derrapos derraps derrapà derrapàiem derrapàieu derrapàrem derrapàreu derrapàs derrapàssem derrapàsseu derrapàssim derrapàssiu derrapàvem derrapàvets derrapàveu derrapàvom derrapés derrapéssem derrapésseu derrapéssim derrapéssiu derrapí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
derrapar

des- prefix
des-

desacatar /dez.a.kaˈta/ /dez.a.kaˈtaɾ/ /dəz.ə.kəˈta/ alg ant bal cent desacat desacata desacatada desacatades desacataia desacataien desacataies desacatam desacatant desacatar desacatara desacataran desacatarem desacataren desacatares desacatareu desacataria desacatarien desacataries desacatariva desacatariven desacatarives desacatarà desacataràs desacataré desacataríem desacataríeu desacatarívem desacataríveu desacatassen desacatasses desacatassin desacatassis desacatat desacatats desacatau desacatava desacataven desacataves desacatavi desacatavo desacate desacateguem desacateguessa desacateguessen desacateguesses desacategueu desacategués desacateguéssom desacateguéssou desacatem desacaten desacates desacatessa desacatessen desacatesses desacatessi desacatessin desacatessis desacateu desacati desacatin desacatis desacato desacatos desacats desacatà desacatàiem desacatàieu desacatàrem desacatàreu desacatàs desacatàssem desacatàsseu desacatàssim desacatàssiu desacatàvem desacatàvets desacatàveu desacatàvom desacatés desacatéssem desacatésseu desacatéssim desacatéssiu desacatí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desrespeitar

desacoblar /de.za.kobˈbɫa/ /de.za.koˈbɫaɾ/ /de.za.koˈβɫa/ /də.zə.kobˈbɫa/ /də.zə.kubˈbɫa/ /də.zə.kuˈβɫa/ alg ant bal cent desacobl desacobla desacoblada desacoblades desacoblaia desacoblaien desacoblaies desacoblam desacoblant desacoblar desacoblara desacoblaran desacoblarem desacoblaren desacoblares desacoblareu desacoblaria desacoblarien desacoblaries desacoblariva desacoblariven desacoblarives desacoblarà desacoblaràs desacoblaré desacoblaríem desacoblaríeu desacoblarívem desacoblaríveu desacoblassen desacoblasses desacoblassin desacoblassis desacoblat desacoblats desacoblau desacoblava desacoblaven desacoblaves desacoblavi desacoblavo desacoble desacobleguem desacobleguessa desacobleguessen desacobleguesses desacoblegueu desacoblegués desacobleguéssom desacobleguéssou desacoblem desacoblen desacobles desacoblessa desacoblessen desacoblesses desacoblessi desacoblessin desacoblessis desacobleu desacobli desacoblin desacoblis desacoblo desacoblos desacobls desacoblà desacoblàiem desacoblàieu desacoblàrem desacoblàreu desacoblàs desacoblàssem desacoblàsseu desacoblàssim desacoblàssiu desacoblàvem desacoblàvets desacoblàveu desacoblàvom desacoblés desacobléssem desacoblésseu desacobléssim desacobléssiu desacoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desacoplar

desacostar /de.za.kosˈta/ /de.za.kosˈtaɾ/ /də.zə.kosˈta/ /də.zə.kusˈta/ alg ant bal cent desacost desacosta desacostada desacostades desacostaia desacostaien desacostaies desacostam desacostant desacostar desacostara desacostaran desacostarem desacostaren desacostares desacostareu desacostaria desacostarien desacostaries desacostariva desacostariven desacostarives desacostarà desacostaràs desacostaré desacostaríem desacostaríeu desacostarívem desacostaríveu desacostassen desacostasses desacostassin desacostassis desacostat desacostats desacostau desacostava desacostaven desacostaves desacostavi desacostavo desacoste desacosteguem desacosteguessa desacosteguessen desacosteguesses desacostegueu desacostegués desacosteguéssom desacosteguéssou desacostem desacosten desacostes desacostessa desacostessen desacostesses desacostessi desacostessin desacostessis desacosteu desacosti desacostin desacostis desacosto desacostos desacosts desacostà desacostàiem desacostàieu desacostàrem desacostàreu desacostàs desacostàssem desacostàsseu desacostàssim desacostàssiu desacostàvem desacostàvets desacostàveu desacostàvom desacostés desacostéssem desacostésseu desacostéssim desacostéssiu desacostí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distanciar

desacostumar /de.za.kos.tuˈma/ /de.za.kos.tuˈmaɾ/ /də.zə.kos.tuˈma/ /də.zə.kus.tuˈma/ alg ant bal cent desacostum desacostuma desacostumada desacostumades desacostumaia desacostumaien desacostumaies desacostumam desacostumant desacostumar desacostumara desacostumaran desacostumarem desacostumaren desacostumares desacostumareu desacostumaria desacostumarien desacostumaries desacostumariva desacostumariven desacostumarives desacostumarà desacostumaràs desacostumaré desacostumaríem desacostumaríeu desacostumarívem desacostumaríveu desacostumassen desacostumasses desacostumassin desacostumassis desacostumat desacostumats desacostumau desacostumava desacostumaven desacostumaves desacostumavi desacostumavo desacostume desacostumeguem desacostumeguessa desacostumeguessen desacostumeguesses desacostumegueu desacostumegués desacostumeguéssom desacostumeguéssou desacostumem desacostumen desacostumes desacostumessa desacostumessen desacostumesses desacostumessi desacostumessin desacostumessis desacostumeu desacostumi desacostumin desacostumis desacostumo desacostumos desacostums desacostumà desacostumàiem desacostumàieu desacostumàrem desacostumàreu desacostumàs desacostumàssem desacostumàsseu desacostumàssim desacostumàssiu desacostumàvem desacostumàvets desacostumàveu desacostumàvom desacostumés desacostuméssem desacostumésseu desacostuméssim desacostuméssiu desacostumí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desacostumar

desacreditar /dez.a.kɾe.ðiˈta/ /dez.a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /dez.ə.kɾə.ðiˈta/ alg ant bal cent desacredit desacredita desacreditada desacreditades desacreditaia desacreditaien desacreditaies desacreditam desacreditant desacreditar desacreditara desacreditaran desacreditarem desacreditaren desacreditares desacreditareu desacreditaria desacreditarien desacreditaries desacreditariva desacreditariven desacreditarives desacreditarà desacreditaràs desacreditaré desacreditaríem desacreditaríeu desacreditarívem desacreditaríveu desacreditassen desacreditasses desacreditassin desacreditassis desacreditat desacreditats desacreditau desacreditava desacreditaven desacreditaves desacreditavi desacreditavo desacredite desacrediteguem desacrediteguessa desacrediteguessen desacrediteguesses desacreditegueu desacreditegués desacrediteguéssom desacrediteguéssou desacreditem desacrediten desacredites desacreditessa desacreditessen desacreditesses desacreditessi desacreditessin desacreditessis desacrediteu desacrediti desacreditin desacreditis desacredito desacreditos desacredits desacredità desacreditàiem desacreditàieu desacreditàrem desacreditàreu desacreditàs desacreditàssem desacreditàsseu desacreditàssim desacreditàssiu desacreditàvem desacreditàvets desacreditàveu desacreditàvom desacredités desacreditéssem desacreditésseu desacreditéssim desacreditéssiu desacredití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desacreditar

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ alg ant bal cent desactiu desactius desactiv desactiva desactivada desactivades desactivaia desactivaien desactivaies desactivaieu desactivam desactivant desactivar desactivara desactivaran desactivarem desactivaren desactivares desactivareu desactivaria desactivarien desactivaries desactivariva desactivariven desactivarives desactivarà desactivaràs desactivaré desactivaríem desactivaríeu desactivarívem desactivaríveu desactivassen desactivasses desactivassin desactivassis desactivat desactivats desactivau desactivava desactivaven desactivaves desactivavi desactivavo desactive desactiveguem desactiveguessa desactiveguessen desactiveguesses desactivegueu desactivegués desactiveguéssom desactiveguéssou desactivem desactiven desactives desactivessa desactivessen desactivesses desactivessi desactivessin desactivessis desactiveu desactivi desactivin desactivis desactivo desactivos desactivà desactivàiem desactivàrem desactivàreu desactivàs desactivàssem desactivàsseu desactivàssim desactivàssiu desactivàvem desactivàvets desactivàveu desactivàvom desactivés desactivéssem desactivésseu desactivéssim desactivéssiu desactiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
desabilitar
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desaferrar /dez.a.feˈra/ /dez.a.feˈraɾ/ /dəz.ə.fəˈra/ alg ant bal cent desaferr desaferra desaferrada desaferrades desaferraia desaferraien desaferraies desaferram desaferrant desaferrar desaferrara desaferraran desaferrarem desaferraren desaferrares desaferrareu desaferraria desaferrarien desaferraries desaferrariva desaferrariven desaferrarives desaferrarà desaferraràs desaferraré desaferraríem desaferraríeu desaferrarívem desaferraríveu desaferrassen desaferrasses desaferrassin desaferrassis desaferrat desaferrats desaferrau desaferrava desaferraven desaferraves desaferravi desaferravo desaferre desaferreguem desaferreguessa desaferreguessen desaferreguesses desaferregueu desaferregués desaferreguéssom desaferreguéssou desaferrem desaferren desaferres desaferressa desaferressen desaferresses desaferressi desaferressin desaferressis desaferreu desaferri desaferrin desaferris desaferro desaferros desaferrs desaferrà desaferràiem desaferràieu desaferràrem desaferràreu desaferràs desaferràssem desaferràsseu desaferràssim desaferràssiu desaferràvem desaferràvets desaferràveu desaferràvom desaferrés desaferréssem desaferrésseu desaferréssim desaferréssiu desaferrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desaferrar

desafiar /de.za.fiˈa/ /de.za.fiˈaɾ/ /də.zə.fiˈa/ alg bal desafia desafiada desafiades desafiam desafiant desafiar desafiara desafiaran desafiarem desafiaren desafiares desafiareu desafiaria desafiarien desafiaries desafiarà desafiaràs desafiaré desafiaríem desafiaríeu desafiassen desafiasses desafiassin desafiassis desafiat desafiats desafiau desafiava desafiaven desafiaves desafie desafiem desafien desafies desafiessen desafiesses desafiessin desafiessis desafieu desafii desafio desafià desafiàrem desafiàreu desafiàs desafiàssem desafiàsseu desafiàssim desafiàssiu desafiàvem desafiàveu desafiés desafiéssem desafiésseu desafiéssim desafiéssiu desafií desafiï desafiïn desafiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desafiar

desafinar /de.za.fiˈna/ /de.za.fiˈnaɾ/ /də.zə.fiˈna/ alg ant bal cent desafina desafinada desafinades desafinaia desafinaien desafinaies desafinam desafinant desafinar desafinara desafinaran desafinarem desafinaren desafinares desafinareu desafinaria desafinarien desafinaries desafinariva desafinariven desafinarives desafinarà desafinaràs desafinaré desafinaríem desafinaríeu desafinarívem desafinaríveu desafinassen desafinasses desafinassin desafinassis desafinat desafinats desafinau desafinava desafinaven desafinaves desafinavi desafinavo desafine desafineguem desafineguessa desafineguessen desafineguesses desafinegueu desafinegués desafineguéssom desafineguéssou desafinem desafinen desafines desafinessa desafinessen desafinesses desafinessi desafinessin desafinessis desafineu desafini desafinin desafinis desafino desafinos desafinà desafinàiem desafinàieu desafinàrem desafinàreu desafinàs desafinàssem desafinàsseu desafinàssim desafinàssiu desafinàvem desafinàvets desafinàveu desafinàvom desafinés desafinéssem desafinésseu desafinéssim desafinéssiu desafiní desafín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desafinar
Emetre sons que trenquen l'harmonia quan es canta.
No produir la nota exacta un instrument musical.
No funcionar bé en el moment precís.

desafortunat /de.za.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.fur.tuˈnat/ adj masc
azarado

desagradablement /de.za.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /de.za.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /de.za.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ adv
desagradavelmente

desagrair /de.za.ɣɾaˈi/ /de.za.ɣɾaˈiɾ/ /də.zə.ɣɾəˈi/ alg bal desagraeix desagraeixen desagraeixes desagraeixi desagraeixin desagraeixis desagraeixo desagraeixs desagraesc desagraesca desagraesquen desagraesques desagraesqui desagraesquin desagraesquis desagraint desagrair desagrairan desagrairem desagraireu desagrairia desagrairien desagrairies desagrairà desagrairàs desagrairé desagrairíem desagrairíeu desagraí desagraíem desagraíeu desagraírem desagraíreu desagraís desagraíssem desagraísseu desagraíssim desagraíssiu desagraïa desagraïda desagraïdes desagraïen desagraïes desagraïguem desagraïgueu desagraïm desagraïra desagraïren desagraïres desagraïsc desagraïsca desagraïsquen desagraïsques desagraïssen desagraïsses desagraïssin desagraïssis desagraït desagraïts desagraïu desagraïx desagraïxen desagraïxes desagraïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dessagradecer

desambiguació /de.zam.bi.ɣwa.siˈo/ /də.zəm.bi.ɣwə.siˈo/ n fem
desambiguação

desamor /de.zaˈmoɾ/ /də.zəˈmo/ /də.zəˈmor/ n
desamor

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desanim desanima desanimada desanimades desanimam desanimant desanimar desanimara desanimaran desanimarem desanimaren desanimares desanimareu desanimaria desanimarien desanimaries desanimarà desanimaràs desanimaré desanimaríem desanimaríeu desanimassen desanimasses desanimassin desanimassis desanimat desanimats desanimau desanimava desanimaven desanimaves desanime desanimem desanimen desanimes desanimessen desanimesses desanimessin desanimessis desanimeu desanimi desanimin desanimis desanimo desanimà desanimàrem desanimàreu desanimàs desanimàssem desanimàsseu desanimàssim desanimàssiu desanimàvem desanimàveu desanimés desaniméssem desanimésseu desaniméssim desaniméssiu desanimí occ sept val v
desanimar

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
desaparecimento

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ desaparec desaparega desapareguda desaparegudes desapareguem desapareguen desapareguera desaparegueren desaparegueres desaparegues desapareguessen desapareguesses desapareguessin desapareguessis desaparegueu desaparegui desapareguin desapareguis desaparegut desapareguts desaparegué desapareguérem desapareguéreu desaparegués desapareguéssem desapareguésseu desapareguéssim desapareguéssiu desapareguí desapareix desapareixem desapareixen desapareixent desapareixeran desapareixerem desapareixereu desapareixeria desapareixerien desapareixeries desapareixerà desapareixeràs desapareixeré desapareixeríem desapareixeríeu desapareixes desapareixeu desapareixia desapareixien desapareixies desapareixíem desapareixíeu desaparèixer occ val v
desaparecer

desaprendre /de.zaˈpen.dɾe/ /də.zəˈpən.dɾə/ /də.zəˈpɛn.dɾə/ bal desaprenc desaprendran desaprendre desaprendrem desaprendreu desaprendria desaprendrien desaprendries desaprendrà desaprendràs desaprendré desaprendríem desaprendríeu desaprenem desaprenen desaprenent desapreneu desaprenga desaprenguem desaprenguen desaprenguera desaprengueren desaprengueres desaprengues desaprenguessen desaprenguesses desaprenguessin desaprenguessis desaprengueu desaprengui desaprenguin desaprenguis desaprengué desaprenguérem desaprenguéreu desaprengués desaprenguéssem desaprenguésseu desaprenguéssim desaprenguéssiu desaprenguí desaprenia desaprenien desaprenies desaprenim desapreniu desaprens desapreníem desapreníeu desapresa desapreses desapresos desaprèn desaprès desaprén desaprés eiv occ v.cent val v
desaprender

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) des desa desada desades desam desant desar desara desaran desarem desaren desares desareu desaria desarien desaries desarà desaràs desaré desaríem desaríeu desassen desasses desassin desassis desat desats desau desava desaven desaves dese desem desen deses desessen desesses desessin desessis deseu desi desin desis deso desà desàrem desàreu desàs desàssem desàsseu desàssim desàssiu desàvem desàveu desés deséssem desésseu deséssim deséssiu desí occ sept val v
guardar
Posar al seu lloc, endreçar.
salvar
(informàtica) guardar, enregistrar

desarmar /de.zarˈma/ /de.zaɾˈma/ /de.zaɾˈmaɾ/ /də.zərˈma/ alg ant bal cent desarm desarma desarmada desarmades desarmaia desarmaien desarmaies desarmam desarmant desarmar desarmara desarmaran desarmarem desarmaren desarmares desarmareu desarmaria desarmarien desarmaries desarmariva desarmariven desarmarives desarmarà desarmaràs desarmaré desarmaríem desarmaríeu desarmarívem desarmaríveu desarmassen desarmasses desarmassin desarmassis desarmat desarmats desarmau desarmava desarmaven desarmaves desarmavi desarmavo desarme desarmeguem desarmeguessa desarmeguessen desarmeguesses desarmegueu desarmegués desarmeguéssom desarmeguéssou desarmem desarmen desarmes desarmessa desarmessen desarmesses desarmessi desarmessin desarmessis desarmeu desarmi desarmin desarmis desarmo desarmos desarms desarmà desarmàiem desarmàieu desarmàrem desarmàreu desarmàs desarmàssem desarmàsseu desarmàssim desarmàssiu desarmàvem desarmàvets desarmàveu desarmàvom desarmés desarméssem desarmésseu desarméssim desarméssiu desarmí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desarmar

desarranjar /de.za.raɲˈd͡ʒa/ /de.za.raɲˈd͡ʒaɾ/ /də.zə.rəɲˈʒa/ alg bal cent desarrange desarrangeguem desarrangeguessa desarrangeguessen desarrangeguesses desarrangegueu desarrangegués desarrangeguéssom desarrangeguéssou desarrangem desarrangen desarranges desarrangessa desarrangessen desarrangesses desarrangessi desarrangessin desarrangessis desarrangeu desarrangi desarrangin desarrangis desarrangés desarrangéssem desarrangésseu desarrangéssim desarrangéssiu desarrangí desarranj desarranja desarranjada desarranjades desarranjaia desarranjaien desarranjaies desarranjaieu desarranjam desarranjant desarranjar desarranjara desarranjaran desarranjarem desarranjaren desarranjares desarranjareu desarranjaria desarranjarien desarranjaries desarranjariva desarranjariven desarranjarives desarranjarà desarranjaràs desarranjaré desarranjaríem desarranjaríeu desarranjarívem desarranjaríveu desarranjassen desarranjasses desarranjassin desarranjassis desarranjat desarranjats desarranjau desarranjava desarranjaven desarranjaves desarranjavi desarranjavo desarranjo desarranjos desarranjà desarranjàiem desarranjàrem desarranjàreu desarranjàs desarranjàssem desarranjàsseu desarranjàssim desarranjàssiu desarranjàvem desarranjàveu desarranjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
desarranjar

desarrelar /de.za.reˈɫa/ /de.za.reˈɫaɾ/ /də.zə.rəˈɫa/ alg ant bal cent desarrel desarrela desarrelada desarrelades desarrelaia desarrelaien desarrelaies desarrelam desarrelant desarrelar desarrelara desarrelaran desarrelarem desarrelaren desarrelares desarrelareu desarrelaria desarrelarien desarrelaries desarrelariva desarrelariven desarrelarives desarrelarà desarrelaràs desarrelaré desarrelaríem desarrelaríeu desarrelarívem desarrelaríveu desarrelassen desarrelasses desarrelassin desarrelassis desarrelat desarrelats desarrelau desarrelava desarrelaven desarrelaves desarrelavi desarrelavo desarrele desarreleguem desarreleguessa desarreleguessen desarreleguesses desarrelegueu desarrelegués desarreleguéssom desarreleguéssou desarrelem desarrelen desarreles desarrelessa desarrelessen desarrelesses desarrelessi desarrelessin desarrelessis desarreleu desarreli desarrelin desarrelis desarrelo desarrelos desarrels desarrelà desarrelàiem desarrelàieu desarrelàrem desarrelàreu desarrelàs desarrelàssem desarrelàsseu desarrelàssim desarrelàssiu desarrelàvem desarrelàvets desarrelàveu desarrelàvom desarrelés desarreléssem desarrelésseu desarreléssim desarreléssiu desarrelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desarraigar

desarticular /de.zar.ti.kuˈɫa/ /de.zaɾ.ti.kuˈɫa/ /de.zaɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /də.zər.ti.kuˈɫa/ alg ant bal cent desarticul desarticula desarticulada desarticulades desarticulaia desarticulaien desarticulaies desarticulam desarticulant desarticular desarticulara desarticularan desarticularem desarticularen desarticulares desarticulareu desarticularia desarticularien desarticularies desarticulariva desarticulariven desarticularives desarticularà desarticularàs desarticularé desarticularíem desarticularíeu desarticularívem desarticularíveu desarticulassen desarticulasses desarticulassin desarticulassis desarticulat desarticulats desarticulau desarticulava desarticulaven desarticulaves desarticulavi desarticulavo desarticule desarticuleguem desarticuleguessa desarticuleguessen desarticuleguesses desarticulegueu desarticulegués desarticuleguéssom desarticuleguéssou desarticulem desarticulen desarticules desarticulessa desarticulessen desarticulesses desarticulessi desarticulessin desarticulessis desarticuleu desarticuli desarticulin desarticulis desarticulo desarticulos desarticuls desarticulà desarticulàiem desarticulàieu desarticulàrem desarticulàreu desarticulàs desarticulàssem desarticulàsseu desarticulàssim desarticulàssiu desarticulàvem desarticulàvets desarticulàveu desarticulàvom desarticulés desarticuléssem desarticulésseu desarticuléssim desarticuléssiu desarticulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desarticular

desassimilar /de.za.si.miˈɫa/ /de.za.si.miˈɫaɾ/ /də.zə.si.miˈɫa/ alg ant bal cent desassimil desassimila desassimilada desassimilades desassimilaia desassimilaien desassimilaies desassimilam desassimilant desassimilar desassimilara desassimilaran desassimilarem desassimilaren desassimilares desassimilareu desassimilaria desassimilarien desassimilaries desassimilariva desassimilariven desassimilarives desassimilarà desassimilaràs desassimilaré desassimilaríem desassimilaríeu desassimilarívem desassimilaríveu desassimilassen desassimilasses desassimilassin desassimilassis desassimilat desassimilats desassimilau desassimilava desassimilaven desassimilaves desassimilavi desassimilavo desassimile desassimileguem desassimileguessa desassimileguessen desassimileguesses desassimilegueu desassimilegués desassimileguéssom desassimileguéssou desassimilem desassimilen desassimiles desassimilessa desassimilessen desassimilesses desassimilessi desassimilessin desassimilessis desassimileu desassimili desassimilin desassimilis desassimilo desassimilos desassimils desassimilà desassimilàiem desassimilàieu desassimilàrem desassimilàreu desassimilàs desassimilàssem desassimilàsseu desassimilàssim desassimilàssiu desassimilàvem desassimilàvets desassimilàveu desassimilàvom desassimilés desassimiléssem desassimilésseu desassimiléssim desassimiléssiu desassimilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desassimilar

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
desastre
Gran desgràcia amb dany important.

desastrosament /de.zasˌtɾo.zaˈmen/ /de.zasˌtɾo.zaˈment/ /də.zəsˌtɾo.zəˈmen/ /də.zəsˌtɾo.zəˈment/ adv
desastrosamente

desautoritzar /de.zaw.to.ɾiˈd͡za/ /de.zaw.to.ɾiˈza/ /de.zaw.to.ɾiˈzaɾ/ /də.zəw.to.ɾiˈd͡za/ /də.zəw.tu.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cent desautoritz desautoritza desautoritzada desautoritzades desautoritzaia desautoritzaien desautoritzaies desautoritzam desautoritzant desautoritzar desautoritzara desautoritzaran desautoritzarem desautoritzaren desautoritzares desautoritzareu desautoritzaria desautoritzarien desautoritzaries desautoritzariva desautoritzariven desautoritzarives desautoritzarà desautoritzaràs desautoritzaré desautoritzaríem desautoritzaríeu desautoritzarívem desautoritzaríveu desautoritzassen desautoritzasses desautoritzassin desautoritzassis desautoritzat desautoritzats desautoritzau desautoritzava desautoritzaven desautoritzaves desautoritzavi desautoritzavo desautoritze desautoritzeguem desautoritzeguessa desautoritzeguessen desautoritzeguesses desautoritzegueu desautoritzegués desautoritzeguéssom desautoritzeguéssou desautoritzem desautoritzen desautoritzes desautoritzessa desautoritzessen desautoritzesses desautoritzessi desautoritzessin desautoritzessis desautoritzeu desautoritzi desautoritzin desautoritzis desautoritzo desautoritzos desautoritzs desautoritzà desautoritzàiem desautoritzàieu desautoritzàrem desautoritzàreu desautoritzàs desautoritzàssem desautoritzàsseu desautoritzàssim desautoritzàssiu desautoritzàvem desautoritzàvets desautoritzàveu desautoritzàvom desautoritzés desautoritzéssem desautoritzésseu desautoritzéssim desautoritzéssiu desautoritzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desautorizar

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
descalça

descalçar /des.kaɫˈsa/ /des.kaɫˈsaɾ/ /dəs.kəɫˈsa/ alg ant bal cent descalce descalceguem descalceguessa descalceguessen descalceguesses descalcegueu descalcegués descalceguéssom descalceguéssou descalcem descalcen descalces descalcessa descalcessen descalcesses descalcessi descalcessin descalcessis descalceu descalci descalcin descalcis descalcés descalcéssem descalcésseu descalcéssim descalcéssiu descalcí descalç descalça descalçada descalçades descalçaia descalçaien descalçaies descalçam descalçant descalçar descalçara descalçaran descalçarem descalçaren descalçares descalçareu descalçaria descalçarien descalçaries descalçariva descalçariven descalçarives descalçarà descalçaràs descalçaré descalçaríem descalçaríeu descalçarívem descalçaríveu descalçassen descalçasses descalçassin descalçassis descalçat descalçats descalçau descalçava descalçaven descalçaves descalçavi descalçavo descalço descalços descalçà descalçàiem descalçàieu descalçàrem descalçàreu descalçàs descalçàssem descalçàsseu descalçàssim descalçàssiu descalçàvem descalçàvets descalçàveu descalçàvom eiv n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descalçar

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ alg ant bal cent descans descansa descansada descansades descansaia descansaien descansaies descansam descansant descansar descansara descansaran descansarem descansaren descansares descansareu descansaria descansarien descansaries descansariva descansariven descansarives descansarà descansaràs descansaré descansaríem descansaríeu descansarívem descansaríveu descansassen descansasses descansassin descansassis descansat descansats descansau descansava descansaven descansaves descansavi descansavo descanse descanseguem descanseguessa descanseguessen descanseguesses descansegueu descansegués descanseguéssom descanseguéssou descansem descansen descanses descansessa descansessen descansesses descansessi descansessin descansessis descanseu descansi descansin descansis descanso descansos descanss descansà descansàiem descansàieu descansàrem descansàreu descansàs descansàssem descansàsseu descansàssim descansàssiu descansàvem descansàvets descansàveu descansàvom descansés descanséssem descansésseu descanséssim descanséssiu descansí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descansar
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descarrilar /des.ka.riˈɫa/ /des.ka.riˈɫaɾ/ /dəs.kə.riˈɫa/ alg ant bal cent descarril descarrila descarrilada descarrilades descarrilaia descarrilaien descarrilaies descarrilam descarrilant descarrilar descarrilara descarrilaran descarrilarem descarrilaren descarrilares descarrilareu descarrilaria descarrilarien descarrilaries descarrilariva descarrilariven descarrilarives descarrilarà descarrilaràs descarrilaré descarrilaríem descarrilaríeu descarrilarívem descarrilaríveu descarrilassen descarrilasses descarrilassin descarrilassis descarrilat descarrilats descarrilau descarrilava descarrilaven descarrilaves descarrilavi descarrilavo descarrile descarrileguem descarrileguessa descarrileguessen descarrileguesses descarrilegueu descarrilegués descarrileguéssom descarrileguéssou descarrilem descarrilen descarriles descarrilessa descarrilessen descarrilesses descarrilessi descarrilessin descarrilessis descarrileu descarrili descarrilin descarrilis descarrilo descarrilos descarrils descarrilà descarrilàiem descarrilàieu descarrilàrem descarrilàreu descarrilàs descarrilàssem descarrilàsseu descarrilàssim descarrilàssiu descarrilàvem descarrilàvets descarrilàveu descarrilàvom descarrilés descarriléssem descarrilésseu descarriléssim descarriléssiu descarrilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descarrilhar

descartar /des.karˈta/ /des.kaɾˈta/ /des.kaɾˈtaɾ/ /dəs.kərˈta/ alg ant bal cent descart descarta descartada descartades descartaia descartaien descartaies descartam descartant descartar descartara descartaran descartarem descartaren descartares descartareu descartaria descartarien descartaries descartariva descartariven descartarives descartarà descartaràs descartaré descartaríem descartaríeu descartarívem descartaríveu descartassen descartasses descartassin descartassis descartat descartats descartau descartava descartaven descartaves descartavi descartavo descarte descarteguem descarteguessa descarteguessen descarteguesses descartegueu descartegués descarteguéssom descarteguéssou descartem descarten descartes descartessa descartessen descartesses descartessi descartessin descartessis descarteu descarti descartin descartis descarto descartos descarts descartà descartàiem descartàieu descartàrem descartàreu descartàs descartàssem descartàsseu descartàssim descartàssiu descartàvem descartàvets descartàveu descartàvom descartés descartéssem descartésseu descartéssim descartéssiu descartí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descartar
En el joc de cartes, desfer-se de les cartes que no són convenients per guanyar, posar-les damunt la taula.
Eliminar quelcom d'una tria.

descelerar /de.se.ɫeˈɾa/ /de.se.ɫeˈɾaɾ/ /də.sə.ɫəˈɾa/ /dəs.sə.ɫəˈɾa/ alg ant bal cent desceler descelera descelerada descelerades desceleraia desceleraien desceleraies desceleram descelerant descelerar descelerara desceleraran descelerarem desceleraren descelerares descelerareu desceleraria descelerarien desceleraries descelerariva descelerariven descelerarives descelerarà desceleraràs desceleraré desceleraríem desceleraríeu descelerarívem desceleraríveu descelerassen descelerasses descelerassin descelerassis descelerat descelerats descelerau descelerava desceleraven desceleraves desceleravi desceleravo descelere descelereguem descelereguessa descelereguessen descelereguesses desceleregueu desceleregués descelereguéssom descelereguéssou descelerem desceleren desceleres desceleressa desceleressen desceleresses desceleressi desceleressin desceleressis descelereu desceleri descelerin desceleris descelero desceleros descelers descelerà desceleràiem desceleràieu desceleràrem desceleràreu desceleràs desceleràssem desceleràsseu desceleràssim desceleràssiu desceleràvem desceleràvets desceleràveu desceleràvom descelerés desceleréssem descelerésseu desceleréssim desceleréssiu descelerí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desacelerar

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
descendente
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ bal descendeix descendeixen descendeixes descendeixi descendeixin descendeixis descendeixo descendesc descendesqui descendesquin descendesquis descendia descendida descendides descendien descendies descendiguem descendigueu descendim descendint descendir descendira descendiran descendirem descendiren descendires descendireu descendiria descendirien descendiries descendirà descendiràs descendiré descendiríem descendiríeu descendisc descendisca descendisquen descendisques descendissen descendisses descendissin descendissis descendit descendits descendiu descendix descendixen descendixes descendixo descendí descendíem descendíeu descendírem descendíreu descendís descendíssem descendísseu descendíssim descendíssiu n-occ occ sept val v
descender

descendència /de.senˈdɛn.si.a/ /də.sənˈdɛn.si.ə/ /dəs.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
descendência

descentralització /de.sen.tɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /de.sen.tɾa.ɫi.za.siˈo/ /də.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /dəs.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
descentralização

descentralitzar /de.sen.tɾa.ɫiˈd͡za/ /de.sen.tɾa.ɫiˈza/ /de.sen.tɾa.ɫiˈzaɾ/ /də.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ /dəs.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent descentralitz descentralitza descentralitzada descentralitzades descentralitzaia descentralitzaien descentralitzaies descentralitzam descentralitzant descentralitzar descentralitzara descentralitzaran descentralitzarem descentralitzaren descentralitzares descentralitzareu descentralitzaria descentralitzarien descentralitzaries descentralitzariva descentralitzariven descentralitzarives descentralitzarà descentralitzaràs descentralitzaré descentralitzaríem descentralitzaríeu descentralitzarívem descentralitzaríveu descentralitzassen descentralitzasses descentralitzassin descentralitzassis descentralitzat descentralitzats descentralitzau descentralitzava descentralitzaven descentralitzaves descentralitzavi descentralitzavo descentralitze descentralitzeguem descentralitzeguessa descentralitzeguessen descentralitzeguesses descentralitzegueu descentralitzegués descentralitzeguéssom descentralitzeguéssou descentralitzem descentralitzen descentralitzes descentralitzessa descentralitzessen descentralitzesses descentralitzessi descentralitzessin descentralitzessis descentralitzeu descentralitzi descentralitzin descentralitzis descentralitzo descentralitzos descentralitzs descentralitzà descentralitzàiem descentralitzàieu descentralitzàrem descentralitzàreu descentralitzàs descentralitzàssem descentralitzàsseu descentralitzàssim descentralitzàssiu descentralitzàvem descentralitzàvets descentralitzàveu descentralitzàvom descentralitzés descentralitzéssem descentralitzésseu descentralitzéssim descentralitzéssiu descentralitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descentralizar

descoagular /des.ko.a.ɣuˈɫa/ /des.ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /dəs.ko.ə.ɣuˈɫa/ /dəs.ku.ə.ɣuˈɫa/ alg ant bal cent descoagul descoagula descoagulada descoagulades descoagulaia descoagulaien descoagulaies descoagulam descoagulant descoagular descoagulara descoagularan descoagularem descoagularen descoagulares descoagulareu descoagularia descoagularien descoagularies descoagulariva descoagulariven descoagularives descoagularà descoagularàs descoagularé descoagularíem descoagularíeu descoagularívem descoagularíveu descoagulassen descoagulasses descoagulassin descoagulassis descoagulat descoagulats descoagulau descoagulava descoagulaven descoagulaves descoagulavi descoagulavo descoagule descoaguleguem descoaguleguessa descoaguleguessen descoaguleguesses descoagulegueu descoagulegués descoaguleguéssom descoaguleguéssou descoagulem descoagulen descoagules descoagulessa descoagulessen descoagulesses descoagulessi descoagulessin descoagulessis descoaguleu descoaguli descoagulin descoagulis descoagulo descoagulos descoaguls descoagulà descoagulàiem descoagulàieu descoagulàrem descoagulàreu descoagulàs descoagulàssem descoagulàsseu descoagulàssim descoagulàssiu descoagulàvem descoagulàvets descoagulàveu descoagulàvom descoagulés descoaguléssem descoagulésseu descoaguléssim descoaguléssiu descoagulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descoagular

descobriment n masc
descoberta descobrimento

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ bal descobert descoberta descobertes descoberts descobreix descobreixen descobreixes descobreixi descobreixin descobreixis descobreixo descobresc descobresqui descobresquin descobresquis descobria descobrien descobries descobriguem descobrigueu descobrim descobrint descobrir descobrira descobriran descobrirem descobriren descobrires descobrireu descobriria descobririen descobriries descobrirà descobriràs descobriré descobriríem descobriríeu descobrisc descobrisca descobrisquen descobrisques descobrissen descobrisses descobrissin descobrissis descobriu descobrix descobrixen descobrixes descobrixo descobrí descobríem descobríeu descobrírem descobríreu descobrís descobríssem descobrísseu descobríssim descobríssiu n-occ occ sept val v
descobrir
Veure o trobar per primer cop.

descodificar /des.ko.ði.fiˈka/ /des.ko.ði.fiˈkaɾ/ /dəs.ku.ði.fiˈka/ alg ant bal cent descodific descodifica descodificada descodificades descodificaia descodificaien descodificaies descodificam descodificant descodificar descodificara descodificaran descodificarem descodificaren descodificares descodificareu descodificaria descodificarien descodificaries descodificariva descodificariven descodificarives descodificarà descodificaràs descodificaré descodificaríem descodificaríeu descodificarívem descodificaríveu descodificassen descodificasses descodificassin descodificassis descodificat descodificats descodificau descodificava descodificaven descodificaves descodificavi descodificavo descodifico descodificos descodificà descodificàiem descodificàieu descodificàrem descodificàreu descodificàs descodificàssem descodificàsseu descodificàssim descodificàssiu descodificàvem descodificàvets descodificàveu descodificàvom descodifique descodifiqueguem descodifiqueguessa descodifiqueguessen descodifiqueguesses descodifiquegueu descodifiquegués descodifiqueguéssom descodifiqueguéssou descodifiquem descodifiquen descodifiques descodifiquessa descodifiquessen descodifiquesses descodifiquessi descodifiquessin descodifiquessis descodifiqueu descodifiqui descodifiquin descodifiquis descodifiqués descodifiquéssem descodifiquésseu descodifiquéssim descodifiquéssiu descodifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decodificar

descolonitzar /des.ko.ɫo.niˈd͡za/ /des.ko.ɫo.niˈza/ /des.ko.ɫo.niˈzaɾ/ /dəs.ko.ɫo.niˈd͡za/ /dəs.ku.ɫu.niˈd͡za/ alg ant bal cent descolonitz descolonitza descolonitzada descolonitzades descolonitzaia descolonitzaien descolonitzaies descolonitzam descolonitzant descolonitzar descolonitzara descolonitzaran descolonitzarem descolonitzaren descolonitzares descolonitzareu descolonitzaria descolonitzarien descolonitzaries descolonitzariva descolonitzariven descolonitzarives descolonitzarà descolonitzaràs descolonitzaré descolonitzaríem descolonitzaríeu descolonitzarívem descolonitzaríveu descolonitzassen descolonitzasses descolonitzassin descolonitzassis descolonitzat descolonitzats descolonitzau descolonitzava descolonitzaven descolonitzaves descolonitzavi descolonitzavo descolonitze descolonitzeguem descolonitzeguessa descolonitzeguessen descolonitzeguesses descolonitzegueu descolonitzegués descolonitzeguéssom descolonitzeguéssou descolonitzem descolonitzen descolonitzes descolonitzessa descolonitzessen descolonitzesses descolonitzessi descolonitzessin descolonitzessis descolonitzeu descolonitzi descolonitzin descolonitzis descolonitzo descolonitzos descolonitzs descolonitzà descolonitzàiem descolonitzàieu descolonitzàrem descolonitzàreu descolonitzàs descolonitzàssem descolonitzàsseu descolonitzàssim descolonitzàssiu descolonitzàvem descolonitzàvets descolonitzàveu descolonitzàvom descolonitzés descolonitzéssem descolonitzésseu descolonitzéssim descolonitzéssiu descolonitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descolonizar

descomprimir /des.kom.pɾiˈmi/ /des.kom.pɾiˈmiɾ/ /dəs.kom.pɾiˈmi/ /dəs.kum.pɾiˈmi/ alg ant bal centr descomprimeix descomprimeixa descomprimeixen descomprimeixes descomprimeixi descomprimeixin descomprimeixis descomprimeixo descomprimeixs descomprimesc descomprimesca descomprimesquen descomprimesques descomprimesqui descomprimesquin descomprimesquis descomprimia descomprimida descomprimides descomprimien descomprimies descomprimiguem descomprimiguera descomprimigueren descomprimigueres descomprimiguessen descomprimiguesses descomprimiguessin descomprimiguessis descomprimigueu descomprimigueva descomprimigueven descomprimigueves descomprimigué descomprimiguérem descomprimiguéreu descomprimigués descomprimiguéssem descomprimiguésseu descomprimiguéssim descomprimiguéssiu descomprimiguévem descomprimiguéveu descomprimim descomprimint descomprimir descomprimira descomprimiran descomprimirem descomprimiren descomprimires descomprimireu descomprimiria descomprimirien descomprimiries descomprimiriva descomprimiriven descomprimirives descomprimirà descomprimiràs descomprimiré descomprimiríem descomprimiríeu descomprimirívem descomprimiríveu descomprimisc descomprimisca descomprimisco descomprimiscos descomprimisquem descomprimisquen descomprimisques descomprimisqueu descomprimissa descomprimissen descomprimisses descomprimissi descomprimissin descomprimissis descomprimist descomprimit descomprimits descomprimiu descomprimiva descomprimiven descomprimives descomprimix descomprimixa descomprimixen descomprimixes descomprimixi descomprimixin descomprimixis descomprimixo descomprimixos descomprimí descomprimíem descomprimíets descomprimíeu descomprimírem descomprimíreu descomprimís descomprimíscon descomprimíssem descomprimísseu descomprimíssim descomprimíssiu descomprimíssom descomprimíssou descomprimívem descomprimíveu descomprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descompactar
Obrir un arxiu informàtic que estava comprimit, per poder-lo fer servir.

desconcertar /des.kon.serˈta/ /des.kon.seɾˈta/ /des.kon.seɾˈtaɾ/ /dəs.kon.səɾˈta/ /dəs.kun.sərˈta/ alg ant bal cent desconcert desconcerta desconcertada desconcertades desconcertaia desconcertaien desconcertaies desconcertam desconcertant desconcertar desconcertara desconcertaran desconcertarem desconcertaren desconcertares desconcertareu desconcertaria desconcertarien desconcertaries desconcertariva desconcertariven desconcertarives desconcertarà desconcertaràs desconcertaré desconcertaríem desconcertaríeu desconcertarívem desconcertaríveu desconcertassen desconcertasses desconcertassin desconcertassis desconcertat desconcertats desconcertau desconcertava desconcertaven desconcertaves desconcertavi desconcertavo desconcerte desconcerteguem desconcerteguessa desconcerteguessen desconcerteguesses desconcertegueu desconcertegués desconcerteguéssom desconcerteguéssou desconcertem desconcerten desconcertes desconcertessa desconcertessen desconcertesses desconcertessi desconcertessin desconcertessis desconcerteu desconcerti desconcertin desconcertis desconcerto desconcertos desconcerts desconcertà desconcertàiem desconcertàieu desconcertàrem desconcertàreu desconcertàs desconcertàssem desconcertàsseu desconcertàssim desconcertàssiu desconcertàvem desconcertàvets desconcertàveu desconcertàvom desconcertés desconcertéssem desconcertésseu desconcertéssim desconcertéssiu desconcertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desconcertar

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ adj masc
desconhecido
Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
estranha
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

desconfiar /des.koɱ.fiˈa/ /des.koɱ.fiˈaɾ/ /dəs.koɱ.fiˈa/ /dəs.kuɱ.fiˈa/ alg bal desconfia desconfiada desconfiades desconfiam desconfiant desconfiar desconfiara desconfiaran desconfiarem desconfiaren desconfiares desconfiareu desconfiaria desconfiarien desconfiaries desconfiarà desconfiaràs desconfiaré desconfiaríem desconfiaríeu desconfiassen desconfiasses desconfiassin desconfiassis desconfiat desconfiats desconfiau desconfiava desconfiaven desconfiaves desconfie desconfiem desconfien desconfies desconfiessen desconfiesses desconfiessin desconfiessis desconfieu desconfii desconfio desconfià desconfiàrem desconfiàreu desconfiàs desconfiàssem desconfiàsseu desconfiàssim desconfiàssiu desconfiàvem desconfiàveu desconfiés desconfiéssem desconfiésseu desconfiéssim desconfiéssiu desconfií desconfiï desconfiïn desconfiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desconfiar

descongelar /des.koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /des.koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /dəs.koɲ.ʒəˈɫa/ /dəs.kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent descongel descongela descongelada descongelades descongelaia descongelaien descongelaies descongelam descongelant descongelar descongelara descongelaran descongelarem descongelaren descongelares descongelareu descongelaria descongelarien descongelaries descongelariva descongelariven descongelarives descongelarà descongelaràs descongelaré descongelaríem descongelaríeu descongelarívem descongelaríveu descongelassen descongelasses descongelassin descongelassis descongelat descongelats descongelau descongelava descongelaven descongelaves descongelavi descongelavo descongele descongeleguem descongeleguessa descongeleguessen descongeleguesses descongelegueu descongelegués descongeleguéssom descongeleguéssou descongelem descongelen descongeles descongelessa descongelessen descongelesses descongelessi descongelessin descongelessis descongeleu descongeli descongelin descongelis descongelo descongelos descongels descongelà descongelàiem descongelàieu descongelàrem descongelàreu descongelàs descongelàssem descongelàsseu descongelàssim descongelàssiu descongelàvem descongelàvets descongelàveu descongelàvom descongelés descongeléssem descongelésseu descongeléssim descongeléssiu descongelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descongelar

desconnexió /des.kon.nek.siˈo/ /dəs.kon.nək.siˈo/ /dəs.kun.nək.siˈo/ n fem
desconexão

descosir /des.koˈzi/ /des.koˈziɾ/ /dəs.koˈzi/ /dəs.kuˈzi/ alg bal descosia descosida descosides descosien descosies descosiguem descosigueu descosim descosint descosir descosira descosiran descosirem descosiren descosires descosireu descosiria descosirien descosiries descosirà descosiràs descosiré descosiríem descosiríeu descosissen descosisses descosissin descosissis descosit descosits descosiu descosí descosíem descosíeu descosírem descosíreu descosís descosíssem descosísseu descosíssim descosíssiu descusa descusen descuses descusi descusin descusis descuso descús eiv occ sept v.cent val v
descosturar

descotxar /des.koˈt͡ʃa/ /des.koˈt͡ʃaɾ/ /dəs.koˈt͡ʃa/ /dəs.kuˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) descotx descotxa descotxada descotxades descotxam descotxant descotxar descotxara descotxaran descotxarem descotxaren descotxares descotxareu descotxaria descotxarien descotxaries descotxarà descotxaràs descotxaré descotxaríem descotxaríeu descotxassen descotxasses descotxassin descotxassis descotxat descotxats descotxau descotxava descotxaven descotxaves descotxe descotxem descotxen descotxes descotxessen descotxesses descotxessin descotxessis descotxeu descotxi descotxin descotxis descotxo descotxà descotxàrem descotxàreu descotxàs descotxàssem descotxàsseu descotxàssim descotxàssiu descotxàvem descotxàveu descotxés descotxéssem descotxésseu descotxéssim descotxéssiu descotxí occ sept val v
desabrigar
Desabrigar algú traient-li la roba del damunt, especialment al llit.

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
descrição

descriptivament /des.kɾipˌti.vaˈment/ /des.kɾipˌti.βaˈmen/ /dəs.kɾipˌti.vəˈmen/ /dəs.kɾipˌti.vəˈment/ /dəs.kɾipˌti.βəˈmen/ adv
descritivamente

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ bal descric descriga descriguem descriguen descriguera descrigueren descrigueres descrigues descriguessen descriguesses descriguessin descriguessis descrigueu descrigui descriguin descriguis descrigué descriguérem descriguéreu descrigués descriguéssem descriguésseu descriguéssim descriguéssiu descriguí descrit descrita descrites descrits descriu descriuen descriuran descriure descriurem descriureu descriuria descriurien descriuries descriurà descriuràs descriuré descriuríem descriuríeu descrius descrivia descrivien descrivies descrivim descrivint descriviren descrivires descrivissin descrivissis descriviu descriví descrivíem descrivíeu descrivírem descrivíreu descrivís descrivíssim descrivíssiu occ val v
descrever
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desembarcar /de.zem.baɾˈka/ /de.zem.baɾˈkaɾ/ /də.zəm.bərˈka/ alg ant bal cent desembarc desembarca desembarcada desembarcades desembarcaia desembarcaien desembarcaies desembarcam desembarcant desembarcar desembarcara desembarcaran desembarcarem desembarcaren desembarcares desembarcareu desembarcaria desembarcarien desembarcaries desembarcariva desembarcariven desembarcarives desembarcarà desembarcaràs desembarcaré desembarcaríem desembarcaríeu desembarcarívem desembarcaríveu desembarcassen desembarcasses desembarcassin desembarcassis desembarcat desembarcats desembarcau desembarcava desembarcaven desembarcaves desembarcavi desembarcavo desembarco desembarcos desembarcà desembarcàiem desembarcàieu desembarcàrem desembarcàreu desembarcàs desembarcàssem desembarcàsseu desembarcàssim desembarcàssiu desembarcàvem desembarcàvets desembarcàveu desembarcàvom desembarque desembarqueguem desembarqueguessa desembarqueguessen desembarqueguesses desembarquegueu desembarquegués desembarqueguéssom desembarqueguéssou desembarquem desembarquen desembarques desembarquessa desembarquessen desembarquesses desembarquessi desembarquessin desembarquessis desembarqueu desembarqui desembarquin desembarquis desembarqués desembarquéssem desembarquésseu desembarquéssim desembarquéssiu desembarquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desembarcar

desembossador /de.zem.bo.saˈðo/ /de.zem.bo.saˈðoɾ/ /də.zəm.bo.səˈðo/ /də.zəm.bu.səˈðo/ n masc
desentupidor

desembragar /de.zem.bɾaˈɣa/ /de.zem.bɾaˈɣaɾ/ /də.zəm.bɾəˈɣa/ alg bal desembrag desembraga desembragada desembragades desembragam desembragant desembragar desembragara desembragaran desembragarem desembragaren desembragares desembragareu desembragaria desembragarien desembragaries desembragarà desembragaràs desembragaré desembragaríem desembragaríeu desembragassen desembragasses desembragassin desembragassis desembragat desembragats desembragau desembragava desembragaven desembragaves desembrago desembrague desembraguem desembraguen desembragues desembraguessen desembraguesses desembraguessin desembraguessis desembragueu desembragui desembraguin desembraguis desembragués desembraguéssem desembraguésseu desembraguéssim desembraguéssiu desembraguí desembragà desembragàrem desembragàreu desembragàs desembragàssem desembragàsseu desembragàssim desembragàssiu desembragàvem desembragàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desligar

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
dezembro Dezembro
Dotzè mes de l'any.

desemmascarar /de.zem.mas.kaˈɾa/ /de.zem.mas.kaˈɾaɾ/ alg ant bal cent desemmascar desemmascara desemmascarada desemmascarades desemmascaraia desemmascaraien desemmascaraies desemmascaram desemmascarant desemmascarar desemmascarara desemmascararan desemmascararem desemmascararen desemmascarares desemmascarareu desemmascararia desemmascararien desemmascararies desemmascarariva desemmascarariven desemmascararives desemmascararà desemmascararàs desemmascararé desemmascararíem desemmascararíeu desemmascararívem desemmascararíveu desemmascarassen desemmascarasses desemmascarassin desemmascarassis desemmascarat desemmascarats desemmascarau desemmascarava desemmascaraven desemmascaraves desemmascaravi desemmascaravo desemmascare desemmascareguem desemmascareguessa desemmascareguessen desemmascareguesses desemmascaregueu desemmascaregués desemmascareguéssom desemmascareguéssou desemmascarem desemmascaren desemmascares desemmascaressa desemmascaressen desemmascaresses desemmascaressi desemmascaressin desemmascaressis desemmascareu desemmascari desemmascarin desemmascaris desemmascaro desemmascaros desemmascars desemmascarà desemmascaràiem desemmascaràieu desemmascaràrem desemmascaràreu desemmascaràs desemmascaràssem desemmascaràsseu desemmascaràssim desemmascaràssiu desemmascaràvem desemmascaràvets desemmascaràveu desemmascaràvom desemmascarés desemmascaréssem desemmascarésseu desemmascaréssim desemmascaréssiu desemmascarí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desmascarar
Treure la màscara.
Llevar l'aparença enganyosa mostrant com és un realment.

desencadenar /de.zeŋ.ka.ðeˈna/ /de.zeŋ.ka.ðeˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ðəˈna/ alg ant bal cent desencadena desencadenada desencadenades desencadenaia desencadenaien desencadenaies desencadenam desencadenant desencadenar desencadenara desencadenaran desencadenarem desencadenaren desencadenares desencadenareu desencadenaria desencadenarien desencadenaries desencadenariva desencadenariven desencadenarives desencadenarà desencadenaràs desencadenaré desencadenaríem desencadenaríeu desencadenarívem desencadenaríveu desencadenassen desencadenasses desencadenassin desencadenassis desencadenat desencadenats desencadenau desencadenava desencadenaven desencadenaves desencadenavi desencadenavo desencadene desencadeneguem desencadeneguessa desencadeneguessen desencadeneguesses desencadenegueu desencadenegués desencadeneguéssom desencadeneguéssou desencadenem desencadenen desencadenes desencadenessa desencadenessen desencadenesses desencadenessi desencadenessin desencadenessis desencadeneu desencadeni desencadenin desencadenis desencadeno desencadenos desencadenà desencadenàiem desencadenàieu desencadenàrem desencadenàreu desencadenàs desencadenàssem desencadenàsseu desencadenàssim desencadenàssiu desencadenàvem desencadenàvets desencadenàveu desencadenàvom desencadenés desencadenéssem desencadenésseu desencadenéssim desencadenéssiu desencadení desencadèn eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desencadear
Treure les cadenes.
Ésser la causa d'un seguit d'esdeveniments, l'un conseqüència de l'altre i generalment violents.

desencantar /dez.eŋ.kanˈta/ /dez.eŋ.kanˈtaɾ/ /dəz.əŋ.kənˈta/ alg ant bal cent desencant desencanta desencantada desencantades desencantaia desencantaien desencantaies desencantam desencantant desencantar desencantara desencantaran desencantarem desencantaren desencantares desencantareu desencantaria desencantarien desencantaries desencantariva desencantariven desencantarives desencantarà desencantaràs desencantaré desencantaríem desencantaríeu desencantarívem desencantaríveu desencantassen desencantasses desencantassin desencantassis desencantat desencantats desencantau desencantava desencantaven desencantaves desencantavi desencantavo desencante desencanteguem desencanteguessa desencanteguessen desencanteguesses desencantegueu desencantegués desencanteguéssom desencanteguéssou desencantem desencanten desencantes desencantessa desencantessen desencantesses desencantessi desencantessin desencantessis desencanteu desencanti desencantin desencantis desencanto desencantos desencants desencantà desencantàiem desencantàieu desencantàrem desencantàreu desencantàs desencantàssem desencantàsseu desencantàssim desencantàssiu desencantàvem desencantàvets desencantàveu desencantàvom desencantés desencantéssem desencantésseu desencantéssim desencantéssiu desencantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desencantar

desenterbolir /dez.en.ter.βoˈli/ /dez.en.teɾ.βoˈliɾ/ /dəz.ən.tər.buˈɫi/ alg ant bal centr desenterboleix desenterboleixa desenterboleixen desenterboleixes desenterboleixi desenterboleixin desenterboleixis desenterboleixo desenterboleixs desenterbolesc desenterbolesca desenterbolesquen desenterbolesques desenterbolesqui desenterbolesquin desenterbolesquis desenterbolia desenterbolida desenterbolides desenterbolien desenterbolies desenterboliguem desenterboliguera desenterboligueren desenterboligueres desenterboliguessen desenterboliguesses desenterboliguessin desenterboliguessis desenterboligueu desenterboligueva desenterboligueven desenterboligueves desenterboligué desenterboliguérem desenterboliguéreu desenterboligués desenterboliguéssem desenterboliguésseu desenterboliguéssim desenterboliguéssiu desenterboliguévem desenterboliguéveu desenterbolim desenterbolint desenterbolir desenterbolira desenterboliran desenterbolirem desenterboliren desenterbolires desenterbolireu desenterboliria desenterbolirien desenterboliries desenterboliriva desenterboliriven desenterbolirives desenterbolirà desenterboliràs desenterboliré desenterboliríem desenterboliríeu desenterbolirívem desenterboliríveu desenterbolisc desenterbolisca desenterbolisco desenterboliscos desenterbolisquem desenterbolisquen desenterbolisques desenterbolisqueu desenterbolissa desenterbolissen desenterbolisses desenterbolissi desenterbolissin desenterbolissis desenterbolist desenterbolit desenterbolits desenterboliu desenterboliva desenterboliven desenterbolives desenterbolix desenterbolixa desenterbolixen desenterbolixes desenterbolixi desenterbolixin desenterbolixis desenterbolixo desenterbolixos desenterbolí desenterbolíem desenterbolíets desenterbolíeu desenterbolírem desenterbolíreu desenterbolís desenterbolíscon desenterbolíssem desenterbolísseu desenterbolíssim desenterbolíssiu desenterbolíssom desenterbolíssou desenterbolívem desenterbolíveu desenterbolíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desenturbiar

desentristir /ðez.en.tɾisˈtiɾ/ /ðez.ən.tɾisˈti/ /ðəz.ən.tɾisˈti/ alg ant bal centr desentristeix desentristeixa desentristeixen desentristeixes desentristeixi desentristeixin desentristeixis desentristeixo desentristeixs desentristesc desentristesca desentristesquen desentristesques desentristesqui desentristesquin desentristesquis desentristia desentristida desentristides desentristien desentristies desentristiguem desentristiguera desentristigueren desentristigueres desentristiguessen desentristiguesses desentristiguessin desentristiguessis desentristigueu desentristigueva desentristigueven desentristigueves desentristigué desentristiguérem desentristiguéreu desentristigués desentristiguéssem desentristiguésseu desentristiguéssim desentristiguéssiu desentristiguévem desentristiguéveu desentristim desentristint desentristir desentristira desentristiran desentristirem desentristiren desentristires desentristireu desentristiria desentristirien desentristiries desentristiriva desentristiriven desentristirives desentristirà desentristiràs desentristiré desentristiríem desentristiríeu desentristirívem desentristiríveu desentristisc desentristisca desentristisco desentristiscos desentristisquem desentristisquen desentristisques desentristisqueu desentristissa desentristissen desentristisses desentristissi desentristissin desentristissis desentristist desentristit desentristits desentristiu desentristiva desentristiven desentristives desentristix desentristixa desentristixen desentristixes desentristixi desentristixin desentristixis desentristixo desentristixos desentristí desentristíem desentristíets desentristíeu desentristírem desentristíreu desentristís desentristíscon desentristíssem desentristísseu desentristíssim desentristíssiu desentristíssom desentristíssou desentristívem desentristíveu desentristíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rimuovere la tristezza

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
desenvolvimento

desenvolupament sostenible n masc
desenvolvimento sustentável

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenvolup desenvolupa desenvolupada desenvolupades desenvolupam desenvolupant desenvolupar desenvolupara desenvoluparan desenvoluparem desenvoluparen desenvolupares desenvolupareu desenvoluparia desenvoluparien desenvoluparies desenvoluparà desenvoluparàs desenvoluparé desenvoluparíem desenvoluparíeu desenvolupassen desenvolupasses desenvolupassin desenvolupassis desenvolupat desenvolupats desenvolupau desenvolupava desenvolupaven desenvolupaves desenvolupe desenvolupem desenvolupen desenvolupes desenvolupessen desenvolupesses desenvolupessin desenvolupessis desenvolupeu desenvolupi desenvolupin desenvolupis desenvolupo desenvolupà desenvolupàrem desenvolupàreu desenvolupàs desenvolupàssem desenvolupàsseu desenvolupàssim desenvolupàssiu desenvolupàvem desenvolupàveu desenvolupés desenvolupéssem desenvolupésseu desenvolupéssim desenvolupéssiu desenvolupí occ sept val v
desenvolver

desert /deˈzɛɾt/ n masc
deserto ermo
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ alg ant bal cent desert deserta desertada desertades desertaia desertaien desertaies desertam desertant desertar desertara desertaran desertarem desertaren desertares desertareu desertaria desertarien desertaries desertariva desertariven desertarives desertarà desertaràs desertaré desertaríem desertaríeu desertarívem desertaríveu desertassen desertasses desertassin desertassis desertat desertats desertau desertava desertaven desertaves desertavi desertavo deserte deserteguem deserteguessa deserteguessen deserteguesses desertegueu desertegués deserteguéssom deserteguéssou desertem deserten desertes desertessa desertessen desertesses desertessi desertessin desertessis deserteu deserti desertin desertis deserto desertos deserts desertà desertàiem desertàieu desertàrem desertàreu desertàs desertàssem desertàsseu desertàssim desertàssiu desertàvem desertàvets desertàveu desertàvom desertés desertéssem desertésseu desertéssim desertéssiu desertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abandonar
Deixar desert, abandonar.

desescalada /de.zes.kaˈɫa.ða/ /də.zəs.kəˈɫa.ðə/ n fem
desescalada
Disminució progressiva de la intensitat, l’abast o la severitat d'una situació conflictiva.

desesperadament /de.zes.peˌɾa.ðaˈmen/ /de.zes.peˌɾa.ðaˈment/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
desesperadamente

desfavorable /des.fa.voˈɾa.bɫe/ /des.fa.βoˈɾa.βɫe/ /des.fa.βoˈɾab.bɫe/ /dəs.fə.voˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.vuˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.βuˈɾa.βɫə/ /dəs.fə.βuˈɾab.bɫə/ adj
desfavorável

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ alg bal desfacem desfacen desfaces desfaceu desfaci desfacin desfacis desfaig desfan desfaran desfarem desfareu desfaria desfarien desfaries desfarà desfaràs desfaré desfaríem desfaríeu desfaç desfaça desfeia desfeien desfeies desfeim desfeis desfem desfent desfer desfera desferen desferes desfessen desfesses desfessin desfessis desfet desfeta desfetes desfets desfeu desfiu desfà desfàs desfèiem desfèieu desfé desféiem desféieu desférem desféreu desfés desféssem desfésseu desféssim desféssiu desféu val v
desfazer
Eliminar la feina feta.

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
desfibrilador

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
desfile parada

desfogar /des.foˈɣa/ /des.foˈɣaɾ/ /dəs.foˈɣa/ /dəs.fuˈɣa/ alg bal desfog desfoga desfogada desfogades desfogam desfogant desfogar desfogara desfogaran desfogarem desfogaren desfogares desfogareu desfogaria desfogarien desfogaries desfogarà desfogaràs desfogaré desfogaríem desfogaríeu desfogassen desfogasses desfogassin desfogassis desfogat desfogats desfogau desfogava desfogaven desfogaves desfogo desfogue desfoguem desfoguen desfogues desfoguessen desfoguesses desfoguessin desfoguessis desfogueu desfogui desfoguin desfoguis desfogués desfoguéssem desfoguésseu desfoguéssim desfoguéssiu desfoguí desfogà desfogàrem desfogàreu desfogàs desfogàssem desfogàsseu desfogàssim desfogàssiu desfogàvem desfogàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desbravar

desgràcia /dezˈɣɾa.si.a/ /dəzˈɡɾa.si.ə/ n fem
desgraça

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ adj masc
desonesto

deshonestament /de.zoˌnes.taˈmen/ /de.zoˌnes.taˈment/ /də.zoˌnes.təˈment/ /də.zuˌnes.təˈmen/ adv
desonestamente

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deshumanitz deshumanitza deshumanitzada deshumanitzades deshumanitzam deshumanitzant deshumanitzar deshumanitzara deshumanitzaran deshumanitzarem deshumanitzaren deshumanitzares deshumanitzareu deshumanitzaria deshumanitzarien deshumanitzaries deshumanitzarà deshumanitzaràs deshumanitzaré deshumanitzaríem deshumanitzaríeu deshumanitzassen deshumanitzasses deshumanitzassin deshumanitzassis deshumanitzat deshumanitzats deshumanitzau deshumanitzava deshumanitzaven deshumanitzaves deshumanitze deshumanitzem deshumanitzen deshumanitzes deshumanitzessen deshumanitzesses deshumanitzessin deshumanitzessis deshumanitzeu deshumanitzi deshumanitzin deshumanitzis deshumanitzo deshumanitzà deshumanitzàrem deshumanitzàreu deshumanitzàs deshumanitzàssem deshumanitzàsseu deshumanitzàssim deshumanitzàssiu deshumanitzàvem deshumanitzàveu deshumanitzés deshumanitzéssem deshumanitzésseu deshumanitzéssim deshumanitzéssiu deshumanitzí occ sept val v
desumanizar

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
desejo
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desigual /de.ziˈɣwaɫ/ /də.ziˈɣwaɫ/ adj
desigual

desil·lusió /de.zi.ɫu.ziˈo/ /de.ziɫ.ɫu.ziˈo/ /də.zi.ɫu.ziˈo/ /də.ziɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
desilusão

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ alg ant bal cent desinfect desinfecta desinfectada desinfectades desinfectaia desinfectaien desinfectaies desinfectam desinfectant desinfectar desinfectara desinfectaran desinfectarem desinfectaren desinfectares desinfectareu desinfectaria desinfectarien desinfectaries desinfectariva desinfectariven desinfectarives desinfectarà desinfectaràs desinfectaré desinfectaríem desinfectaríeu desinfectarívem desinfectaríveu desinfectassen desinfectasses desinfectassin desinfectassis desinfectat desinfectats desinfectau desinfectava desinfectaven desinfectaves desinfectavi desinfectavo desinfecte desinfecteguem desinfecteguessa desinfecteguessen desinfecteguesses desinfectegueu desinfectegués desinfecteguéssom desinfecteguéssou desinfectem desinfecten desinfectes desinfectessa desinfectessen desinfectesses desinfectessi desinfectessin desinfectessis desinfecteu desinfecti desinfectin desinfectis desinfecto desinfectos desinfects desinfectà desinfectàiem desinfectàieu desinfectàrem desinfectàreu desinfectàs desinfectàssem desinfectàsseu desinfectàssim desinfectàssiu desinfectàvem desinfectàvets desinfectàveu desinfectàvom desinfectés desinfectéssem desinfectésseu desinfectéssim desinfectéssiu desinfectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desinfetar

desintegració /de.zin.te.ɣɾa.siˈo/ /də.zin.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
desintegração

desintegrar /de.zin.teˈɣɾa/ /de.zin.teˈɣɾaɾ/ /də.zin.təˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desintegr desintegra desintegrada desintegrades desintegram desintegrant desintegrar desintegrara desintegraran desintegrarem desintegraren desintegrares desintegrareu desintegraria desintegrarien desintegraries desintegrarà desintegraràs desintegraré desintegraríem desintegraríeu desintegrassen desintegrasses desintegrassin desintegrassis desintegrat desintegrats desintegrau desintegrava desintegraven desintegraves desintegre desintegrem desintegren desintegres desintegressen desintegresses desintegressin desintegressis desintegreu desintegri desintegrin desintegris desintegro desintegrà desintegràrem desintegràreu desintegràs desintegràssem desintegràsseu desintegràssim desintegràssiu desintegràvem desintegràveu desintegrés desintegréssem desintegrésseu desintegréssim desintegréssiu desintegrí occ sept val v
desintegrar

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ alg bal cent desitge desitgeguem desitgeguessa desitgeguessen desitgeguesses desitgegueu desitgegués desitgeguéssom desitgeguéssou desitgem desitgen desitges desitgessa desitgessen desitgesses desitgessi desitgessin desitgessis desitgeu desitgi desitgin desitgis desitgés desitgéssem desitgésseu desitgéssim desitgéssiu desitgí desitj desitja desitjada desitjades desitjaia desitjaien desitjaies desitjaieu desitjam desitjant desitjar desitjara desitjaran desitjarem desitjaren desitjares desitjareu desitjaria desitjarien desitjaries desitjariva desitjariven desitjarives desitjarà desitjaràs desitjaré desitjaríem desitjaríeu desitjarívem desitjaríveu desitjassen desitjasses desitjassin desitjassis desitjat desitjats desitjau desitjava desitjaven desitjaves desitjavi desitjavo desitjo desitjos desitjà desitjàiem desitjàrem desitjàreu desitjàs desitjàssem desitjàsseu desitjàssim desitjàssiu desitjàvem desitjàveu desitjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
desejar

deslleialment /dez.ʎeˌjaɫˈmen/ /dez.ʎeˌjaɫˈment/ /dəz.ʎəˌjaɫˈmen/ /dəz.ʎəˌjaɫˈment/ adv
deslealmente

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ n masc
desmaio
Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ alg bal desmai desmaia desmaiada desmaiades desmaiam desmaiant desmaiar desmaiara desmaiaran desmaiarem desmaiaren desmaiares desmaiareu desmaiaria desmaiarien desmaiaries desmaiarà desmaiaràs desmaiaré desmaiaríem desmaiaríeu desmaiassen desmaiasses desmaiassin desmaiassis desmaiat desmaiats desmaiau desmaiava desmaiaven desmaiaves desmaie desmaiem desmaien desmaies desmaiessen desmaiesses desmaiessin desmaiessis desmaieu desmaio desmaià desmaiàrem desmaiàreu desmaiàs desmaiàssem desmaiàsseu desmaiàssim desmaiàssiu desmaiàvem desmaiàveu desmaiés desmaiéssem desmaiésseu desmaiéssim desmaiéssiu desmaí desmaï desmaïn desmaïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desmaiar

desmitificar /dez.mi.ti.fiˈka/ /dez.mi.ti.fiˈkaɾ/ /dəz.mi.ti.fiˈka/ alg ant bal cent desmitific desmitifica desmitificada desmitificades desmitificaia desmitificaien desmitificaies desmitificam desmitificant desmitificar desmitificara desmitificaran desmitificarem desmitificaren desmitificares desmitificareu desmitificaria desmitificarien desmitificaries desmitificariva desmitificariven desmitificarives desmitificarà desmitificaràs desmitificaré desmitificaríem desmitificaríeu desmitificarívem desmitificaríveu desmitificassen desmitificasses desmitificassin desmitificassis desmitificat desmitificats desmitificau desmitificava desmitificaven desmitificaves desmitificavi desmitificavo desmitifico desmitificos desmitificà desmitificàiem desmitificàieu desmitificàrem desmitificàreu desmitificàs desmitificàssem desmitificàsseu desmitificàssim desmitificàssiu desmitificàvem desmitificàvets desmitificàveu desmitificàvom desmitifique desmitifiqueguem desmitifiqueguessa desmitifiqueguessen desmitifiqueguesses desmitifiquegueu desmitifiquegués desmitifiqueguéssom desmitifiqueguéssou desmitifiquem desmitifiquen desmitifiques desmitifiquessa desmitifiquessen desmitifiquesses desmitifiquessi desmitifiquessin desmitifiquessis desmitifiqueu desmitifiqui desmitifiquin desmitifiquis desmitifiqués desmitifiquéssem desmitifiquésseu desmitifiquéssim desmitifiquéssiu desmitifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desmitificar

desmoblat /dez.mobˈbɫat/ /dez.moˈbɫat/ /dez.moˈβɫat/ /dəz.mobˈbɫat/ /dəz.mubˈbɫat/ /dəz.muˈβɫat/ adj masc
desmobiliado

desmoralitzar /dez.mo.ɾa.ɫiˈd͡za/ /dez.mo.ɾa.ɫiˈza/ /dez.mo.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /dəz.mo.ɾə.ɫiˈd͡za/ /dəz.mu.ɾə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent desmoralitz desmoralitza desmoralitzada desmoralitzades desmoralitzaia desmoralitzaien desmoralitzaies desmoralitzam desmoralitzant desmoralitzar desmoralitzara desmoralitzaran desmoralitzarem desmoralitzaren desmoralitzares desmoralitzareu desmoralitzaria desmoralitzarien desmoralitzaries desmoralitzariva desmoralitzariven desmoralitzarives desmoralitzarà desmoralitzaràs desmoralitzaré desmoralitzaríem desmoralitzaríeu desmoralitzarívem desmoralitzaríveu desmoralitzassen desmoralitzasses desmoralitzassin desmoralitzassis desmoralitzat desmoralitzats desmoralitzau desmoralitzava desmoralitzaven desmoralitzaves desmoralitzavi desmoralitzavo desmoralitze desmoralitzeguem desmoralitzeguessa desmoralitzeguessen desmoralitzeguesses desmoralitzegueu desmoralitzegués desmoralitzeguéssom desmoralitzeguéssou desmoralitzem desmoralitzen desmoralitzes desmoralitzessa desmoralitzessen desmoralitzesses desmoralitzessi desmoralitzessin desmoralitzessis desmoralitzeu desmoralitzi desmoralitzin desmoralitzis desmoralitzo desmoralitzos desmoralitzs desmoralitzà desmoralitzàiem desmoralitzàieu desmoralitzàrem desmoralitzàreu desmoralitzàs desmoralitzàssem desmoralitzàsseu desmoralitzàssim desmoralitzàssiu desmoralitzàvem desmoralitzàvets desmoralitzàveu desmoralitzàvom desmoralitzés desmoralitzéssem desmoralitzésseu desmoralitzéssim desmoralitzéssiu desmoralitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desmoralizar

desmuntar /dez.munˈta/ /dez.munˈtaɾ/ /dəz.munˈta/ alg ant bal cent desmunt desmunta desmuntada desmuntades desmuntaia desmuntaien desmuntaies desmuntam desmuntant desmuntar desmuntara desmuntaran desmuntarem desmuntaren desmuntares desmuntareu desmuntaria desmuntarien desmuntaries desmuntariva desmuntariven desmuntarives desmuntarà desmuntaràs desmuntaré desmuntaríem desmuntaríeu desmuntarívem desmuntaríveu desmuntassen desmuntasses desmuntassin desmuntassis desmuntat desmuntats desmuntau desmuntava desmuntaven desmuntaves desmuntavi desmuntavo desmunte desmunteguem desmunteguessa desmunteguessen desmunteguesses desmuntegueu desmuntegués desmunteguéssom desmunteguéssou desmuntem desmunten desmuntes desmuntessa desmuntessen desmuntesses desmuntessi desmuntessin desmuntessis desmunteu desmunti desmuntin desmuntis desmunto desmuntos desmunts desmuntà desmuntàiem desmuntàieu desmuntàrem desmuntàreu desmuntàs desmuntàssem desmuntàsseu desmuntàssim desmuntàssiu desmuntàvem desmuntàvets desmuntàveu desmuntàvom desmuntés desmuntéssem desmuntésseu desmuntéssim desmuntéssiu desmuntí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desmontar
Desfer alguna cosa que està construïda a peces.

desnonar /dez.noˈna/ /dez.noˈnaɾ/ /dəz.nuˈna/ alg ant bal cent desnon desnona desnonada desnonades desnonaia desnonaien desnonaies desnonam desnonant desnonar desnonara desnonaran desnonarem desnonaren desnonares desnonareu desnonaria desnonarien desnonaries desnonariva desnonariven desnonarives desnonarà desnonaràs desnonaré desnonaríem desnonaríeu desnonarívem desnonaríveu desnonassen desnonasses desnonassin desnonassis desnonat desnonats desnonau desnonava desnonaven desnonaves desnonavi desnonavo desnone desnoneguem desnoneguessa desnoneguessen desnoneguesses desnonegueu desnonegués desnoneguéssom desnoneguéssou desnonem desnonen desnones desnonessa desnonessen desnonesses desnonessi desnonessin desnonessis desnoneu desnoni desnonin desnonis desnono desnonos desnons desnonà desnonàiem desnonàieu desnonàrem desnonàreu desnonàs desnonàssem desnonàsseu desnonàssim desnonàssiu desnonàvem desnonàvets desnonàveu desnonàvom desnonés desnonéssem desnonésseu desnonéssim desnonéssiu desnoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desalojar

desobeir /de.zo.beˈiɾ/ /de.zo.βeˈi/ /də.zo.bəˈi/ /də.zu.bəˈi/ /də.zu.βəˈi/ bal desobeeix desobeeixen desobeeixes desobeeixi desobeeixin desobeeixis desobeeixo desobeesc desobeesqui desobeesquin desobeesquis desobeint desobeir desobeiran desobeirem desobeireu desobeiria desobeirien desobeiries desobeirà desobeiràs desobeiré desobeiríem desobeiríeu desobeí desobeíem desobeíeu desobeírem desobeíreu desobeís desobeíssem desobeísseu desobeíssim desobeíssiu desobeïa desobeïda desobeïdes desobeïen desobeïes desobeïguem desobeïgueu desobeïm desobeïra desobeïren desobeïres desobeïsc desobeïsca desobeïsquen desobeïsques desobeïssen desobeïsses desobeïssin desobeïssis desobeït desobeïts desobeïu desobeïx desobeïxen desobeïxes desobeïxo n-occ occ sept val v
desacatar

desordenar /dez.or.ðeˈna/ /dez.oɾ.ðeˈnaɾ/ /dəz.ur.dəˈna/ alg ant bal cent desordena desordenada desordenades desordenaia desordenaien desordenaies desordenam desordenant desordenar desordenara desordenaran desordenarem desordenaren desordenares desordenareu desordenaria desordenarien desordenaries desordenariva desordenariven desordenarives desordenarà desordenaràs desordenaré desordenaríem desordenaríeu desordenarívem desordenaríveu desordenassen desordenasses desordenassin desordenassis desordenat desordenats desordenau desordenava desordenaven desordenaves desordenavi desordenavo desordene desordeneguem desordeneguessa desordeneguessen desordeneguesses desordenegueu desordenegués desordeneguéssom desordeneguéssou desordenem desordenen desordenes desordenessa desordenessen desordenesses desordenessi desordenessin desordenessis desordeneu desordeni desordenin desordenis desordeno desordenos desordenà desordenàiem desordenàieu desordenàrem desordenàreu desordenàs desordenàssem desordenàsseu desordenàssim desordenàssiu desordenàvem desordenàvets desordenàveu desordenàvom desordenés desordenéssem desordenésseu desordenéssim desordenéssiu desordení desordén eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desarrumar

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
bagunça transtorno alimentar
Falta d'ordre.
desordem
Alteració no controlada i considerada negativa en una societat.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
despertador

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ alg ant bal cent despert desperta despertada despertades despertaia despertaien despertaies despertam despertant despertar despertara despertaran despertarem despertaren despertares despertareu despertaria despertarien despertaries despertariva despertariven despertarives despertarà despertaràs despertaré despertaríem despertaríeu despertarívem despertaríveu despertassen despertasses despertassin despertassis despertat despertats despertau despertava despertaven despertaves despertavi despertavo desperte desperteguem desperteguessa desperteguessen desperteguesses despertegueu despertegués desperteguéssom desperteguéssou despertem desperten despertes despertessa despertessen despertesses despertessi despertessin despertessis desperteu desperti despertin despertis desperto despertos desperts despertà despertàiem despertàieu despertàrem despertàreu despertàs despertàssem despertàsseu despertàssim despertàssiu despertàvem despertàvets despertàveu despertàvom despertés despertéssem despertésseu despertéssim despertéssiu despertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
despertar
Fer treure del son.
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
gasto

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
imisericordioso

desplaçament /des.pɫa.saˈmen/ /des.pɫa.saˈment/ /dəs.pɫə.səˈmen/ /dəs.pɫə.səˈment/ n masc
movimento
(petanca) Moviment del bolig o d'una bola situada sobre el camp de joc que es deu directament o indirectament a un llançament.

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
depois
més tard

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
destilação

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
destino

destinar /des.tiˈna/ /des.tiˈnaɾ/ /dəs.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destina destinada destinades destinam destinant destinar destinara destinaran destinarem destinaren destinares destinareu destinaria destinarien destinaries destinarà destinaràs destinaré destinaríem destinaríeu destinassen destinasses destinassin destinassis destinat destinats destinau destinava destinaven destinaves destine destinem destinen destines destinessen destinesses destinessin destinessis destineu destini destinin destinis destino destinà destinàrem destinàreu destinàs destinàssem destinàsseu destinàssim destinàssiu destinàvem destinàveu destinés destinéssem destinésseu destinéssim destinéssiu destiní destín occ sept val v
aprazar
Determinar, designar, la condició futura d’algú o d’alguna cosa.

destituir /des.ti.tuˈi/ /des.ti.tuˈiɾ/ /dəs.ti.tuˈi/ bal destitueix destitueixen destitueixes destitueixi destitueixin destitueixis destitueixo destituesc destituesqui destituesquin destituesquis destituint destituir destituiran destituirem destituireu destituiria destituirien destituiries destituirà destituiràs destituiré destituiríem destituiríeu destituí destituíem destituíeu destituírem destituíreu destituís destituíssem destituísseu destituíssim destituíssiu destituïa destituïda destituïdes destituïen destituïes destituïguem destituïgueu destituïm destituïra destituïren destituïres destituïsc destituïsca destituïsquen destituïsques destituïssen destituïsses destituïssin destituïssis destituït destituïts destituïu destituïx destituïxen destituïxes destituïxo n-occ occ sept val v
destituir

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
machado acha

destrament /ˌdes.tɾaˈmen/ /ˌdes.tɾaˈment/ /ˌdes.tɾəˈmen/ /ˌdes.tɾəˈment/ adv
com destreza

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
habilidade

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destrossa destrossada destrossades destrossam destrossant destrossar destrossara destrossaran destrossarem destrossaren destrossares destrossareu destrossaria destrossarien destrossaries destrossarà destrossaràs destrossaré destrossaríem destrossaríeu destrossassen destrossasses destrossassin destrossassis destrossat destrossats destrossau destrossava destrossaven destrossaves destrosse destrossem destrossen destrosses destrossessen destrossesses destrossessin destrossessis destrosseu destrossi destrossin destrossis destrosso destrossà destrossàrem destrossàreu destrossàs destrossàssem destrossàsseu destrossàssim destrossàssiu destrossàvem destrossàveu destrossés destrosséssem destrossésseu destrosséssim destrosséssiu destrossí destròs occ sept val v
destroçar

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
destruição

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
contratorpedeiro
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ bal destrueix destrueixen destrueixes destrueixi destrueixin destrueixis destrueixo destruesc destruesqui destruesquin destruesquis destruint destruir destruiran destruirem destruireu destruiria destruirien destruiries destruirà destruiràs destruiré destruiríem destruiríeu destruí destruíem destruíeu destruírem destruíreu destruís destruíssem destruísseu destruíssim destruíssiu destruïa destruïda destruïdes destruïen destruïes destruïguem destruïgueu destruïm destruïra destruïren destruïres destruïsc destruïsca destruïsquen destruïsques destruïssen destruïsses destruïssin destruïssis destruït destruïts destruïu destruïx destruïxen destruïxes destruïxo n-occ occ sept val v
destruir

destí /desˈti/ n masc
destino
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desvel desvela desvelada desvelades desvelam desvelant desvelar desvelara desvelaran desvelarem desvelaren desvelares desvelareu desvelaria desvelarien desvelaries desvelarà desvelaràs desvelaré desvelaríem desvelaríeu desvelassen desvelasses desvelassin desvelassis desvelat desvelats desvelau desvelava desvelaven desvelaves desvele desvelem desvelen desveles desvelessen desvelesses desvelessin desvelessis desveleu desveli desvelin desvelis desvelo desvelà desvelàrem desvelàreu desvelàs desvelàssem desvelàsseu desvelàssim desvelàssiu desvelàvem desvelàveu desvelés desveléssem desvelésseu desveléssim desveléssiu desvelí occ sept val v
revelar

desvergonyidament /dez.veɾ.ɣoˌɲi.ðaˈment/ /dez.βer.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dez.βeɾ.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dəz.bər.ɡuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vər.ɣuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vəɾ.ɣoˌɲi.ðəˈment/ adv
desavergonhadamente

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ adj masc
desavergonhado
Que no té vergonya.

desvetllar /dez.veɫˈɫaɾ/ /dez.βeɫˈɫa/ /dez.βeʎˈʎa/ /dəz.vəɫˈɫa/ alg ant bal cent desvetll desvetlla desvetllada desvetllades desvetllaia desvetllaien desvetllaies desvetllam desvetllant desvetllar desvetllara desvetllaran desvetllarem desvetllaren desvetllares desvetllareu desvetllaria desvetllarien desvetllaries desvetllariva desvetllariven desvetllarives desvetllarà desvetllaràs desvetllaré desvetllaríem desvetllaríeu desvetllarívem desvetllaríveu desvetllassen desvetllasses desvetllassin desvetllassis desvetllat desvetllats desvetllau desvetllava desvetllaven desvetllaves desvetllavi desvetllavo desvetlle desvetlleguem desvetlleguessa desvetlleguessen desvetlleguesses desvetllegueu desvetllegués desvetlleguéssom desvetlleguéssou desvetllem desvetllen desvetlles desvetllessa desvetllessen desvetllesses desvetllessi desvetllessin desvetllessis desvetlleu desvetlli desvetllin desvetllis desvetllo desvetllos desvetlls desvetllà desvetllàiem desvetllàieu desvetllàrem desvetllàreu desvetllàs desvetllàssem desvetllàsseu desvetllàssim desvetllàssiu desvetllàvem desvetllàvets desvetllàveu desvetllàvom desvetllés desvetlléssem desvetllésseu desvetlléssim desvetlléssiu desvetllí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desvelar

desviació /dez.bi.a.siˈo/ /dez.vi.a.siˈo/ /dəz.bi.ə.siˈo/ /dəz.vi.ə.siˈo/ n masc
desvio
Resultat o fet de desviar o desviar-se.
Camí que partint d'un de principal se separa d'ell.
Conducta que no coincideix amb els models i les expectatives de comportament en una societat particular.
(navegació) Error en la indicació de la brúixola per culpa del metall amb que està formada o que transporta la nau.
(hoquei) Acció i efecte de modificar la trajectòria de la bola o el disc voluntàriament o per accident interposant-hi l'estic, el patí o una part del cos.

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ alg ant bal cent desxifr desxifra desxifrada desxifrades desxifraia desxifraien desxifraies desxifram desxifrant desxifrar desxifrara desxifraran desxifrarem desxifraren desxifrares desxifrareu desxifraria desxifrarien desxifraries desxifrariva desxifrariven desxifrarives desxifrarà desxifraràs desxifraré desxifraríem desxifraríeu desxifrarívem desxifraríveu desxifrassen desxifrasses desxifrassin desxifrassis desxifrat desxifrats desxifrau desxifrava desxifraven desxifraves desxifravi desxifravo desxifre desxifreguem desxifreguessa desxifreguessen desxifreguesses desxifregueu desxifregués desxifreguéssom desxifreguéssou desxifrem desxifren desxifres desxifressa desxifressen desxifresses desxifressi desxifressin desxifressis desxifreu desxifri desxifrin desxifris desxifro desxifros desxifrs desxifrà desxifràiem desxifràieu desxifràrem desxifràreu desxifràs desxifràssem desxifràsseu desxifràssim desxifràssiu desxifràvem desxifràvets desxifràveu desxifràvom desxifrés desxifréssem desxifrésseu desxifréssim desxifréssiu desxifrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
decifrar

desè /deˈze/ /dəˈzə/ /dəˈzɛ/ number
décimo

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
detalhe

detalladament /de.taˌʎa.ðaˈmen/ /de.taˌʎa.ðaˈment/ /də.təˌʎa.ðəˈmen/ /də.təˌʎa.ðəˈment/ adv
detalhadamente

detallar /de.taˈʎa/ /de.taˈʎaɾ/ alg ant bal cent detall detalla detallada detallades detallaia detallaien detallaies detallam detallant detallar detallara detallaran detallarem detallaren detallares detallareu detallaria detallarien detallaries detallariva detallariven detallarives detallarà detallaràs detallaré detallaríem detallaríeu detallarívem detallaríveu detallassen detallasses detallassin detallassis detallat detallats detallau detallava detallaven detallaves detallavi detallavo detalle detalleguem detalleguessa detalleguessen detalleguesses detallegueu detallegués detalleguéssom detalleguéssou detallem detallen detalles detallessa detallessen detallesses detallessi detallessin detallessis detalleu detalli detallin detallis detallo detallos detalls detallà detallàiem detallàieu detallàrem detallàreu detallàs detallàssem detallàsseu detallàssim detallàssiu detallàvem detallàvets detallàveu detallàvom detallés detalléssem detallésseu detalléssim detalléssiu detallí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
detalhar

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ adj masc
detalhado

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ alg ant bal cent detect detecta detectada detectades detectaia detectaien detectaies detectam detectant detectar detectara detectaran detectarem detectaren detectares detectareu detectaria detectarien detectaries detectariva detectariven detectarives detectarà detectaràs detectaré detectaríem detectaríeu detectarívem detectaríveu detectassen detectasses detectassin detectassis detectat detectats detectau detectava detectaven detectaves detectavi detectavo detecte detecteguem detecteguessa detecteguessen detecteguesses detectegueu detectegués detecteguéssom detecteguéssou detectem detecten detectes detectessa detectessen detectesses detectessi detectessin detectessis detecteu detecti detectin detectis detecto detectos detects detectà detectàiem detectàieu detectàrem detectàreu detectàs detectàssem detectàsseu detectàssim detectàssiu detectàvem detectàvets detectàveu detectàvom detectés detectéssem detectésseu detectéssim detectéssiu detectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
detectar

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
detetive

detenir /de.teˈni/ /de.teˈniɾ/ bal detenc detendran detendrem detendreu detendria detendrien detendries detendrà detendràs detendré detendríem detendríeu detenen detenguda detengudes detenguem detengueren detengueres detenguessin detenguessis detengueu detengui detenguin detenguis detengut detenguts detengué detenguérem detenguéreu detengués detenguéssim detenguéssiu detenguí detenia detenien detenies detenim detenint detenir deteniu detens deteníem deteníeu detinc detindran detindrem detindreu detindria detindrien detindries detindrà detindràs detindré detindríem detindríeu detinga detinguda detingudes detinguem detinguen detinguera detingueren detingueres detingues detinguessen detinguesses detinguessin detinguessis detingueu detingui detinguin detinguis detingut detinguts detingué detinguérem detinguéreu detingués detinguéssem detinguésseu detinguéssim detinguéssiu detinguí deté detén detín occ val v
deter

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ n fem
determinação

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
determinante
Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
determinante
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) determina determinada determinades determinam determinant determinar determinara determinaran determinarem determinaren determinares determinareu determinaria determinarien determinaries determinarà determinaràs determinaré determinaríem determinaríeu determinassen determinasses determinassin determinassis determinat determinats determinau determinava determinaven determinaves determine determinem determinen determines determinessen determinesses determinessin determinessis determineu determini determinin determinis determino determinà determinàrem determinàreu determinàs determinàssem determinàsseu determinàssim determinàssiu determinàvem determinàveu determinés determinéssem determinésseu determinéssim determinéssiu determiní determín occ sept val v
determinar

determinisme /de.teɾ.miˈniz.me/ /də.tər.miˈniz.mə/ n masc
determinismo

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ alg ant bal cent detest detesta detestada detestades detestaia detestaien detestaies detestam detestant detestar detestara detestaran detestarem detestaren detestares detestareu detestaria detestarien detestaries detestariva detestariven detestarives detestarà detestaràs detestaré detestaríem detestaríeu detestarívem detestaríveu detestassen detestasses detestassin detestassis detestat detestats detestau detestava detestaven detestaves detestavi detestavo deteste detesteguem detesteguessa detesteguessen detesteguesses detestegueu detestegués detesteguéssom detesteguéssou detestem detesten detestes detestessa detestessen detestesses detestessi detestessin detestessis detesteu detesti detestin detestis detesto detestos detests detestà detestàiem detestàieu detestàrem detestàreu detestàs detestàssem detestàsseu detestàssim detestàssiu detestàvem detestàvets detestàveu detestàvom detestés detestéssem detestésseu detestéssim detestéssiu detestí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
detestar

detriment /de.triˈmen/ /de.triˈment/ /də.triˈmen/ /də.triˈment/ n masc
detrimento

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
dez

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ bal dec dega deguda degudes deguem deguen deguera degueren degueres degues deguessen deguesses deguessin deguessis degueu degui deguin deguis degut deguts degué deguérem deguéreu degués deguéssem deguésseu deguéssim deguéssiu deguí deu deuen deuran deure deurem deureu deuria deurien deuries deurà deuràs deuré deuríem deuríeu deus devem devent deveu devia devien devies devíem devíeu occ val v
dever
Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
lição de casa
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
dívida débito

deuteri /dewˈtɛ.ɾi/ /dəwˈtɛ.ɾi/ n masc
deutério

devaluar /de.va.ɫuˈaɾ/ /de.βa.ɫuˈa/ /də.və.ɫuˈa/ alg bal devalua devaluada devaluades devaluam devaluant devaluar devaluara devaluaran devaluarem devaluaren devaluares devaluareu devaluaria devaluarien devaluaries devaluarà devaluaràs devaluaré devaluaríem devaluaríeu devaluassen devaluasses devaluassin devaluassis devaluat devaluats devaluau devaluava devaluaven devaluaves devalue devaluem devaluen devalues devaluessen devaluesses devaluessin devaluessis devalueu devaluo devaluu devaluà devaluàrem devaluàreu devaluàs devaluàssem devaluàsseu devaluàssim devaluàssiu devaluàvem devaluàveu devalués devaluéssem devaluésseu devaluéssim devaluéssiu devaluí devaluï devaluïn devaluïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
desvalorizar

devastació /de.vas.ta.siˈo/ /de.βas.ta.siˈo/ /də.vəs.tə.siˈo/ /də.βəs.tə.siˈo/ n fem
devastação

devastador /de.vas.taˈðoɾ/ /de.βas.taˈðo/ /de.βas.taˈðoɾ/ /də.vəs.təˈðo/ /də.βəs.təˈðo/ adj masc
devastador

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ n fem
devoção

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) devor devora devorada devorades devoram devorant devorar devorara devoraran devorarem devoraren devorares devorareu devoraria devorarien devoraries devorarà devoraràs devoraré devoraríem devoraríeu devorassen devorasses devorassin devorassis devorat devorats devorau devorava devoraven devoraves devore devorem devoren devores devoressen devoresses devoressin devoressis devoreu devori devorin devoris devoro devorà devoràrem devoràreu devoràs devoràssem devoràsseu devoràssim devoràssiu devoràvem devoràveu devorés devoréssem devorésseu devoréssim devoréssiu devorí occ sept val v
devorar

dexametasona /ˌdek.sa.me.taˈzo.na/ /ˌdek.sə.mə.təˈzo.nə/ n fem
dexametasona

dia /ˈdi.a/ n masc
dia
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
diabete

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
diabo
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
diabo
Personificació del mal.

diabètic /di.aˈbɛ.tik/ /di.əˈβɛ.tik/ adj masc
diabético

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
diácono

diaconessa /di.a.koˈne.sa/ /di.ə.koˈnə.sə/ /di.ə.kuˈnɛ.sə/ n fem
diaconisa

diacrònic /di.aˈkɾɔ.nik/ /di.əˈkɾɔ.nik/ adj masc
diacrónico

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
diadema

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
diafragma

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ alg ant bal cent diagnostic diagnostica diagnosticada diagnosticades diagnosticaia diagnosticaien diagnosticaies diagnosticam diagnosticant diagnosticar diagnosticara diagnosticaran diagnosticarem diagnosticaren diagnosticares diagnosticareu diagnosticaria diagnosticarien diagnosticaries diagnosticariva diagnosticariven diagnosticarives diagnosticarà diagnosticaràs diagnosticaré diagnosticaríem diagnosticaríeu diagnosticarívem diagnosticaríveu diagnosticassen diagnosticasses diagnosticassin diagnosticassis diagnosticat diagnosticats diagnosticau diagnosticava diagnosticaven diagnosticaves diagnosticavi diagnosticavo diagnostico diagnosticos diagnosticà diagnosticàiem diagnosticàieu diagnosticàrem diagnosticàreu diagnosticàs diagnosticàssem diagnosticàsseu diagnosticàssim diagnosticàssiu diagnosticàvem diagnosticàvets diagnosticàveu diagnosticàvom diagnostique diagnostiqueguem diagnostiqueguessa diagnostiqueguessen diagnostiqueguesses diagnostiquegueu diagnostiquegués diagnostiqueguéssom diagnostiqueguéssou diagnostiquem diagnostiquen diagnostiques diagnostiquessa diagnostiquessen diagnostiquesses diagnostiquessi diagnostiquessin diagnostiquessis diagnostiqueu diagnostiqui diagnostiquin diagnostiquis diagnostiqués diagnostiquéssem diagnostiquésseu diagnostiquéssim diagnostiquéssiu diagnostiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ adj masc
diagnóstico
Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ n masc
diagnóstico
Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagonalment /di.a.ɣoˌnaɫˈmen/ /di.a.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣuˌnaɫˈmen/ adv
diagonalmente

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
diagrama
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
dialeto dialecto

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialetologia

dialogar /di.a.ɫoˈɣa/ /di.a.ɫoˈɣaɾ/ /di.ə.ɫoˈɣa/ /di.ə.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dialog dialoga dialogada dialogades dialogam dialogant dialogar dialogara dialogaran dialogarem dialogaren dialogares dialogareu dialogaria dialogarien dialogaries dialogarà dialogaràs dialogaré dialogaríem dialogaríeu dialogassen dialogasses dialogassin dialogassis dialogat dialogats dialogau dialogava dialogaven dialogaves dialogo dialogue dialoguem dialoguen dialogues dialoguessen dialoguesses dialoguessin dialoguessis dialogueu dialogui dialoguin dialoguis dialogués dialoguéssem dialoguésseu dialoguéssim dialoguéssiu dialoguí dialogà dialogàrem dialogàreu dialogàs dialogàssem dialogàsseu dialogàssim dialogàssiu dialogàvem dialogàveu occ sept val v
dialogar

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamante
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diametralment /di.a.meˌtɾaɫˈmen/ /di.a.meˌtɾaɫˈment/ /di.ə.məˌtɾaɫˈmen/ /di.ə.məˌtɾaɫˈment/ adv
diametralmente

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
alvorada
(militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
diapositivo

diari diària adj masc
diário

diari n masc
jornal diário
Periòdic de notícies publicat cada dia.
diário
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
diarquia

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
diarreia

diartrosi /di.aɾˈtɾɔ.zi/ /di.ərˈtɾɔ.zi/ n fem
abartrose

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
desenho
Acte o efecte de dibuixar.
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dibuix dibuixa dibuixada dibuixades dibuixam dibuixant dibuixar dibuixara dibuixaran dibuixarem dibuixaren dibuixares dibuixareu dibuixaria dibuixarien dibuixaries dibuixarà dibuixaràs dibuixaré dibuixaríem dibuixaríeu dibuixassen dibuixasses dibuixassin dibuixassis dibuixat dibuixats dibuixau dibuixava dibuixaven dibuixaves dibuixe dibuixem dibuixen dibuixes dibuixessen dibuixesses dibuixessin dibuixessis dibuixeu dibuixi dibuixin dibuixis dibuixo dibuixà dibuixàrem dibuixàreu dibuixàs dibuixàssem dibuixàsseu dibuixàssim dibuixàssiu dibuixàvem dibuixàveu dibuixés dibuixéssem dibuixésseu dibuixéssim dibuixéssiu dibuixí occ sept val v
desenhar

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
dicionário
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicible /diˈsi.bɫe/ /diˈsi.βɫe/ /diˈsi.βɫə/ /diˈsib.bɫe/ /diˈsib.bɫə/ adj
dizível

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
dicotomia

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ n masc
ditador

dictar /dikˈta/ /dikˈtaɾ/ alg ant bal cent dict dicta dictada dictades dictaia dictaien dictaies dictam dictant dictar dictara dictaran dictarem dictaren dictares dictareu dictaria dictarien dictaries dictariva dictariven dictarives dictarà dictaràs dictaré dictaríem dictaríeu dictarívem dictaríveu dictassen dictasses dictassin dictassis dictat dictats dictau dictava dictaven dictaves dictavi dictavo dicte dicteguem dicteguessa dicteguessen dicteguesses dictegueu dictegués dicteguéssom dicteguéssou dictem dicten dictes dictessa dictessen dictesses dictessi dictessin dictessis dicteu dicti dictin dictis dicto dictos dicts dictà dictàiem dictàieu dictàrem dictàreu dictàs dictàssem dictàsseu dictàssim dictàssiu dictàvem dictàvets dictàveu dictàvom dictés dictéssem dictésseu dictéssim dictéssiu dictí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ditar

dictatorial /dik.ta.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.tu.ɾiˈaɫ/ adj
ditatorial

dictatorialment /dik.ta.to.ɾiˌaɫˈmen/ /dik.ta.to.ɾiˌaɫˈment/ /dik.tə.to.ɾiˌaɫˈment/ /dik.tə.tu.ɾiˌaɫˈmen/ adv
ditatorialmente

didal /diˈðaɫ/ n masc
dedal
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didjeridú n masc
didjeridu

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
dieta

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
difamação

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ alg ant bal cent difam difama difamada difamades difamaia difamaien difamaies difamam difamant difamar difamara difamaran difamarem difamaren difamares difamareu difamaria difamarien difamaries difamariva difamariven difamarives difamarà difamaràs difamaré difamaríem difamaríeu difamarívem difamaríveu difamassen difamasses difamassin difamassis difamat difamats difamau difamava difamaven difamaves difamavi difamavo difame difameguem difameguessa difameguessen difameguesses difamegueu difamegués difameguéssom difameguéssou difamem difamen difames difamessa difamessen difamesses difamessi difamessin difamessis difameu difami difamin difamis difamo difamos difams difamà difamàiem difamàieu difamàrem difamàreu difamàs difamàssem difamàsseu difamàssim difamàssiu difamàvem difamàvets difamàveu difamàvom difamés difaméssem difamésseu difaméssim difaméssiu difamí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
difamar

diferenciar /di.fe.ɾen.siˈa/ /di.fe.ɾen.siˈaɾ/ /di.fə.ɾən.siˈa/ alg bal diferencia diferenciada diferenciades diferenciam diferenciant diferenciar diferenciara diferenciaran diferenciarem diferenciaren diferenciares diferenciareu diferenciaria diferenciarien diferenciaries diferenciarà diferenciaràs diferenciaré diferenciaríem diferenciaríeu diferenciassen diferenciasses diferenciassin diferenciassis diferenciat diferenciats diferenciau diferenciava diferenciaven diferenciaves diferencie diferenciem diferencien diferencies diferenciessen diferenciesses diferenciessin diferenciessis diferencieu diferencii diferencio diferencià diferenciàrem diferenciàreu diferenciàs diferenciàssem diferenciàsseu diferenciàssim diferenciàssiu diferenciàvem diferenciàveu diferenciés diferenciéssem diferenciésseu diferenciéssim diferenciéssiu diferencií diferenciï diferenciïn diferenciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
diferenciar
Posar en evidència les diferències entre dues o més coses o en la mateixa cosa en diferents moments.
Crear diferències entre dues o més coses que en principi són semblants o idèntiques.

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
diferente
Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ adv
diferentemente

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ alg ant bal centr difereix difereixa difereixen difereixes difereixi difereixin difereixis difereixo difereixs diferesc diferesca diferesquen diferesques diferesqui diferesquin diferesquis diferia diferida diferides diferien diferies diferiguem diferiguera diferigueren diferigueres diferiguessen diferiguesses diferiguessin diferiguessis diferigueu diferigueva diferigueven diferigueves diferigué diferiguérem diferiguéreu diferigués diferiguéssem diferiguésseu diferiguéssim diferiguéssiu diferiguévem diferiguéveu diferim diferint diferir diferira diferiran diferirem diferiren diferires diferireu diferiria diferirien diferiries difeririva difeririven diferirives diferirà diferiràs diferiré diferiríem diferiríeu diferirívem diferiríveu diferisc diferisca diferisco diferiscos diferisquem diferisquen diferisques diferisqueu diferissa diferissen diferisses diferissi diferissin diferissis diferist diferit diferits diferiu diferiva diferiven diferives diferix diferixa diferixen diferixes diferixi diferixin diferixis diferixo diferixos diferí diferíem diferíets diferíeu diferírem diferíreu diferís diferíscon diferíssem diferísseu diferíssim diferíssiu diferíssom diferíssou diferívem diferíveu diferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diferir

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
diferença

dificultat n fem
dificuldade
Complicació, obstacle per fer una cosa.

difondre /diˈfon.dɾe/ bal difon difonc difondran difondre difondrem difondreu difondria difondrien difondries difondrà difondràs difondré difondríem difondríeu difonem difonen difonent difoneu difonga difonguem difonguen difonguera difongueren difongueres difongues difonguessen difonguesses difonguessin difonguessis difongueu difongui difonguin difonguis difongué difonguérem difonguéreu difongués difonguéssem difonguésseu difonguéssim difonguéssiu difonguí difonia difonien difonies difons difoníem difoníeu difosa difoses difosos difós eiv occ v.cent val v
difundir

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
ditongo

diftongar /dif.toŋˈɡa/ /dif.toŋˈɡaɾ/ /dif.tuŋˈɡa/ alg bal diftong diftonga diftongada diftongades diftongam diftongant diftongar diftongara diftongaran diftongarem diftongaren diftongares diftongareu diftongaria diftongarien diftongaries diftongarà diftongaràs diftongaré diftongaríem diftongaríeu diftongassen diftongasses diftongassin diftongassis diftongat diftongats diftongau diftongava diftongaven diftongaves diftongo diftongue diftonguem diftonguen diftongues diftonguessen diftonguesses diftonguessin diftonguessis diftongueu diftongui diftonguin diftonguis diftongués diftonguéssem diftonguésseu diftonguéssim diftonguéssiu diftonguí diftongà diftongàrem diftongàreu diftongàs diftongàssem diftongàsseu diftongàssim diftongàssiu diftongàvem diftongàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
ditongar

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
difteria

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
difusão

difícil adj
difícil dificultoso
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

difícilment /diˌfi.siɫˈmen/ /diˌfi.siɫˈment/ adv
dificilmente

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ alg ant bal centr digereix digereixa digereixen digereixes digereixi digereixin digereixis digereixo digereixs digeresc digeresca digeresquen digeresques digeresqui digeresquin digeresquis digeria digerida digerides digerien digeries digeriguem digeriguera digerigueren digerigueres digeriguessen digeriguesses digeriguessin digeriguessis digerigueu digerigueva digerigueven digerigueves digerigué digeriguérem digeriguéreu digerigués digeriguéssem digeriguésseu digeriguéssim digeriguéssiu digeriguévem digeriguéveu digerim digerint digerir digerira digeriran digerirem digeriren digerires digerireu digeriria digeririen digeriries digeririva digeririven digeririves digerirà digeriràs digeriré digeriríem digeriríeu digerirívem digeriríveu digerisc digerisca digerisco digeriscos digerisquem digerisquen digerisques digerisqueu digerissa digerissen digerisses digerissi digerissin digerissis digerist digerit digerits digeriu digeriva digeriven digerives digerix digerixa digerixen digerixes digerixi digerixin digerixis digerixo digerixos digerí digeríem digeríets digeríeu digerírem digeríreu digerís digeríscon digeríssem digerísseu digeríssim digeríssiu digeríssom digeríssou digerívem digeríveu digeríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
digerir

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ adj masc
digestivo
(anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.
Que causa o contribueix a la digestió.

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ adj
digital
Relacionat amb els dits.
Dit d'un sistema de transmissió o de processament que representa, emmagatzema i transmet informació de qualsevol naturalesa en variables discretes, sobretot les de tipus binari.

digitalització n fem
digitalização

digitalitzar /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈza/ /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈzaɾ/ /di.ʒi.ta.ɫiˈd͡za/ /di.ʒi.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) digitalitz digitalitza digitalitzada digitalitzades digitalitzam digitalitzant digitalitzar digitalitzara digitalitzaran digitalitzarem digitalitzaren digitalitzares digitalitzareu digitalitzaria digitalitzarien digitalitzaries digitalitzarà digitalitzaràs digitalitzaré digitalitzaríem digitalitzaríeu digitalitzassen digitalitzasses digitalitzassin digitalitzassis digitalitzat digitalitzats digitalitzau digitalitzava digitalitzaven digitalitzaves digitalitze digitalitzem digitalitzen digitalitzes digitalitzessen digitalitzesses digitalitzessin digitalitzessis digitalitzeu digitalitzi digitalitzin digitalitzis digitalitzo digitalitzà digitalitzàrem digitalitzàreu digitalitzàs digitalitzàssem digitalitzàsseu digitalitzàssim digitalitzàssiu digitalitzàvem digitalitzàveu digitalitzés digitalitzéssem digitalitzésseu digitalitzéssim digitalitzéssiu digitalitzí occ sept val v
digitalizar

dignament /ˌdiŋ.naˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈment/ /ˌdiɡ.naˈmen/ /ˌdiɡ.naˈment/ adv
dignamente

dignar-se /diŋ.nərˈsə/ /diŋˈnar.se/ /diŋˈnar.sə/ /diŋˈnaɾ.sə/ /diɡˈnaɾ.se/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dign digna dignada dignades dignam dignant dignar dignara dignaran dignarem dignaren dignares dignareu dignaria dignarien dignaries dignarà dignaràs dignaré dignaríem dignaríeu dignassen dignasses dignassin dignassis dignat dignats dignau dignava dignaven dignaves digne dignem dignen dignes dignessen dignesses dignessin dignessis digneu digni dignin dignis digno dignà dignàrem dignàreu dignàs dignàssem dignàsseu dignàssim dignàssiu dignàvem dignàveu dignés dignéssem dignésseu dignéssim dignéssiu digní occ sept val v
dignar-se

digne /ˈdiŋ.ne/ /ˈdiŋ.nə/ /ˈdiɡ.ne/ adj masc
digno
Mereixedor de respecte.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
dignidade
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

digoxina /di.ɣokˈsi.na/ /di.ɣokˈsi.nə/ /di.ɣukˈsi.nə/ n fem
digoxina

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
quinta-feira

diligentment /di.ɫiˌd͡ʒemˈmen/ /di.ɫiˌd͡ʒemˈment/ /di.ɫiˌʒemˈmen/ /di.ɫiˌʒemˈment/ adv
diligentemente

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
diligência
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
segunda-feira segunda

diluvi /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.βi/ n masc
dilúvio

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
terça-feira

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
quarta-feira

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
dimensão

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
diminutivo

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
demissão

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ bal dimiteix dimiteixen dimiteixes dimiteixi dimiteixin dimiteixis dimiteixo dimitesc dimitesqui dimitesquin dimitesquis dimitia dimitida dimitides dimitien dimities dimitiguem dimitigueu dimitim dimitint dimitir dimitira dimitiran dimitirem dimitiren dimitires dimitireu dimitiria dimitirien dimitiries dimitirà dimitiràs dimitiré dimitiríem dimitiríeu dimitisc dimitisca dimitisquen dimitisques dimitissen dimitisses dimitissin dimitissis dimitit dimitits dimitiu dimitix dimitixen dimitixes dimitixo dimití dimitíem dimitíeu dimitírem dimitíreu dimitís dimitíssem dimitísseu dimitíssim dimitíssiu n-occ occ sept val v
demitir

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
demónio
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
comida almoço
Àpat del migdia.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) din dina dinada dinades dinam dinant dinar dinara dinaran dinarem dinaren dinares dinareu dinaria dinarien dinaries dinarà dinaràs dinaré dinaríem dinaríeu dinassen dinasses dinassin dinassis dinat dinats dinau dinava dinaven dinaves dine dinem dinen dines dinessen dinesses dinessin dinessis dineu dini dinin dinis dino dinà dinàrem dinàreu dinàs dinàssem dinàsseu dinàssim dinàssiu dinàvem dinàveu dinés dinéssem dinésseu dinéssim dinéssiu diní occ sept val v
comer almoçar
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
dinastia

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
dinheiro

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dinossauro

dinou number
dezanove dezenove

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ number
décimo-nono

dins /ˈdins/ adv
dentro
A l'interior d'un espai delimitat.

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
dinâmico

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ n fem
dinâmica

dinàmicament /diˌna.mi.kaˈmen/ /diˌna.mi.kaˈment/ /diˌna.mi.kəˈmen/ /diˌna.mi.kəˈment/ adv
dinamicamente

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
diploma

diplomàticament /di.pɫoˌma.ti.kaˈmen/ /di.pɫoˌma.ti.kaˈment/ /di.pɫoˌma.ti.kəˈment/ /di.pɫuˌma.ti.kəˈmen/ adv
diplomaticamente

dipositar /di.po.ziˈta/ /di.po.ziˈtaɾ/ /di.pu.ziˈta/ alg ant bal cent diposit diposita dipositada dipositades dipositaia dipositaien dipositaies dipositam dipositant dipositar dipositara dipositaran dipositarem dipositaren dipositares dipositareu dipositaria dipositarien dipositaries dipositariva dipositariven dipositarives dipositarà dipositaràs dipositaré dipositaríem dipositaríeu dipositarívem dipositaríveu dipositassen dipositasses dipositassin dipositassis dipositat dipositats dipositau dipositava dipositaven dipositaves dipositavi dipositavo diposite dipositeguem dipositeguessa dipositeguessen dipositeguesses dipositegueu dipositegués dipositeguéssom dipositeguéssou dipositem dipositen diposites dipositessa dipositessen dipositesses dipositessi dipositessin dipositessis dipositeu dipositi dipositin dipositis diposito dipositos diposits diposità dipositàiem dipositàieu dipositàrem dipositàreu dipositàs dipositàssem dipositàsseu dipositàssim dipositàssiu dipositàvem dipositàvets dipositàveu dipositàvom diposités dipositéssem dipositésseu dipositéssim dipositéssiu diposití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
depositar

diputat /di.puˈtat/ n masc
deputado

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
depósito
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ L'imperatiu «dis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal deia deien deies deim deis dic diem dient dieu diga digau diguem diguen diguera digueren digueres digues diguessen diguesses diguessin diguessis digueu digui diguin diguis digué diguérem diguéreu digués diguéssem diguésseu diguéssim diguéssiu diguí dir diran direm direu diria dirien diries dirà diràs diré diríem diríeu dis dit dita dites dits diu diuen dius dèiem dèieu déiem déieu occ val v
dizer
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ v
chamar-se
Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
direção
Orientació que pren un desplaçament o moviment.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
diretamente

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ adj masc
directo
Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
diretor
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
diretoria
Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
Publicació amb una relació de noms i adreces.
Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ bal dirigeix dirigeixen dirigeixes dirigeixi dirigeixin dirigeixis dirigeixo dirigesc dirigesqui dirigesquin dirigesquis dirigia dirigida dirigides dirigien dirigies dirigiguem dirigigueu dirigim dirigint dirigir dirigira dirigiran dirigirem dirigiren dirigires dirigireu dirigiria dirigirien dirigiries dirigirà dirigiràs dirigiré dirigiríem dirigiríeu dirigisc dirigisca dirigisquen dirigisques dirigissen dirigisses dirigissin dirigissis dirigit dirigits dirigiu dirigix dirigixen dirigixes dirigixo dirigí dirigíem dirigíeu dirigírem dirigíreu dirigís dirigíssem dirigísseu dirigíssim dirigíssiu n-occ occ sept val v
dirigir
Manar, liderar seguint una línia o normes.

dirimir /di.ɾiˈmi/ /di.ɾiˈmiɾ/ alg ant bal centr dirimeix dirimeixa dirimeixen dirimeixes dirimeixi dirimeixin dirimeixis dirimeixo dirimeixs dirimesc dirimesca dirimesquen dirimesques dirimesqui dirimesquin dirimesquis dirimia dirimida dirimides dirimien dirimies dirimiguem dirimiguera dirimigueren dirimigueres dirimiguessen dirimiguesses dirimiguessin dirimiguessis dirimigueu dirimigueva dirimigueven dirimigueves dirimigué dirimiguérem dirimiguéreu dirimigués dirimiguéssem dirimiguésseu dirimiguéssim dirimiguéssiu dirimiguévem dirimiguéveu dirimim dirimint dirimir dirimira dirimiran dirimirem dirimiren dirimires dirimireu dirimiria dirimirien dirimiries dirimiriva dirimiriven dirimirives dirimirà dirimiràs dirimiré dirimiríem dirimiríeu dirimirívem dirimiríveu dirimisc dirimisca dirimisco dirimiscos dirimisquem dirimisquen dirimisques dirimisqueu dirimissa dirimissen dirimisses dirimissi dirimissin dirimissis dirimist dirimit dirimits dirimiu dirimiva dirimiven dirimives dirimix dirimixa dirimixen dirimixes dirimixi dirimixin dirimixis dirimixo dirimixos dirimí dirimíem dirimíets dirimíeu dirimírem dirimíreu dirimís dirimíscon dirimíssem dirimísseu dirimíssim dirimíssiu dirimíssom dirimíssou dirimívem dirimíveu dirimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dirimir

disc /ˈdisk/ n masc
disco
Dispositiu d'enregistrament i d'emmagatzematge de dades d'accés directe que s'utilitza com a suport d'informació.
(hoquei sobre gel) Cos cilíndric de molt poca alçària fet de cautxú vulcanitzat de color negre.

disc compacte n masc
cedê

disc dur n masc
disco rígido

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
discalculia

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
disciplina
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
discrição

discret /disˈkɾet/ adj masc
discreto

discretament /disˌkɾe.taˈmen/ /disˌkɾe.taˈment/ /disˌkɾe.təˈmen/ /disˌkɾe.təˈment/ adv
discretamente

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
discriminação

discurs /disˈkurs/ n masc
discurso

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
discussão

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ bal discuteix discuteixen discuteixes discuteixi discuteixin discuteixis discuteixo discutesc discutesqui discutesquin discutesquis discutia discutida discutides discutien discuties discutiguem discutigueu discutim discutint discutir discutira discutiran discutirem discutiren discutires discutireu discutiria discutirien discutiries discutirà discutiràs discutiré discutiríem discutiríeu discutisc discutisca discutisquen discutisques discutissen discutisses discutissin discutissis discutit discutits discutiu discutix discutixen discutixes discutixo discutí discutíem discutíeu discutírem discutíreu discutís discutíssem discutísseu discutíssim discutíssiu n-occ occ sept val v
discutir
Examinar una qüestió fent-ne una valoració dels aspectes positius i negatius.
Contradir, posar en dubte.
(intransitiu) Expressar i argumentar opinions oposades.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
discórdia

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
disfarce
Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

disfressar /dis.fɾeˈsa/ /dis.fɾeˈsaɾ/ /dis.fɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disfressa disfressada disfressades disfressam disfressant disfressar disfressara disfressaran disfressarem disfressaren disfressares disfressareu disfressaria disfressarien disfressaries disfressarà disfressaràs disfressaré disfressaríem disfressaríeu disfressassen disfressasses disfressassin disfressassis disfressat disfressats disfressau disfressava disfressaven disfressaves disfresse disfressem disfressen disfresses disfressessen disfressesses disfressessin disfressessis disfresseu disfressi disfressin disfressis disfresso disfressà disfressàrem disfressàreu disfressàs disfressàssem disfressàsseu disfressàssim disfressàssiu disfressàvem disfressàveu disfressés disfresséssem disfressésseu disfresséssim disfresséssiu disfressí disfrès occ sept val v
disfarçar

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ n fem
disfagia

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
dislexia

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ alg ant bal cent dispar dispara disparada disparades disparaia disparaien disparaies disparam disparant disparar disparara dispararan dispararem dispararen disparares disparareu dispararia dispararien dispararies disparariva disparariven dispararives dispararà dispararàs dispararé dispararíem dispararíeu dispararívem dispararíveu disparassen disparasses disparassin disparassis disparat disparats disparau disparava disparaven disparaves disparavi disparavo dispare dispareguem dispareguessa dispareguessen dispareguesses disparegueu disparegués dispareguéssom dispareguéssou disparem disparen dispares disparessa disparessen disparesses disparessi disparessin disparessis dispareu dispari disparin disparis disparo disparos dispars disparà disparàiem disparàieu disparàrem disparàreu disparàs disparàssem disparàsseu disparàssim disparàssiu disparàvem disparàvets disparàveu disparàvom disparés disparéssem disparésseu disparéssim disparéssiu disparí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disparar atirar

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
disponível

disposar /dis.poˈza/ /dis.poˈzaɾ/ /dis.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disposa disposada disposades disposam disposant disposar disposara disposaran disposarem disposaren disposares disposareu disposaria disposarien disposaries disposarà disposaràs disposaré disposaríem disposaríeu disposassen disposasses disposassin disposassis disposat disposats disposau disposava disposaven disposaves dispose disposem disposen disposes disposessen disposesses disposessin disposessis disposeu disposi disposin disposis disposo disposà disposàrem disposàreu disposàs disposàssem disposàsseu disposàssim disposàssiu disposàvem disposàveu disposés disposéssem disposésseu disposéssim disposéssiu disposí dispòs occ sept val v
dispor
Col·locar coses en un ordre determinat.

dispositiu intrauterí n masc
DIU

disprosi n masc
disprósio

dissabte /diˈsap.te/ n masc
sábado

dissecar /di.seˈka/ /di.seˈkaɾ/ /di.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dissec disseca dissecada dissecades dissecam dissecant dissecar dissecara dissecaran dissecarem dissecaren dissecares dissecareu dissecaria dissecarien dissecaries dissecarà dissecaràs dissecaré dissecaríem dissecaríeu dissecassen dissecasses dissecassin dissecassis dissecat dissecats dissecau dissecava dissecaven dissecaves disseco dissecà dissecàrem dissecàreu dissecàs dissecàssem dissecàsseu dissecàssim dissecàssiu dissecàvem dissecàveu disseque dissequem dissequen disseques dissequessen dissequesses dissequessin dissequessis dissequeu dissequi dissequin dissequis dissequés dissequéssem dissequésseu dissequéssim dissequéssiu dissequí occ sept val v
empalhar

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
desenho

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disseny dissenya dissenyada dissenyades dissenyam dissenyant dissenyar dissenyara dissenyaran dissenyarem dissenyaren dissenyares dissenyareu dissenyaria dissenyarien dissenyaries dissenyarà dissenyaràs dissenyaré dissenyaríem dissenyaríeu dissenyassen dissenyasses dissenyassin dissenyassis dissenyat dissenyats dissenyau dissenyava dissenyaven dissenyaves dissenye dissenyem dissenyen dissenyes dissenyessen dissenyesses dissenyessin dissenyessis dissenyeu dissenyi dissenyin dissenyis dissenyo dissenyà dissenyàrem dissenyàreu dissenyàs dissenyàssem dissenyàsseu dissenyàssim dissenyàssiu dissenyàvem dissenyàveu dissenyés dissenyéssem dissenyésseu dissenyéssim dissenyéssiu dissenyí occ sept val v
desenhar

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ n fem
dissertação

disset number
dezassete dezessete

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ number
décimo-sétimo décimo sétimo

dissipar /di.siˈpa/ /di.siˈpaɾ/ alg ant bal cent dissip dissipa dissipada dissipades dissipaia dissipaien dissipaies dissipam dissipant dissipar dissipara dissiparan dissiparem dissiparen dissipares dissipareu dissiparia dissiparien dissiparies dissipariva dissipariven dissiparives dissiparà dissiparàs dissiparé dissiparíem dissiparíeu dissiparívem dissiparíveu dissipassen dissipasses dissipassin dissipassis dissipat dissipats dissipau dissipava dissipaven dissipaves dissipavi dissipavo dissipe dissipeguem dissipeguessa dissipeguessen dissipeguesses dissipegueu dissipegués dissipeguéssom dissipeguéssou dissipem dissipen dissipes dissipessa dissipessen dissipesses dissipessi dissipessin dissipessis dissipeu dissipi dissipin dissipis dissipo dissipos dissips dissipà dissipàiem dissipàieu dissipàrem dissipàreu dissipàs dissipàssem dissipàsseu dissipàssim dissipàssiu dissipàvem dissipàvets dissipàveu dissipàvom dissipés dissipéssem dissipésseu dissipéssim dissipéssiu dissipí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dissipar

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ bal dissol dissolc dissoldran dissoldre dissoldrem dissoldreu dissoldria dissoldrien dissoldries dissoldrà dissoldràs dissoldré dissoldríem dissoldríeu dissolem dissolen dissolent dissoleu dissolga dissolguem dissolguen dissolguera dissolgueren dissolgueres dissolgues dissolguessen dissolguesses dissolguessin dissolguessis dissolgueu dissolgui dissolguin dissolguis dissolgué dissolguérem dissolguéreu dissolgués dissolguéssem dissolguésseu dissolguéssim dissolguéssiu dissolguí dissolia dissolien dissolies dissols dissolt dissolta dissoltes dissolts dissolíem dissolíeu occ val v
dissolver

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
dissolução

dissuadir /di.su.aˈði/ /di.su.aˈðiɾ/ /di.su.əˈði/ bal dissuadeix dissuadeixen dissuadeixes dissuadeixi dissuadeixin dissuadeixis dissuadeixo dissuadesc dissuadesqui dissuadesquin dissuadesquis dissuadia dissuadida dissuadides dissuadien dissuadies dissuadiguem dissuadigueu dissuadim dissuadint dissuadir dissuadira dissuadiran dissuadirem dissuadiren dissuadires dissuadireu dissuadiria dissuadirien dissuadiries dissuadirà dissuadiràs dissuadiré dissuadiríem dissuadiríeu dissuadisc dissuadisca dissuadisquen dissuadisques dissuadissen dissuadisses dissuadissin dissuadissis dissuadit dissuadits dissuadiu dissuadix dissuadixen dissuadixes dissuadixo dissuadí dissuadíem dissuadíeu dissuadírem dissuadíreu dissuadís dissuadíssem dissuadísseu dissuadíssim dissuadíssiu n-occ occ sept val v
dissuadir

distanàsia /dis.taˈna.zi.a/ /dis.təˈna.zi.ə/ n fem
distanásia

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
distinção

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ alg ant bal centr distingeix distingeixa distingeixen distingeixes distingeixi distingeixin distingeixis distingeixo distingeixs distingesc distingesca distingesquen distingesques distingesqui distingesquin distingesquis distingia distingida distingides distingien distingies distingiguem distingiguera distingigueren distingigueres distingiguessen distingiguesses distingiguessin distingiguessis distingigueu distingigueva distingigueven distingigueves distingigué distingiguérem distingiguéreu distingigués distingiguéssem distingiguésseu distingiguéssim distingiguéssiu distingiguévem distingiguéveu distingim distingint distingir distingira distingiran distingirem distingiren distingires distingireu distingiria distingirien distingiries distingiriva distingiriven distingirives distingirà distingiràs distingiré distingiríem distingiríeu distingirívem distingiríveu distingisc distingisca distingisco distingiscos distingisquem distingisquen distingisques distingisqueu distingissa distingissen distingisses distingissi distingissin distingissis distingist distingit distingits distingiu distingiva distingiven distingives distingix distingixa distingixen distingixes distingixi distingixin distingixis distingixo distingixos distingí distingíem distingíets distingíeu distingírem distingíreu distingís distingíscon distingíssem distingísseu distingíssim distingíssiu distingíssom distingíssou distingívem distingíveu distingíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distinguir
Diferenciar, discriminar.

distintament /disˌtin.taˈmen/ /disˌtin.taˈment/ /disˌtin.təˈmen/ /disˌtin.təˈment/ adv
distintamente

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
distribuição

distribuir /dis.tɾi.buˈiɾ/ /dis.tɾi.βuˈi/ alg bal distribueix distribueixen distribueixes distribueixi distribueixin distribueixis distribueixo distribueixs distribuesc distribuesca distribuesquen distribuesques distribuesqui distribuesquin distribuesquis distribuint distribuir distribuiran distribuirem distribuireu distribuiria distribuirien distribuiries distribuirà distribuiràs distribuiré distribuiríem distribuiríeu distribuí distribuíem distribuíeu distribuírem distribuíreu distribuís distribuíssem distribuísseu distribuíssim distribuíssiu distribuïa distribuïda distribuïdes distribuïen distribuïes distribuïguem distribuïgueu distribuïm distribuïra distribuïren distribuïres distribuïsc distribuïsca distribuïsquen distribuïsques distribuïssen distribuïsses distribuïssin distribuïssis distribuït distribuïts distribuïu distribuïx distribuïxen distribuïxes distribuïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distribuir

disturbi /disˈtur.bi/ n masc
perturbação

distància /disˈtan.si.a/ n fem
distância
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

disúria /diˈzu.ɾi.a/ /diˈzu.ɾi.ə/ n fem
disúria

dit n masc
dedo
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
domingo

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
sexta-feira sexta

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ alg ant bal centr divergeix divergeixa divergeixen divergeixes divergeixi divergeixin divergeixis divergeixo divergeixs divergesc divergesca divergesquen divergesques divergesqui divergesquin divergesquis divergia divergida divergides divergien divergies divergiguem divergiguera divergigueren divergigueres divergiguessen divergiguesses divergiguessin divergiguessis divergigueu divergigueva divergigueven divergigueves divergigué divergiguérem divergiguéreu divergigués divergiguéssem divergiguésseu divergiguéssim divergiguéssiu divergiguévem divergiguéveu divergim divergint divergir divergira divergiran divergirem divergiren divergires divergireu divergiria divergirien divergiries divergiriva divergiriven divergirives divergirà divergiràs divergiré divergiríem divergiríeu divergirívem divergiríveu divergisc divergisca divergisco divergiscos divergisquem divergisquen divergisques divergisqueu divergissa divergissen divergisses divergissi divergissin divergissis divergist divergit divergits divergiu divergiva divergiven divergives divergix divergixa divergixen divergixes divergixi divergixin divergixis divergixo divergixos divergí divergíem divergíets divergíeu divergírem divergíreu divergís divergíscon divergíssem divergísseu divergíssim divergíssiu divergíssom divergíssou divergívem divergíveu divergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
divergir

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
divergência
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ adj masc
diferente

diversificar /di.veɾ.si.fiˈkaɾ/ /di.vəɾ.si.fiˈka/ /di.βer.si.fiˈka/ /di.βeɾ.si.fiˈka/ /di.βər.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) diversific diversifica diversificada diversificades diversificam diversificant diversificar diversificara diversificaran diversificarem diversificaren diversificares diversificareu diversificaria diversificarien diversificaries diversificarà diversificaràs diversificaré diversificaríem diversificaríeu diversificassen diversificasses diversificassin diversificassis diversificat diversificats diversificau diversificava diversificaven diversificaves diversifico diversificà diversificàrem diversificàreu diversificàs diversificàssem diversificàsseu diversificàssim diversificàssiu diversificàvem diversificàveu diversifique diversifiquem diversifiquen diversifiques diversifiquessen diversifiquesses diversifiquessin diversifiquessis diversifiqueu diversifiqui diversifiquin diversifiquis diversifiqués diversifiquéssem diversifiquésseu diversifiquéssim diversifiquéssiu diversifiquí occ sept val v
diversificar

diversió n fem
diversão

divertir /di.veɾˈtiɾ/ /di.vəɾˈti/ /di.βerˈti/ /di.βeɾˈti/ /di.βərˈti/ bal diverteix diverteixen diverteixes diverteixi diverteixin diverteixis diverteixo divertesc divertesqui divertesquin divertesquis divertia divertida divertides divertien diverties divertiguem divertigueu divertim divertint divertir divertira divertiran divertirem divertiren divertires divertireu divertiria divertirien divertiries divertirà divertiràs divertiré divertiríem divertiríeu divertisc divertisca divertisquen divertisques divertissen divertisses divertissin divertissis divertit divertits divertiu divertix divertixen divertixes divertixo divertí divertíem divertíeu divertírem divertíreu divertís divertíssem divertísseu divertíssim divertíssiu n-occ occ sept val v
divertir
Distreure, entretenir, passar una bona estona.
distrair
Apartar, desviar o allunyar.

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ adj masc
divertido

divinitat /di.vi.niˈtat/ /di.vi.niˈtat/ /di.βi.niˈtat/ n fem
divindade

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
lema
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
moeda estrangeira
Moneda estrangera.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ adj
divisível

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
divisão

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ n masc
divisor

divo /ˈdi.vo/ /ˈdi.vu/ /ˈdi.βo/ /ˈdi.βu/ n masc
divo

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
divórcio

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
divorciado
Separat pel divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
dezoito

divuitè /di.βujˈte/ number
décimo-oitavo

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
divino
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

dixi /ˈdik.si/ n fem
dêixis

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
diálogo

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
diâmetro

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
dia a dia

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ n fem
diérese

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
diocese

diòxid /diˈɔk.sit/ n masc
bióxido

diòxid de sofre n masc
dióxido de enxofre

diürn /diˈurn/ adj masc
diurno

diürètic /di.uˈɾɛ.tik/ adj masc
diurético

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
dom
Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dobl dobla doblada doblades doblam doblant doblar doblara doblaran doblarem doblaren doblares doblareu doblaria doblarien doblaries doblarà doblaràs doblaré doblaríem doblaríeu doblassen doblasses doblassin doblassis doblat doblats doblau doblava doblaven doblaves doble doblem doblen dobles doblessen doblesses doblessin doblessis dobleu dobli doblin doblis doblo doblà doblàrem doblàreu doblàs doblàssem doblàsseu doblàssim doblàssiu doblàvem doblàveu doblés dobléssem doblésseu dobléssim dobléssiu doblí occ sept val v
dobrar
Multiplicar per dos.
(futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
dobragem

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
dobro duplo
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
duplo
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dobleg doblega doblegada doblegades doblegam doblegant doblegar doblegara doblegaran doblegarem doblegaren doblegares doblegareu doblegaria doblegarien doblegaries doblegarà doblegaràs doblegaré doblegaríem doblegaríeu doblegassen doblegasses doblegassin doblegassis doblegat doblegats doblegau doblegava doblegaven doblegaves doblego doblegue dobleguem dobleguen doblegues dobleguessen dobleguesses dobleguessin dobleguessis doblegueu doblegui dobleguin dobleguis doblegués dobleguéssem dobleguésseu dobleguéssim dobleguéssiu dobleguí doblegà doblegàrem doblegàreu doblegàs doblegàssem doblegàsseu doblegàssim doblegàssiu doblegàvem doblegàveu occ sept val v
dobrar
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

doblet /dobˈbɫet/ /dobˈbɫət/ /doˈbɫet/ /doˈβɫet/ /dubˈbɫɛt/ /duˈβɫɛt/ n masc
dobrete

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
doutor
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

doctorat /dok.toˈɾat/ /duk.tuˈɾat/ n masc
doutoramento
Estudis universitaris de tercer cicle necessaris per a obtenir el títol de doctor.
Títol universitari que acredita que una persona ha superat els estudis de doctorat i la tesi doctoral.

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
doutrina

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
documento

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
documentação

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) document documenta documentada documentades documentam documentant documentar documentara documentaran documentarem documentaren documentares documentareu documentaria documentarien documentaries documentarà documentaràs documentaré documentaríem documentaríeu documentassen documentasses documentassin documentassis documentat documentats documentau documentava documentaven documentaves documente documentem documenten documentes documentessen documentesses documentessin documentessis documenteu documenti documentin documentis documento documentà documentàrem documentàreu documentàs documentàssem documentàsseu documentàssim documentàssiu documentàvem documentàveu documentés documentéssem documentésseu documentéssim documentéssiu documentí occ sept val v
documentar

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
documentário

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ n masc
dodecágono

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
delfim golfinho

dofí del Plata n masc
franciscana

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogma

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
dogmático

dogmàticament /doɡˌma.ti.kaˈmen/ /doɡˌma.ti.kaˈment/ /doɡˌma.ti.kəˈment/ /duɡˌma.ti.kəˈmen/ adv
dogmaticamente

dol /ˈdɔɫ/ n masc
luto

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ bal dol dolc doldran doldre o doler doldrem doldreu doldria doldrien doldries doldrà doldràs doldré doldríem doldríeu dolem dolen dolent doleu dolga dolguda dolgudes dolguem dolguen dolguera dolgueren dolgueres dolgues dolguessen dolguesses dolguessin dolguessis dolgueu dolgui dolguin dolguis dolgut dolguts dolgué dolguérem dolguéreu dolgués dolguéssem dolguésseu dolguéssim dolguéssiu dolguí dolia dolien dolies dols dolíem dolíeu eiv v.cent val v
doer

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
mau ruim
Que fa el mal, que no és bo

dolmen /ˈdɔɫ.men/ /ˈdɔɫ.mən/ n masc
anta

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
dor
Patiment, pena.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
dolorosamente

dolç adj masc
doce

dolçament /ˌdoɫ.saˈmen/ /ˌdoɫ.saˈment/ /ˌdoɫ.səˈmen/ /ˌdoɫ.səˈment/ adv
docemente

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ n fem
doçura

domesticar /do.mes.tiˈka/ /do.mes.tiˈkaɾ/ /du.məs.tiˈka/ alg ant bal cent domestic domestica domesticada domesticades domesticaia domesticaien domesticaies domesticam domesticant domesticar domesticara domesticaran domesticarem domesticaren domesticares domesticareu domesticaria domesticarien domesticaries domesticariva domesticariven domesticarives domesticarà domesticaràs domesticaré domesticaríem domesticaríeu domesticarívem domesticaríveu domesticassen domesticasses domesticassin domesticassis domesticat domesticats domesticau domesticava domesticaven domesticaves domesticavi domesticavo domestico domesticos domesticà domesticàiem domesticàieu domesticàrem domesticàreu domesticàs domesticàssem domesticàsseu domesticàssim domesticàssiu domesticàvem domesticàvets domesticàveu domesticàvom domestique domestiqueguem domestiqueguessa domestiqueguessen domestiqueguesses domestiquegueu domestiquegués domestiqueguéssom domestiqueguéssou domestiquem domestiquen domestiques domestiquessa domestiquessen domestiquesses domestiquessi domestiquessin domestiquessis domestiqueu domestiqui domestiquin domestiquis domestiqués domestiquéssem domestiquésseu domestiquéssim domestiquéssiu domestiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
domesticar

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ n masc
domicílio

dominació /do.mi.na.siˈo/ /do.mi.nə.siˈo/ /du.mi.nə.siˈo/ n masc
dominação

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) domina dominada dominades dominam dominant dominar dominara dominaran dominarem dominaren dominares dominareu dominaria dominarien dominaries dominarà dominaràs dominaré dominaríem dominaríeu dominassen dominasses dominassin dominassis dominat dominats dominau dominava dominaven dominaves domine dominem dominen domines dominessen dominesses dominessin dominessis domineu domini dominin dominis domino dominà dominàrem dominàreu dominàs dominàssem dominàsseu dominàssim dominàssiu dominàvem dominàveu dominés dominéssem dominésseu dominéssim dominéssiu dominí domín occ sept val v
dominar
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

domini lingüístic n masc
dominio linguístico

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ adj masc
dominicano
Relatiu o pertanyent a Santo Domingo o a la República Dominicana.

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ n masc
dominicano
Persona que habita o és originària de Santo Domingo o de la República Dominicana.

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
damasco

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
doméstico

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
mulher
Persona del sexe femení.
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
doação

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ alg bal bal (1) dar don donada donades donam donant donar donara donaran donarem donaren donares donareu donaria donarien donaries donarà donaràs donaré donaríem donaríeu donassen donasses donassin donassis donat donats donau donava donaven donaves done donem donen donessen donesses donessin donessis doneu doni donin donis dono donà donàrem donàreu donàs donàssem donàsseu donàssim donàssiu donàvem donàveu donés donéssem donésseu donéssim donéssiu doní dóna dónes occ sept val v
dar
Entregar de franc, regalar.

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopamina

dorayaki /do.ɾaˈja.ki/ n masc
dorayaki

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ alg bal dorm dorma dormen dormes dormi dormia dormida dormides dormien dormies dormiguem dormigueu dormim dormin dormint dormir dormira dormiran dormirem dormiren dormires dormireu dormiria dormirien dormiries dormirà dormiràs dormiré dormiríem dormiríeu dormis dormissen dormisses dormissin dormissis dormit dormits dormiu dormo dorms dormí dormíem dormíeu dormírem dormíreu dormís dormíssem dormísseu dormíssim dormíssiu occ sept val v
dormir

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
dormitório

dos number
duas dois

dos-cents /ˌdoˈsens/ number
duzentos

dosar /doˈza/ /doˈzaɾ/ /duˈza/ alg dos dosa dosada dosades dosant dosar dosaran dosarem dosaren dosares dosareu dosaria dosarien dosaries dosarà dosaràs dosaré dosaríem dosaríeu dosat dosats dosau dosava dosaven dosaves dose dosem dosen doses dosessen dosesses dosessin dosessis doseu dosi dosin dosis doso dosà dosàrem dosàreu dosàvem dosàveu dosés doséssem dosésseu doséssim doséssiu dosí occ sept v
dosar
Prescriure la dosi d’un medicament.

dosi n fem
dose

dot /ˈdɔt/ n masc
dote
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
doze

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
dúzia

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
décimo-segundo duodécimo
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
dragão

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ n fem
dracma
Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

draconià /dɾa.ko.niˈa/ /dɾə.ko.niˈa/ /dɾə.ku.niˈa/ adj masc
draconiano

dragona /dɾaˈɣo.na/ /dɾəˈɣo.nə/ n fem
dragoa

dragó /dɾəˈɣo/ n masc
lagartixa
Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
drama

dramàticament /dɾaˌma.ti.kaˈmen/ /dɾaˌma.ti.kaˈment/ /dɾəˌma.ti.kəˈmen/ /dɾəˌma.ti.kəˈment/ adv
dramaticamente

drap /ˈdɾap/ n masc
pano

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
estaleiro

drecera /dɾeˈse.ɾa/ n masc
atalho
Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.

drenar /dɾeˈna/ /dɾeˈnaɾ/ /dɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dren drena drenada drenades drenam drenant drenar drenara drenaran drenarem drenaren drenares drenareu drenaria drenarien drenaries drenarà drenaràs drenaré drenaríem drenaríeu drenassen drenasses drenassin drenassis drenat drenats drenau drenava drenaven drenaves drene drenem drenen drenes drenessen drenesses drenessin drenessis dreneu dreni drenin drenis dreno drenà drenàrem drenàreu drenàs drenàssem drenàsseu drenàssim drenàssiu drenàvem drenàveu drenés drenéssem drenésseu drenéssim drenéssiu drení occ sept val v
drenar

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
direito
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
reto
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
direito
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
direita
Costat dret.

dretament /ˌdɾe.taˈmen/ /ˌdɾe.taˈment/ /ˌdɾə.təˈment/ /ˌdɾɛ.təˈmen/ adv
direitamente
D'una manera dreta, de dret, en línia recta.

dringar /dɾiŋˈɡa/ /dɾiŋˈɡaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dring dringa dringada dringades dringam dringant dringar dringara dringaran dringarem dringaren dringares dringareu dringaria dringarien dringaries dringarà dringaràs dringaré dringaríem dringaríeu dringassen dringasses dringassin dringassis dringat dringats dringau dringava dringaven dringaves dringo dringue dringuem dringuen dringues dringuessen dringuesses dringuessin dringuessis dringueu dringui dringuin dringuis dringués dringuéssem dringuésseu dringuéssim dringuéssiu dringuí dringà dringàrem dringàreu dringàs dringàssem dringàsseu dringàssim dringàssiu dringàvem dringàveu occ sept val v
tinir

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
droga

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
druida

druïdessa /dɾu.iˈðe.sa/ /dɾu.iˈðə.sə/ /dɾu.iˈðɛ.sə/ n fem
druidesa

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
aduana alfândega

duaner /du.aˈne/ /du.aˈneɾ/ /du.əˈne/ adj masc
aduaneiro

dubni n masc
dúbnio

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dubt dubta dubtada dubtades dubtam dubtant dubtar dubtara dubtaran dubtarem dubtaren dubtares dubtareu dubtaria dubtarien dubtaries dubtarà dubtaràs dubtaré dubtaríem dubtaríeu dubtassen dubtasses dubtassin dubtassis dubtat dubtats dubtau dubtava dubtaven dubtaves dubte dubtem dubten dubtes dubtessen dubtesses dubtessin dubtessis dubteu dubti dubtin dubtis dubto dubtà dubtàrem dubtàreu dubtàs dubtàssem dubtàsseu dubtàssim dubtàssiu dubtàvem dubtàveu dubtés dubtéssem dubtésseu dubtéssim dubtéssiu dubtí occ sept val v
duvidar
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
dúvida incerteza

dubtosament /dupˌto.zaˈmen/ /dupˌto.zaˈment/ /dupˌto.zəˈmen/ /dupˌto.zəˈment/ adv
dubitavelmente

dubtós /dupˈtos/ adj masc
dúbio

duc n masc
duque
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
ducado
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

dues /ˈdu.es/ number
duas
Forma femenina de dos ‎(«cardinal»).

dues-centes /ˌdu.eˈsen.tes/ /ˌdu.əˈsen.təs/ number
duzentas
Forma femenina de dos-cents.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
duna

duodenal /du.o.ðeˈnaɫ/ /du.o.ðəˈnaɫ/ /du.u.ðəˈnaɫ/ adj
duodenal

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
duodeno

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) duplic duplica duplicada duplicades duplicam duplicant duplicar duplicara duplicaran duplicarem duplicaren duplicares duplicareu duplicaria duplicarien duplicaries duplicarà duplicaràs duplicaré duplicaríem duplicaríeu duplicassen duplicasses duplicassin duplicassis duplicat duplicats duplicau duplicava duplicaven duplicaves duplico duplicà duplicàrem duplicàreu duplicàs duplicàssem duplicàsseu duplicàssim duplicàssiu duplicàvem duplicàveu duplique dupliquem dupliquen dupliques dupliquessen dupliquesses dupliquessin dupliquessis dupliqueu dupliqui dupliquin dupliquis dupliqués dupliquéssem dupliquésseu dupliquéssim dupliquéssiu dupliquí occ sept val v
duplicar

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
duquesa

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
duro
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ bal du duc duem duen duent dueu duga duguem duguen duguera dugueren dugueres dugues duguessen duguesses duguessin duguessis dugueu dugui duguin duguis dugué duguérem duguéreu dugués duguéssem duguésseu duguéssim duguéssiu duguí duia duien duies duim duis duit duita duites duits dur duran durem dureu duria durien duries durà duràs duré duríem duríeu dus dut duta dutes duts duu duus dúiem dúieu occ val v
levar
Portar posat.
Portar amb les mans, a la butxaca, carregar amb el cos alguna cosa.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
durante

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dur dura durada durades duram durant durar durara duraran durarem duraren durares durareu duraria durarien duraries durarà duraràs duraré duraríem duraríeu durassen durasses durassin durassis durat durats durau durava duraven duraves dure durem duren dures duressen duresses duressin duressis dureu duri durin duris duro durà duràrem duràreu duràs duràssem duràsseu duràssim duràssiu duràvem duràveu durés duréssem durésseu duréssim duréssiu durí occ sept val v
durar

duresa /duˈɾe.za/ /duˈɾə.zə/ /duˈɾɛ.zə/ n fem
dureza

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
duche chuveiro
Bany pres en una dutxa.

dàctil /ˈdak.tiɫ/ n masc
dátilo
(literatura) Vers de mètrica grecollatina compost per una síl·laba llarga seguida de dues breus.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ adj
dalmaciano
Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n masc
dalmaciano
(invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
(epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n neut
dalmaciano
Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàrsena /ˈðaɾ.se.na/ /ˈðaɾ.sə.nə/ n fem
doca

dàtil n masc
datil tâmara

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
década
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
labirinto
Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
défice

dèficit estructural n masc
déficit estrutural

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
déspota

déu n masc
deus divinidade

díode n masc
díodo

díptic /ˈdip.tik/ n masc
díptico

dírham /ˈdir.əm/ /ˈdiɾ.am/ n masc
dirrã

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
dócil
Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
dólar

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
donut rosquinha
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ n neut
ebanista
Persona que treballa amb fustes fines.

eclesiàstic /e.kɫe.ziˈas.tik/ /ə.kɫə.ziˈas.tik/ adj masc
eclesiástico
Relatiu o pertanyent a l'església o al clergat.

eclipsar /e.klipˈsa/ /e.klipˈsaɾ/ /ə.kɫipˈsa/ alg ant bal cent eclips eclipsa eclipsada eclipsades eclipsaia eclipsaien eclipsaies eclipsam eclipsant eclipsar eclipsara eclipsaran eclipsarem eclipsaren eclipsares eclipsareu eclipsaria eclipsarien eclipsaries eclipsariva eclipsariven eclipsarives eclipsarà eclipsaràs eclipsaré eclipsaríem eclipsaríeu eclipsarívem eclipsaríveu eclipsassen eclipsasses eclipsassin eclipsassis eclipsat eclipsats eclipsau eclipsava eclipsaven eclipsaves eclipsavi eclipsavo eclipse eclipseguem eclipseguessa eclipseguessen eclipseguesses eclipsegueu eclipsegués eclipseguéssom eclipseguéssou eclipsem eclipsen eclipses eclipsessa eclipsessen eclipsesses eclipsessi eclipsessin eclipsessis eclipseu eclipsi eclipsin eclipsis eclipso eclipsos eclipss eclipsà eclipsàiem eclipsàieu eclipsàrem eclipsàreu eclipsàs eclipsàssem eclipsàsseu eclipsàssim eclipsàssiu eclipsàvem eclipsàvets eclipsàveu eclipsàvom eclipsés eclipséssem eclipsésseu eclipséssim eclipséssiu eclipsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eclipsar

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
eclipse

eclèctic /eˈkɫɛk.tik/ /əˈkɫɛk.tik/ adj masc
eclético

eclècticament /eˌkɫɛk.ti.kaˈmen/ /eˌkɫɛk.ti.kaˈment/ /əˌkɫɛk.ti.kəˈmen/ /əˌkɫɛk.ti.kəˈment/ adv
ecleticamente

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
eco

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
ecoansiedade

ecografia /ˌe.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ˌɛ.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌɛ.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ecografia

ecològic /e.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.kuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
ecológico

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
economia
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

economitzar /e.ko.no.miˈd͡za/ /e.ko.no.miˈza/ /e.ko.no.miˈzaɾ/ /ə.ko.no.miˈd͡za/ /ə.ku.nu.miˈd͡za/ alg ant bal cent economitz economitza economitzada economitzades economitzaia economitzaien economitzaies economitzam economitzant economitzar economitzara economitzaran economitzarem economitzaren economitzares economitzareu economitzaria economitzarien economitzaries economitzariva economitzariven economitzarives economitzarà economitzaràs economitzaré economitzaríem economitzaríeu economitzarívem economitzaríveu economitzassen economitzasses economitzassin economitzassis economitzat economitzats economitzau economitzava economitzaven economitzaves economitzavi economitzavo economitze economitzeguem economitzeguessa economitzeguessen economitzeguesses economitzegueu economitzegués economitzeguéssom economitzeguéssou economitzem economitzen economitzes economitzessa economitzessen economitzesses economitzessi economitzessin economitzessis economitzeu economitzi economitzin economitzis economitzo economitzos economitzs economitzà economitzàiem economitzàieu economitzàrem economitzàreu economitzàs economitzàssem economitzàsseu economitzàssim economitzàssiu economitzàvem economitzàvets economitzàveu economitzàvom economitzés economitzéssem economitzésseu economitzéssim economitzéssiu economitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
economizar

econòmic /e.koˈnɔ.mik/ /ə.koˈnɔ.mik/ /ə.kuˈnɔ.mik/ adj masc
económico

econòmicament /e.koˌnɔ.mi.kaˈmen/ /e.koˌnɔ.mi.kaˈment/ /ə.koˌnɔ.mi.kəˈment/ /ə.kuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
economicamente

ecoturisme n masc
ecoturismo

ectoderma /ek.toˈðeɾ.ma/ /ək.toˈðəɾ.mə/ /ək.tuˈðɛr.mə/ n masc
ectoderme

edat /eˈðat/ n fem
idade
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
edição

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
edito

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
edifício prédio

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) edit edita editada editades editam editant editar editara editaran editarem editaren editares editareu editaria editarien editaries editarà editaràs editaré editaríem editaríeu editassen editasses editassin editassis editat editats editau editava editaven editaves edite editem editen edites editessen editesses editessin editessis editeu editi editin editis edito edità editàrem editàreu editàs editàssem editàsseu editàssim editàssiu editàvem editàveu edités editéssem editésseu editéssim editéssiu edití occ sept val v
editar
Preparar la publicació d’una obra impresa o gravada.
(informàtica) Preparar o modificar dades.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n masc
editorial
Gènere periodístic d'opinió sense firma que reflecteix l'opinió de l'empresa que gestiona el mitjà.

edredó /e.ðɾeˈðo/ /ə.ðɾəˈðo/ n masc
edredom

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
educação
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educació especial n fem
educação especial

educació popular n fem
educação popular

educació primària n fem
básico

educació religiosa n fem
pedagogia religiosa

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
educado

educatiu /e.ðu.kaˈtiw/ /ə.ðu.kəˈtiw/ adj masc
educacional
Relatiu o pertanyent a l'educació.
Que educa, que transmet coneixements, actituds, valors o formes de cultura, que serveix per a transmetre'ls.

efa /ˈe.fa/ /ˈe.fə/ n fem
efe

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
efeito

efecte hivernacle n masc
efeito estufa

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
caixa
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efeminadament /e.fe.miˌna.ðaˈmen/ /e.fe.miˌna.ðaˈment/ /ə.fə.miˌna.ðəˈmen/ /ə.fə.miˌna.ðəˈment/ adv
efeminadamente

eficient /e.fi.siˈen/ /e.fi.siˈent/ /ə.fi.siˈen/ /ə.fi.siˈent/ adj
eficiente

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
eficácia

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
efémero
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

efímera /eˈfi.me.ɾa/ /əˈfi.mə.ɾə/ n fem
efemérida
Insecte pterigot, d'ales membranoses, amb dos o tres cercs, que viu a l'aigua fins que surt per aparellar-se i morir quasi immediatament.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ egípcia adj masc
egípcio
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
egípcio
Persona que habita o és originària d'Egipte.
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
arinca hadoque

egocentrisme /e.ɣo.senˈtɾiz.me/ /ə.ɣo.sənˈtɾiz.mə/ /ə.ɣu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
egocentrismo

egocèntric /e.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣuˈsɛn.tɾik/ adj masc
egocêntrico

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
egoísmo

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
egoísta

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
égua

eh /ˈe/ /ˈə/ /ˈɛ/ Interjection
hem
(interrogatiu) Petició d’atenció.

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
ferramenta instrumento
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
einsténio

eix /ˈejʃ/ n masc
eixo
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
enxame

eixamar /e.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈmaɾ/ /ə.ʃəˈma/ alg ant bal cent eiv eixam eixama eixamada eixamades eixamaia eixamaien eixamaies eixamam eixamant eixamar eixamara eixamaran eixamarem eixamaren eixamares eixamareu eixamaria eixamarien eixamaries eixamariva eixamariven eixamarives eixamarà eixamaràs eixamaré eixamaríem eixamaríeu eixamarívem eixamaríveu eixamassen eixamasses eixamassin eixamassis eixamat eixamats eixamau eixamava eixamaven eixamaves eixamavi eixamavo eixame eixameguem eixameguessa eixameguessen eixameguesses eixamegueu eixamegués eixameguéssom eixameguéssou eixamem eixamen eixames eixamessa eixamessen eixamesses eixamessi eixamessin eixamessis eixameu eixami eixamin eixamis eixamo eixamos eixams eixamà eixamàiem eixamàieu eixamàrem eixamàreu eixamàs eixamàssem eixamàsseu eixamàssim eixamàssiu eixamàvem eixamàvets eixamàveu eixamàvom eixamés eixaméssem eixamésseu eixaméssim eixaméssiu eixamí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enxamear

eixamenar /e.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈnaɾ/ /ə.ʃə.məˈna/ alg ant bal cent eiv eixamena eixamenada eixamenades eixamenaia eixamenaien eixamenaies eixamenam eixamenant eixamenar eixamenara eixamenaran eixamenarem eixamenaren eixamenares eixamenareu eixamenaria eixamenarien eixamenaries eixamenariva eixamenariven eixamenarives eixamenarà eixamenaràs eixamenaré eixamenaríem eixamenaríeu eixamenarívem eixamenaríveu eixamenassen eixamenasses eixamenassin eixamenassis eixamenat eixamenats eixamenau eixamenava eixamenaven eixamenaves eixamenavi eixamenavo eixamene eixameneguem eixameneguessa eixameneguessen eixameneguesses eixamenegueu eixamenegués eixameneguéssom eixameneguéssou eixamenem eixamenen eixamenes eixamenessa eixamenessen eixamenesses eixamenessi eixamenessin eixamenessis eixameneu eixameni eixamenin eixamenis eixameno eixamenos eixamenà eixamenàiem eixamenàieu eixamenàrem eixamenàreu eixamenàs eixamenàssem eixamenàsseu eixamenàssim eixamenàssiu eixamenàvem eixamenàvets eixamenàveu eixamenàvom eixamenés eixamenéssem eixamenésseu eixamenéssim eixamenéssiu eixamení eixamèn n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enxamear

eixordar /e.ʃoɾˈða/ /ej.ʃorˈða/ /ej.ʃoɾˈðaɾ/ /ə.ʃoɾˈða/ /ə.ʃurˈða/ alg ant bal cent eiv eixord eixorda eixordada eixordades eixordaia eixordaien eixordaies eixordam eixordant eixordar eixordara eixordaran eixordarem eixordaren eixordares eixordareu eixordaria eixordarien eixordaries eixordariva eixordariven eixordarives eixordarà eixordaràs eixordaré eixordaríem eixordaríeu eixordarívem eixordaríveu eixordassen eixordasses eixordassin eixordassis eixordat eixordats eixordau eixordava eixordaven eixordaves eixordavi eixordavo eixorde eixordeguem eixordeguessa eixordeguessen eixordeguesses eixordegueu eixordegués eixordeguéssom eixordeguéssou eixordem eixorden eixordes eixordessa eixordessen eixordesses eixordessi eixordessin eixordessis eixordeu eixordi eixordin eixordis eixordo eixordos eixords eixordà eixordàiem eixordàieu eixordàrem eixordàreu eixordàs eixordàssem eixordàsseu eixordàssim eixordàssiu eixordàvem eixordàvets eixordàveu eixordàvom eixordés eixordéssem eixordésseu eixordéssim eixordéssiu eixordí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ensurdecer

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
secador

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eixug eixuga eixugada eixugades eixugam eixugant eixugar eixugara eixugaran eixugarem eixugaren eixugares eixugareu eixugaria eixugarien eixugaries eixugarà eixugaràs eixugaré eixugaríem eixugaríeu eixugassen eixugasses eixugassin eixugassis eixugat eixugats eixugau eixugava eixugaven eixugaves eixugo eixugue eixuguem eixuguen eixugues eixuguessen eixuguesses eixuguessin eixuguessis eixugueu eixugui eixuguin eixuguis eixugués eixuguéssem eixuguésseu eixuguéssim eixuguéssiu eixuguí eixugà eixugàrem eixugàreu eixugàs eixugàssem eixugàsseu eixugàssim eixugàssiu eixugàvem eixugàveu occ sept val v
enxugar
Llevar la humitat superficial d'una cosa.

ejectar /e.d͡ʒekˈta/ /e.d͡ʒekˈtaɾ/ /e.ʒekˈta/ /ə.ʒəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eject ejecta ejectada ejectades ejectam ejectant ejectar ejectara ejectaran ejectarem ejectaren ejectares ejectareu ejectaria ejectarien ejectaries ejectarà ejectaràs ejectaré ejectaríem ejectaríeu ejectassen ejectasses ejectassin ejectassis ejectat ejectats ejectau ejectava ejectaven ejectaves ejecte ejectem ejecten ejectes ejectessen ejectesses ejectessin ejectessis ejecteu ejecti ejectin ejectis ejecto ejectà ejectàrem ejectàreu ejectàs ejectàssem ejectàsseu ejectàssim ejectàssiu ejectàvem ejectàveu ejectés ejectéssem ejectésseu ejectéssim ejectéssiu ejectí occ sept val v
ejetar

el /eɫ/ article
o
Article determinat masculí singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ n fem
ele

elaboració /e.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /ə.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ə.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /ə.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
elaboração

elatiu /e.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ n masc
elativo

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
eleição

electoral /e.ɫek.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.tuˈɾaɫ/ adj
eleitoral

electorat /e.ɫek.toˈɾat/ /ə.ɫək.toˈɾat/ /ə.ɫək.tuˈɾat/ n masc
eleitorado

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
eletricidade electricidade

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
eletrocardiograma

electrostàtic /e.ɫek.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾusˈta.tik/ adj masc
eletrostático

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
eletrónico
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
eletrônica eletrónica

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
eléctron electrão

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
elefante elefanta
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
elefante-marinho

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
elegante

elegantment /e.ɫeˌɣamˈmen/ /e.ɫeˌɣamˈment/ /ə.ɫəˌɣamˈmen/ /ə.ɫəˌɣamˈment/ adv
elegantemente

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
elegia

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ bal elegeix elegeixen elegeixes elegeixi elegeixin elegeixis elegeixo elegesc elegesqui elegesquin elegesquis elegia elegida elegides elegien elegies elegiguem elegigueu elegim elegint elegir elegira elegiran elegirem elegiren elegires elegireu elegiria elegirien elegiries elegirà elegiràs elegiré elegiríem elegiríeu elegisc elegisca elegisquen elegisques elegissen elegisses elegissin elegissis elegit elegits elegiu elegix elegixen elegixes elegixo elegí elegíem elegíeu elegírem elegíreu elegís elegíssem elegísseu elegíssim elegíssiu n-occ occ sept val v
escolher
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
eleger
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

elegíac /e.ɫeˈd͡ʒi.ak/ /e.ɫeˈʒi.ak/ /ə.ɫəˈʒi.ək/ adj masc
elegíaco
De l'elegia, de la mateixa naturalesa.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
elemento
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
elemento químico

elevar al quadrat v
elevar ao quadrado

eliminació /e.ɫi.mi.na.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ɛ.li.mi.na.siˈo/ n fem
eliminação
(hípica, basquetbol) Desqualificació d'un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.
(beisbol) Acció d'un defensor de fer abandonar el partit a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ alg ant bal cent eiv elimina eliminada eliminades eliminaia eliminaien eliminaies eliminam eliminant eliminar eliminara eliminaran eliminarem eliminaren eliminares eliminareu eliminaria eliminarien eliminaries eliminariva eliminariven eliminarives eliminarà eliminaràs eliminaré eliminaríem eliminaríeu eliminarívem eliminaríveu eliminassen eliminasses eliminassin eliminassis eliminat eliminats eliminau eliminava eliminaven eliminaves eliminavi eliminavo elimine elimineguem elimineguessa elimineguessen elimineguesses eliminegueu eliminegués elimineguéssom elimineguéssou eliminem eliminen elimines eliminessa eliminessen eliminesses eliminessi eliminessin eliminessis elimineu elimini eliminin eliminis elimino eliminos eliminà eliminàiem eliminàieu eliminàrem eliminàreu eliminàs eliminàssem eliminàsseu eliminàssim eliminàssiu eliminàvem eliminàvets eliminàveu eliminàvom eliminés eliminéssem eliminésseu eliminéssim eliminéssiu eliminí elimín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eliminar
Destruir, esborrar.

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
elite

ell /ˈɛʎ/ pronoun
ele

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
ela

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
elas

elli /ˈe.ʎi/ pronoun
elu

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
eles

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ n fem
eloquência

eludir /e.ɫuˈði/ /e.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ bal eludeix eludeixen eludeixes eludeixi eludeixin eludeixis eludeixo eludesc eludesqui eludesquin eludesquis eludia eludida eludides eludien eludies eludiguem eludigueu eludim eludint eludir eludira eludiran eludirem eludiren eludires eludireu eludiria eludirien eludiries eludirà eludiràs eludiré eludiríem eludiríeu eludisc eludisca eludisquen eludisques eludissen eludisses eludissin eludissis eludit eludits eludiu eludix eludixen eludixes eludixo eludí eludíem eludíeu eludírem eludíreu eludís eludíssem eludísseu eludíssim eludíssiu n-occ occ sept val v
escapar
Fugir la dificultat, sortir d'ella amb algun artifici; escapar-se.

elusió fiscal n fem
evasão fiscal

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
elipse

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
elipse

ema /ˈe.ma/ /ˈe.mə/ n fem
eme

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
emancipação

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ alg ant bal cent eiv emancip emancipa emancipada emancipades emancipaia emancipaien emancipaies emancipam emancipant emancipar emancipara emanciparan emanciparem emanciparen emancipares emancipareu emanciparia emanciparien emanciparies emancipariva emancipariven emanciparives emanciparà emanciparàs emanciparé emanciparíem emanciparíeu emanciparívem emanciparíveu emancipassen emancipasses emancipassin emancipassis emancipat emancipats emancipau emancipava emancipaven emancipaves emancipavi emancipavo emancipe emancipeguem emancipeguessa emancipeguessen emancipeguesses emancipegueu emancipegués emancipeguéssom emancipeguéssou emancipem emancipen emancipes emancipessa emancipessen emancipesses emancipessi emancipessin emancipessis emancipeu emancipi emancipin emancipis emancipo emancipos emancips emancipà emancipàiem emancipàieu emancipàrem emancipàreu emancipàs emancipàssem emancipàsseu emancipàssim emancipàssiu emancipàvem emancipàvets emancipàveu emancipàvom emancipés emancipéssem emancipésseu emancipéssim emancipéssiu emancipí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
emancipar

emascular /e.mas.kuˈɫa/ /e.mas.kuˈɫaɾ/ /ə.məs.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emascul emascula emasculada emasculades emasculam emasculant emascular emasculara emascularan emascularem emascularen emasculares emasculareu emascularia emascularien emascularies emascularà emascularàs emascularé emascularíem emascularíeu emasculassen emasculasses emasculassin emasculassis emasculat emasculats emasculau emasculava emasculaven emasculaves emascule emasculem emasculen emascules emasculessen emasculesses emasculessin emasculessis emasculeu emasculi emasculin emasculis emasculo emasculà emasculàrem emasculàreu emasculàs emasculàssem emasculàsseu emasculàssim emasculàssiu emasculàvem emasculàveu emasculés emasculéssem emasculésseu emasculéssim emasculéssiu emasculí occ sept val v
castrar

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
trava-língua
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embarcació /em.baɾ.ka.siˈo/ n fem
embarcação

embarrilar /am.ba.riˈɫa/ /em.ba.riˈɫa/ /em.ba.riˈɫaɾ/ /əm.bə.riˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) embarril embarrila embarrilada embarrilades embarrilam embarrilant embarrilar embarrilara embarrilaran embarrilarem embarrilaren embarrilares embarrilareu embarrilaria embarrilarien embarrilaries embarrilarà embarrilaràs embarrilaré embarrilaríem embarrilaríeu embarrilassen embarrilasses embarrilassin embarrilassis embarrilat embarrilats embarrilau embarrilava embarrilaven embarrilaves embarrile embarrilem embarrilen embarriles embarrilessen embarrilesses embarrilessin embarrilessis embarrileu embarrili embarrilin embarrilis embarrilo embarrilà embarrilàrem embarrilàreu embarrilàs embarrilàssem embarrilàsseu embarrilàssim embarrilàssiu embarrilàvem embarrilàveu embarrilés embarriléssem embarrilésseu embarriléssim embarriléssiu embarrilí occ sept val v
embarrilar

embarrotar /am.ba.roˈta/ /am.ba.roˈtaɾ/ /em.ba.roˈta/ /em.ba.roˈtaɾ/ /əm.bə.roˈta/ /əm.bə.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) embarrot embarrota embarrotada embarrotades embarrotam embarrotant embarrotar embarrotara embarrotaran embarrotarem embarrotaren embarrotares embarrotareu embarrotaria embarrotarien embarrotaries embarrotarà embarrotaràs embarrotaré embarrotaríem embarrotaríeu embarrotassen embarrotasses embarrotassin embarrotassis embarrotat embarrotats embarrotau embarrotava embarrotaven embarrotaves embarrote embarrotem embarroten embarrotes embarrotessen embarrotesses embarrotessin embarrotessis embarroteu embarroti embarrotin embarrotis embarroto embarrotà embarrotàrem embarrotàreu embarrotàs embarrotàssem embarrotàsseu embarrotàssim embarrotàssiu embarrotàvem embarrotàveu embarrotés embarrotéssem embarrotésseu embarrotéssim embarrotéssiu embarrotí occ sept val v
barrotar

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
prenhez
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
reservatório

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ bal embelleix embelleixen embelleixes embelleixi embelleixin embelleixis embelleixo embellesc embellesqui embellesquin embellesquis embellia embellida embellides embellien embellies embelliguem embelligueu embellim embellint embellir embellira embelliran embellirem embelliren embellires embellireu embelliria embellirien embelliries embellirà embelliràs embelliré embelliríem embelliríeu embellisc embellisca embellisquen embellisques embellissen embellisses embellissin embellissis embellit embellits embelliu embellix embellixen embellixes embellixo embellí embellíem embellíeu embellírem embellíreu embellís embellíssem embellísseu embellíssim embellíssiu n-occ occ sept val v
embelecer
Fer tornar bell; adornar.

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) emblanquina emblanquinada emblanquinades emblanquinam emblanquinant emblanquinar emblanquinara emblanquinaran emblanquinarem emblanquinaren emblanquinares emblanquinareu emblanquinaria emblanquinarien emblanquinaries emblanquinarà emblanquinaràs emblanquinaré emblanquinaríem emblanquinaríeu emblanquinassen emblanquinasses emblanquinassin emblanquinassis emblanquinat emblanquinats emblanquinau emblanquinava emblanquinaven emblanquinaves emblanquine emblanquinem emblanquinen emblanquines emblanquinessen emblanquinesses emblanquinessin emblanquinessis emblanquineu emblanquini emblanquinin emblanquinis emblanquino emblanquinà emblanquinàrem emblanquinàreu emblanquinàs emblanquinàssem emblanquinàsseu emblanquinàssim emblanquinàssiu emblanquinàvem emblanquinàveu emblanquinés emblanquinéssem emblanquinésseu emblanquinéssim emblanquinéssiu emblanquiní emblanquín occ sept val v
caiar

emblavir /am.bɫaˈβi/ /em.bɫaˈviɾ/ /em.bɫaˈβi/ /əm.bɫəˈvi/ /əm.bɫəˈβi/ bal emblaveix emblaveixen emblaveixes emblaveixi emblaveixin emblaveixis emblaveixo emblavesc emblavesqui emblavesquin emblavesquis emblavia emblavida emblavides emblavien emblavies emblaviguem emblavigueu emblavim emblavint emblavir emblavira emblaviran emblavirem emblaviren emblavires emblavireu emblaviria emblavirien emblaviries emblavirà emblaviràs emblaviré emblaviríem emblaviríeu emblavisc emblavisca emblavisquen emblavisques emblavissen emblavisses emblavissin emblavissis emblavit emblavits emblaviu emblavix emblavixen emblavixes emblavixo emblaví emblavíem emblavíeu emblavírem emblavíreu emblavís emblavíssem emblavísseu emblavíssim emblavíssiu n-occ occ sept val v
azular

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
emblema

embolcall /am.boɫˈkaʎ/ /em.boɫˈkaʎ/ /əm.boɫˈkaʎ/ /əm.buɫˈkaj/ /əm.buɫˈkaʎ/ n masc
revestimento

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embolic embolica embolicada embolicades embolicam embolicant embolicar embolicara embolicaran embolicarem embolicaren embolicares embolicareu embolicaria embolicarien embolicaries embolicarà embolicaràs embolicaré embolicaríem embolicaríeu embolicassen embolicasses embolicassin embolicassis embolicat embolicats embolicau embolicava embolicaven embolicaves embolico embolicà embolicàrem embolicàreu embolicàs embolicàssem embolicàsseu embolicàssim embolicàssiu embolicàvem embolicàveu embolique emboliquem emboliquen emboliques emboliquessen emboliquesses emboliquessin emboliquessis emboliqueu emboliqui emboliquin emboliquis emboliqués emboliquéssem emboliquésseu emboliquéssim emboliquéssiu emboliquí occ sept val v
embalar
Cobrir una o més coses amb un embolcall.

embornal /em.boɾˈnaɫ/ /əm.boɾˈnaɫ/ /əm.burˈnaɫ/ n masc
bueiro
(obres públiques) Forat en una calçada per a desguassar l’aigua de pluja.

emboscar /am.bosˈka/ /em.bosˈka/ /em.bosˈkaɾ/ /əm.bosˈka/ /əm.busˈka/ alg ant bal cent eiv embosc embosca emboscada emboscades emboscaia emboscaien emboscaies emboscam emboscant emboscar emboscara emboscaran emboscarem emboscaren emboscares emboscareu emboscaria emboscarien emboscaries emboscariva emboscariven emboscarives emboscarà emboscaràs emboscaré emboscaríem emboscaríeu emboscarívem emboscaríveu emboscassen emboscasses emboscassin emboscassis emboscat emboscats emboscau emboscava emboscaven emboscaves emboscavi emboscavo embosco emboscos emboscà emboscàiem emboscàieu emboscàrem emboscàreu emboscàs emboscàssem emboscàsseu emboscàssim emboscàssiu emboscàvem emboscàvets emboscàveu emboscàvom embosque embosqueguem embosqueguessa embosqueguessen embosqueguesses embosquegueu embosquegués embosqueguéssom embosqueguéssou embosquem embosquen embosques embosquessa embosquessen embosquesses embosquessi embosquessin embosquessis embosqueu embosqui embosquin embosquis embosqués embosquéssem embosquésseu embosquéssim embosquéssiu embosquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
emboscar

embotellament /em.bo.te.ʎaˈmen/ /em.bo.te.ʎaˈment/ /əm.bo.tə.ʎəˈment/ /əm.bu.tə.ʎəˈmen/ n masc
engarrafamento
Acció d’embotellar, de posar en botelles.

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embotell embotella embotellada embotellades embotellam embotellant embotellar embotellara embotellaran embotellarem embotellaren embotellares embotellareu embotellaria embotellarien embotellaries embotellarà embotellaràs embotellaré embotellaríem embotellaríeu embotellassen embotellasses embotellassin embotellassis embotellat embotellats embotellau embotellava embotellaven embotellaves embotelle embotellem embotellen embotelles embotellessen embotellesses embotellessin embotellessis embotelleu embotelli embotellin embotellis embotello embotellà embotellàrem embotellàreu embotellàs embotellàssem embotellàsseu embotellàssim embotellàssiu embotellàvem embotellàveu embotellés embotelléssem embotellésseu embotelléssim embotelléssiu embotellí occ sept val v
engarrafar

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
embraiagem

embrear /em.bɾeˈa/ /em.bɾeˈaɾ/ /əm.bɾeˈa/ alg bal eiv embrea embreada embreades embream embreant embrear embreara embrearan embrearem embrearen embreares embreareu embrearia embrearien embrearies embrearà embrearàs embrearé embrearíem embrearíeu embreassen embreasses embreassin embreassis embreat embreats embreau embreava embreaven embreaves embree embreem embreen embrees embreessen embreesses embreessin embreessis embreeu embrei embreo embreà embreàrem embreàreu embreàs embreàssem embreàsseu embreàssim embreàssiu embreàvem embreàveu embreés embreéssem embreésseu embreéssim embreéssiu embreí embreï embreïn embreïs nota 1 occ sept v.cent val v
embrear

embriac /em.bɾiˈak/ embriaga adj masc
bêbado

embriagar /em.bɾi.aˈɣa/ /em.bɾi.aˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embriag embriaga embriagada embriagades embriagam embriagant embriagar embriagara embriagaran embriagarem embriagaren embriagares embriagareu embriagaria embriagarien embriagaries embriagarà embriagaràs embriagaré embriagaríem embriagaríeu embriagassen embriagasses embriagassin embriagassis embriagat embriagats embriagau embriagava embriagaven embriagaves embriago embriague embriaguem embriaguen embriagues embriaguessen embriaguesses embriaguessin embriaguessis embriagueu embriagui embriaguin embriaguis embriagués embriaguéssem embriaguésseu embriaguéssim embriaguéssiu embriaguí embriagà embriagàrem embriagàreu embriagàs embriagàssem embriagàsseu embriagàssim embriagàssiu embriagàvem embriagàveu occ sept val v
deixar bêbado/bêbedo
Pertorbar les facultats a causa de la ingestió de begudes alcohòliques.

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
bebedeira

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ alg ant bal cent eiv embruix embruixa embruixada embruixades embruixaia embruixaien embruixaies embruixam embruixant embruixar embruixara embruixaran embruixarem embruixaren embruixares embruixareu embruixaria embruixarien embruixaries embruixariva embruixariven embruixarives embruixarà embruixaràs embruixaré embruixaríem embruixaríeu embruixarívem embruixaríveu embruixassen embruixasses embruixassin embruixassis embruixat embruixats embruixau embruixava embruixaven embruixaves embruixavi embruixavo embruixe embruixeguem embruixeguessa embruixeguessen embruixeguesses embruixegueu embruixegués embruixeguéssom embruixeguéssou embruixem embruixen embruixes embruixessa embruixessen embruixesses embruixessi embruixessin embruixessis embruixeu embruixi embruixin embruixis embruixo embruixos embruixs embruixà embruixàiem embruixàieu embruixàrem embruixàreu embruixàs embruixàssem embruixàsseu embruixàssim embruixàssiu embruixàvem embruixàvets embruixàveu embruixàvom embruixés embruixéssem embruixésseu embruixéssim embruixéssiu embruixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enfeitiçar

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
funil
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

embós /emˈbos/ /əmˈbos/ n masc
congestionamento
Congestió de vehicles que dificulta la circulació normal en una via.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ alg ant bal centr eiv emergeix emergeixa emergeixen emergeixes emergeixi emergeixin emergeixis emergeixo emergeixs emergesc emergesca emergesquen emergesques emergesqui emergesquin emergesquis emergia emergida emergides emergien emergies emergiguem emergiguera emergigueren emergigueres emergiguessen emergiguesses emergiguessin emergiguessis emergigueu emergigueva emergigueven emergigueves emergigué emergiguérem emergiguéreu emergigués emergiguéssem emergiguésseu emergiguéssim emergiguéssiu emergiguévem emergiguéveu emergim emergint emergir emergira emergiran emergirem emergiren emergires emergireu emergiria emergirien emergiries emergiriva emergiriven emergirives emergirà emergiràs emergiré emergiríem emergiríeu emergirívem emergiríveu emergisc emergisca emergisco emergiscos emergisquem emergisquen emergisques emergisqueu emergissa emergissen emergisses emergissi emergissin emergissis emergist emergit emergits emergiu emergiva emergiven emergives emergix emergixa emergixen emergixes emergixi emergixin emergixis emergixo emergixos emergí emergíem emergíets emergíeu emergírem emergíreu emergís emergíscon emergíssem emergísseu emergíssim emergíssiu emergíssom emergíssou emergívem emergíveu emergíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
emergir

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
emergência
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emfasitzar /eɱ.fa.ziˈd͡za/ /eɱ.fa.ziˈza/ /eɱ.fa.ziˈzaɾ/ /əɱ.fə.ziˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emfasitz emfasitza emfasitzada emfasitzades emfasitzam emfasitzant emfasitzar emfasitzara emfasitzaran emfasitzarem emfasitzaren emfasitzares emfasitzareu emfasitzaria emfasitzarien emfasitzaries emfasitzarà emfasitzaràs emfasitzaré emfasitzaríem emfasitzaríeu emfasitzassen emfasitzasses emfasitzassin emfasitzassis emfasitzat emfasitzats emfasitzau emfasitzava emfasitzaven emfasitzaves emfasitze emfasitzem emfasitzen emfasitzes emfasitzessen emfasitzesses emfasitzessin emfasitzessis emfasitzeu emfasitzi emfasitzin emfasitzis emfasitzo emfasitzà emfasitzàrem emfasitzàreu emfasitzàs emfasitzàssem emfasitzàsseu emfasitzàssim emfasitzàssiu emfasitzàvem emfasitzàveu emfasitzés emfasitzéssem emfasitzésseu emfasitzéssim emfasitzéssiu emfasitzí occ sept val v
enfatizar

emfiteusi /eɱ.fiˈtɛw.zi/ /əɱ.fiˈtɛw.zi/ n masc
enfiteuse

emfitèutic /eɱ.fiˈtɛw.tik/ /əɱ.fiˈtɛw.tik/ adj masc
enfitêutico

emfàticament /eɱˌfa.ti.kaˈmen/ /eɱˌfa.ti.kaˈment/ /əɱˌfa.ti.kəˈmen/ /əɱˌfa.ti.kəˈment/ adv
enfaticamente

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
emigração

emigrar /e.miˈɣɾa/ /e.miˈɣɾaɾ/ /ə.miˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) emigr emigra emigrada emigrades emigram emigrant emigrar emigrara emigraran emigrarem emigraren emigrares emigrareu emigraria emigrarien emigraries emigrarà emigraràs emigraré emigraríem emigraríeu emigrassen emigrasses emigrassin emigrassis emigrat emigrats emigrau emigrava emigraven emigraves emigre emigrem emigren emigres emigressen emigresses emigressin emigressis emigreu emigri emigrin emigris emigro emigrà emigràrem emigràreu emigràs emigràssem emigràsseu emigràssim emigràssiu emigràvem emigràveu emigrés emigréssem emigrésseu emigréssim emigréssiu emigrí occ sept val v
emigrar

eminent /e.miˈnen/ /e.miˈnent/ /ə.miˈnen/ /ə.miˈnent/ adj
eminente

eminentment /e.miˌnemˈmen/ /e.miˌnemˈment/ /ə.miˌnemˈmen/ /ə.miˌnemˈment/ adv
eminentemente

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
emir

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
emissão

emmagatzemar /em.ma.ɣa.d͡zeˈma/ /em.ma.ɣa.d͡zeˈmaɾ/ alg ant bal cent eiv emmagatzem emmagatzema emmagatzemada emmagatzemades emmagatzemaia emmagatzemaien emmagatzemaies emmagatzemam emmagatzemant emmagatzemar emmagatzemara emmagatzemaran emmagatzemarem emmagatzemaren emmagatzemares emmagatzemareu emmagatzemaria emmagatzemarien emmagatzemaries emmagatzemariva emmagatzemariven emmagatzemarives emmagatzemarà emmagatzemaràs emmagatzemaré emmagatzemaríem emmagatzemaríeu emmagatzemarívem emmagatzemaríveu emmagatzemassen emmagatzemasses emmagatzemassin emmagatzemassis emmagatzemat emmagatzemats emmagatzemau emmagatzemava emmagatzemaven emmagatzemaves emmagatzemavi emmagatzemavo emmagatzeme emmagatzemeguem emmagatzemeguessa emmagatzemeguessen emmagatzemeguesses emmagatzemegueu emmagatzemegués emmagatzemeguéssom emmagatzemeguéssou emmagatzemem emmagatzemen emmagatzemes emmagatzemessa emmagatzemessen emmagatzemesses emmagatzemessi emmagatzemessin emmagatzemessis emmagatzemeu emmagatzemi emmagatzemin emmagatzemis emmagatzemo emmagatzemos emmagatzems emmagatzemà emmagatzemàiem emmagatzemàieu emmagatzemàrem emmagatzemàreu emmagatzemàs emmagatzemàssem emmagatzemàsseu emmagatzemàssim emmagatzemàssiu emmagatzemàvem emmagatzemàvets emmagatzemàveu emmagatzemàvom emmagatzemés emmagatzeméssem emmagatzemésseu emmagatzeméssim emmagatzeméssiu emmagatzemí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estocar

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ alg ant bal cent eiv emmarc emmarca emmarcada emmarcades emmarcaia emmarcaien emmarcaies emmarcam emmarcant emmarcar emmarcara emmarcaran emmarcarem emmarcaren emmarcares emmarcareu emmarcaria emmarcarien emmarcaries emmarcariva emmarcariven emmarcarives emmarcarà emmarcaràs emmarcaré emmarcaríem emmarcaríeu emmarcarívem emmarcaríveu emmarcassen emmarcasses emmarcassin emmarcassis emmarcat emmarcats emmarcau emmarcava emmarcaven emmarcaves emmarcavi emmarcavo emmarco emmarcos emmarcà emmarcàiem emmarcàieu emmarcàrem emmarcàreu emmarcàs emmarcàssem emmarcàsseu emmarcàssim emmarcàssiu emmarcàvem emmarcàvets emmarcàveu emmarcàvom emmarque emmarqueguem emmarqueguessa emmarqueguessen emmarqueguesses emmarquegueu emmarquegués emmarqueguéssom emmarqueguéssou emmarquem emmarquen emmarques emmarquessa emmarquessen emmarquesses emmarquessi emmarquessin emmarquessis emmarqueu emmarqui emmarquin emmarquis emmarqués emmarquéssem emmarquésseu emmarquéssim emmarquéssiu emmarquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
emoldurar

emmidonar /em.mi.ðoˈna/ /em.mi.ðoˈnaɾ/ /əm.mi.ðuˈna/ alg ant bal cent eiv emmidon emmidona emmidonada emmidonades emmidonaia emmidonaien emmidonaies emmidonam emmidonant emmidonar emmidonara emmidonaran emmidonarem emmidonaren emmidonares emmidonareu emmidonaria emmidonarien emmidonaries emmidonariva emmidonariven emmidonarives emmidonarà emmidonaràs emmidonaré emmidonaríem emmidonaríeu emmidonarívem emmidonaríveu emmidonassen emmidonasses emmidonassin emmidonassis emmidonat emmidonats emmidonau emmidonava emmidonaven emmidonaves emmidonavi emmidonavo emmidone emmidoneguem emmidoneguessa emmidoneguessen emmidoneguesses emmidonegueu emmidonegués emmidoneguéssom emmidoneguéssou emmidonem emmidonen emmidones emmidonessa emmidonessen emmidonesses emmidonessi emmidonessin emmidonessis emmidoneu emmidoni emmidonin emmidonis emmidono emmidonos emmidons emmidonà emmidonàiem emmidonàieu emmidonàrem emmidonàreu emmidonàs emmidonàssem emmidonàsseu emmidonàssim emmidonàssiu emmidonàvem emmidonàvets emmidonàveu emmidonàvom emmidonés emmidonéssem emmidonésseu emmidonéssim emmidonéssiu emmidoní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
engomar

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
emoção

emoji /eˈmɔ.d͡ʒi/ /eˈmɔ.ʒi/ /əˈmɔ.ʒi/ n masc
emoji

emoticona /e.mo.tiˈko.na/ /ə.mo.tiˈko.nə/ /ə.mu.tiˈko.nə/ n fem
emoticon

empallar /em.paˈʎa/ /em.paˈʎaɾ/ /əm.pəˈja/ /əm.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empall empalla empallada empallades empallam empallant empallar empallara empallaran empallarem empallaren empallares empallareu empallaria empallarien empallaries empallarà empallaràs empallaré empallaríem empallaríeu empallassen empallasses empallassin empallassis empallat empallats empallau empallava empallaven empallaves empalle empallem empallen empalles empallessen empallesses empallessin empallessis empalleu empalli empallin empallis empallo empallà empallàrem empallàreu empallàs empallàssem empallàsseu empallàssim empallàssiu empallàvem empallàveu empallés empalléssem empallésseu empalléssim empalléssiu empallí occ sept val v
empalhar

empaperar /em.pa.peˈɾa/ /em.pa.peˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv empaper empapera empaperada empaperades empaperaia empaperaien empaperaies empaperam empaperant empaperar empaperara empaperaran empaperarem empaperaren empaperares empaperareu empaperaria empaperarien empaperaries empaperariva empaperariven empaperarives empaperarà empaperaràs empaperaré empaperaríem empaperaríeu empaperarívem empaperaríveu empaperassen empaperasses empaperassin empaperassis empaperat empaperats empaperau empaperava empaperaven empaperaves empaperavi empaperavo empapere empapereguem empapereguessa empapereguessen empapereguesses empaperegueu empaperegués empapereguéssom empapereguéssou empaperem empaperen empaperes empaperessa empaperessen empaperesses empaperessi empaperessin empaperessis empapereu empaperi empaperin empaperis empapero empaperos empapers empaperà empaperàiem empaperàieu empaperàrem empaperàreu empaperàs empaperàssem empaperàsseu empaperàssim empaperàssiu empaperàvem empaperàvets empaperàveu empaperàvom empaperés empaperéssem empaperésseu empaperéssim empaperéssiu empaperí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empapelar

emparar /am.paˈɾa/ /am.paˈɾaɾ/ /em.paˈɾa/ /em.paˈɾaɾ/ /əm.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empar empara emparada emparades emparam emparant emparar emparara empararan empararem empararen emparares emparareu empararia empararien empararies empararà empararàs empararé empararíem empararíeu emparassen emparasses emparassin emparassis emparat emparats emparau emparava emparaven emparaves empare emparem emparen empares emparessen emparesses emparessin emparessis empareu empari emparin emparis emparo emparà emparàrem emparàreu emparàs emparàssem emparàsseu emparàssim emparàssiu emparàvem emparàveu emparés emparéssem emparésseu emparéssim emparéssiu emparí occ sept val v
amparar
Proporcionar protecció i ajuda contra el perill.

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
engolir

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ n masc
empate

empatar /em.paˈta/ /em.paˈtaɾ/ /əm.pəˈta/ alg ant bal cent eiv empat empata empatada empatades empataia empataien empataies empatam empatant empatar empatara empataran empatarem empataren empatares empatareu empataria empatarien empataries empatariva empatariven empatarives empatarà empataràs empataré empataríem empataríeu empatarívem empataríveu empatassen empatasses empatassin empatassis empatat empatats empatau empatava empataven empataves empatavi empatavo empate empateguem empateguessa empateguessen empateguesses empategueu empategués empateguéssom empateguéssou empatem empaten empates empatessa empatessen empatesses empatessi empatessin empatessis empateu empati empatin empatis empato empatos empats empatà empatàiem empatàieu empatàrem empatàreu empatàs empatàssem empatàsseu empatàssim empatàssiu empatàvem empatàvets empatàveu empatàvom empatés empatéssem empatésseu empatéssim empatéssiu empatí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empatar

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empatia

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
enxerto

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ alg ant bal cent eiv empelt empelta empeltada empeltades empeltaia empeltaien empeltaies empeltam empeltant empeltar empeltara empeltaran empeltarem empeltaren empeltares empeltareu empeltaria empeltarien empeltaries empeltariva empeltariven empeltarives empeltarà empeltaràs empeltaré empeltaríem empeltaríeu empeltarívem empeltaríveu empeltassen empeltasses empeltassin empeltassis empeltat empeltats empeltau empeltava empeltaven empeltaves empeltavi empeltavo empelte empelteguem empelteguessa empelteguessen empelteguesses empeltegueu empeltegués empelteguéssom empelteguéssou empeltem empelten empeltes empeltessa empeltessen empeltesses empeltessi empeltessin empeltessis empelteu empelti empeltin empeltis empelto empeltos empelts empeltà empeltàiem empeltàieu empeltàrem empeltàreu empeltàs empeltàssem empeltàsseu empeltàssim empeltàssiu empeltàvem empeltàvets empeltàveu empeltàvom empeltés empeltéssem empeltésseu empeltéssim empeltéssiu empeltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enxertar

empenta /amˈpen.ta/ /emˈpen.ta/ /əmˈpən.tə/ /əmˈpɛn.tə/ n fem
empurrão
Cop donat a una persona, animal o cosa, per impel·lir-li moviment, normalment per a fer-la avançar o perquè perdi l'equilibri, quan és per fer-la avançar el cop és pel darrere, per tant, quan és a una persona és a l'esquena.
(hoquei sobre herba) Llançament executat amb un moviment d'acompanyament de l'estic en què la bola surt projectada arran de terra.

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ alg ant bal cent eiv empent empenta empentada empentades empentaia empentaien empentaies empentam empentant empentar empentara empentaran empentarem empentaren empentares empentareu empentaria empentarien empentaries empentariva empentariven empentarives empentarà empentaràs empentaré empentaríem empentaríeu empentarívem empentaríveu empentassen empentasses empentassin empentassis empentat empentats empentau empentava empentaven empentaves empentavi empentavo empente empenteguem empenteguessa empenteguessen empenteguesses empentegueu empentegués empenteguéssom empenteguéssou empentem empenten empentes empentessa empentessen empentesses empentessi empentessin empentessis empenteu empenti empentin empentis empento empentos empents empentà empentàiem empentàieu empentàrem empentàreu empentàs empentàssem empentàsseu empentàssim empentàssiu empentàvem empentàvets empentàveu empentàvom empentés empentéssem empentésseu empentéssim empentéssiu empentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empurrar
Donar una empenta.

empenya /amˈpe.ɲa/ /emˈpe.ɲa/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ n fem
peito do pé
Part superior del peu des del turmell fins als dits.
Part superior del calçat.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empenyor empenyora empenyorada empenyorades empenyoram empenyorant empenyorar empenyorara empenyoraran empenyorarem empenyoraren empenyorares empenyorareu empenyoraria empenyorarien empenyoraries empenyorarà empenyoraràs empenyoraré empenyoraríem empenyoraríeu empenyorassen empenyorasses empenyorassin empenyorassis empenyorat empenyorats empenyorau empenyorava empenyoraven empenyoraves empenyore empenyorem empenyoren empenyores empenyoressen empenyoresses empenyoressin empenyoressis empenyoreu empenyori empenyorin empenyoris empenyoro empenyorà empenyoràrem empenyoràreu empenyoràs empenyoràssem empenyoràsseu empenyoràssim empenyoràssiu empenyoràvem empenyoràveu empenyorés empenyoréssem empenyorésseu empenyoréssim empenyoréssiu empenyorí occ sept val v
empenhar
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
imperador
Cap d'un imperi.

empirisme /em.piˈɾiz.me/ /əm.piˈɾiz.mə/ n masc
empirismo

empitjorar /am.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾaɾ/ /əm.pi.d͡ʒoˈɾa/ /əm.pi.d͡ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empitjor empitjora empitjorada empitjorades empitjoram empitjorant empitjorar empitjorara empitjoraran empitjorarem empitjoraren empitjorares empitjorareu empitjoraria empitjorarien empitjoraries empitjorarà empitjoraràs empitjoraré empitjoraríem empitjoraríeu empitjorassen empitjorasses empitjorassin empitjorassis empitjorat empitjorats empitjorau empitjorava empitjoraven empitjoraves empitjore empitjorem empitjoren empitjores empitjoressen empitjoresses empitjoressin empitjoressis empitjoreu empitjori empitjorin empitjoris empitjoro empitjorà empitjoràrem empitjoràreu empitjoràs empitjoràssem empitjoràsseu empitjoràssim empitjoràssiu empitjoràvem empitjoràveu empitjorés empitjoréssem empitjorésseu empitjoréssim empitjoréssiu empitjorí occ sept val v
piorar

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emplena emplenada emplenades emplenam emplenant emplenar emplenara emplenaran emplenarem emplenaren emplenares emplenareu emplenaria emplenarien emplenaries emplenarà emplenaràs emplenaré emplenaríem emplenaríeu emplenassen emplenasses emplenassin emplenassis emplenat emplenats emplenau emplenava emplenaven emplenaves emplene emplenem emplenen emplenes emplenessen emplenesses emplenessin emplenessis empleneu empleni emplenin emplenis empleno emplenà emplenàrem emplenàreu emplenàs emplenàssem emplenàsseu emplenàssim emplenàssiu emplenàvem emplenàveu emplenés emplenéssem emplenésseu emplenéssim emplenéssiu emplení emplèn occ sept val v
encher
Completar un document amb les dades demanades.

empobrir /am.poˈβɾi/ /am.pɾuˈβi/ /em.poˈbɾiɾ/ /em.poˈβɾi/ /əm.poˈbɾi/ /əm.puˈbɾi/ /əm.puˈβɾi/ bal empobreix empobreixen empobreixes empobreixi empobreixin empobreixis empobreixo empobresc empobresqui empobresquin empobresquis empobria empobrida empobrides empobrien empobries empobriguem empobrigueu empobrim empobrint empobrir empobrira empobriran empobrirem empobriren empobrires empobrireu empobriria empobririen empobriries empobrirà empobriràs empobriré empobriríem empobriríeu empobrisc empobrisca empobrisquen empobrisques empobrissen empobrisses empobrissin empobrissis empobrit empobrits empobriu empobrix empobrixen empobrixes empobrixo empobrí empobríem empobríeu empobrírem empobríreu empobrís empobríssem empobrísseu empobríssim empobríssiu n-occ occ sept val v
empobrecer

empoderar /em.po.ðeˈɾa/ /em.po.ðeˈɾaɾ/ /əm.po.ðəˈɾa/ /əm.pu.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empoder empodera empoderada empoderades empoderam empoderant empoderar empoderara empoderaran empoderarem empoderaren empoderares empoderareu empoderaria empoderarien empoderaries empoderarà empoderaràs empoderaré empoderaríem empoderaríeu empoderassen empoderasses empoderassin empoderassis empoderat empoderats empoderau empoderava empoderaven empoderaves empodere empoderem empoderen empoderes empoderessen empoderesses empoderessin empoderessis empodereu empoderi empoderin empoderis empodero empoderà empoderàrem empoderàreu empoderàs empoderàssem empoderàsseu empoderàssim empoderàssiu empoderàvem empoderàveu empoderés empoderéssem empoderésseu empoderéssim empoderéssiu empoderí occ sept val v
empoderar

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
impressão

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
empresa

empresa matriu n fem
matriz

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
aprisionamento

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empreson empresona empresonada empresonades empresonam empresonant empresonar empresonara empresonaran empresonarem empresonaren empresonares empresonareu empresonaria empresonarien empresonaries empresonarà empresonaràs empresonaré empresonaríem empresonaríeu empresonassen empresonasses empresonassin empresonassis empresonat empresonats empresonau empresonava empresonaven empresonaves empresone empresonem empresonen empresones empresonessen empresonesses empresonessin empresonessis empresoneu empresoni empresonin empresonis empresono empresonà empresonàrem empresonàreu empresonàs empresonàssem empresonàsseu empresonàssim empresonàssiu empresonàvem empresonàveu empresonés empresonéssem empresonésseu empresonéssim empresonéssiu empresoní occ sept val v
encarcerar

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ bal empenc empenguem empengueren empengueres empenguessin empenguessis empengueu empengui empenguin empenguis empengué empenguérem empenguéreu empengués empenguéssim empenguéssiu empenguí empeny empenya empenyem empenyen empenyent empenyera empenyeran empenyerem empenyeren empenyeres empenyereu empenyeria empenyerien empenyeries empenyerà empenyeràs empenyeré empenyeríem empenyeríeu empenyes empenyessen empenyesses empenyessin empenyessis empenyeu empenyi empenyia empenyien empenyies empenyin empenyis empenyo empenys empenyé empenyérem empenyéreu empenyés empenyéssem empenyésseu empenyéssim empenyéssiu empenyí empenyíem empenyíeu empesa empeses empesos empènyer empès empés occ sept val v
empurrar
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

empíricament /emˌpi.ɾi.kaˈmen/ /emˌpi.ɾi.kaˈment/ /əmˌpi.ɾi.kəˈmen/ /əmˌpi.ɾi.kəˈment/ adv
empiricamente

emèrit /eˈmɛ.ɾit/ /əˈmɛ.ɾit/ emèrita adj masc
emérito

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
em
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
El temps.
La manera.
Preposició que denota situació o estat.

en Pau, en Pere i en Berenguera pn
Fulano, Beltrano e Cicrano

en cas que conjunction
caso

en pau descansi idiom
descanse em paz

en qüestió /en /ən adj
em questão

ena /ˈe.na/ /ˈe.nə/ n fem
ene

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enamor enamora enamorada enamorades enamoram enamorant enamorar enamorara enamoraran enamorarem enamoraren enamorares enamorareu enamoraria enamorarien enamoraries enamorarà enamoraràs enamoraré enamoraríem enamoraríeu enamorassen enamorasses enamorassin enamorassis enamorat enamorats enamorau enamorava enamoraven enamoraves enamore enamorem enamoren enamores enamoressen enamoresses enamoressin enamoressis enamoreu enamori enamorin enamoris enamoro enamorà enamoràrem enamoràreu enamoràs enamoràssem enamoràsseu enamoràssim enamoràssiu enamoràvem enamoràveu enamorés enamoréssem enamorésseu enamoréssim enamoréssiu enamorí occ sept val v
enamorar-se
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ alg ant bal cent eiv encaix encaixa encaixada encaixades encaixaia encaixaien encaixaies encaixam encaixant encaixar encaixara encaixaran encaixarem encaixaren encaixares encaixareu encaixaria encaixarien encaixaries encaixariva encaixariven encaixarives encaixarà encaixaràs encaixaré encaixaríem encaixaríeu encaixarívem encaixaríveu encaixassen encaixasses encaixassin encaixassis encaixat encaixats encaixau encaixava encaixaven encaixaves encaixavi encaixavo encaixe encaixeguem encaixeguessa encaixeguessen encaixeguesses encaixegueu encaixegués encaixeguéssom encaixeguéssou encaixem encaixen encaixes encaixessa encaixessen encaixesses encaixessi encaixessin encaixessis encaixeu encaixi encaixin encaixis encaixo encaixos encaixs encaixà encaixàiem encaixàieu encaixàrem encaixàreu encaixàs encaixàssem encaixàsseu encaixàssim encaixàssiu encaixàvem encaixàvets encaixàveu encaixàvom encaixés encaixéssem encaixésseu encaixéssim encaixéssiu encaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
servir
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.

encantar /aŋ.kanˈta/ /aŋ.kanˈtaɾ/ /eŋ.kanˈta/ /eŋ.kanˈtaɾ/ /əŋ.kənˈta/ alg ant bal cent eiv encant encanta encantada encantades encantaia encantaien encantaies encantam encantant encantar encantara encantaran encantarem encantaren encantares encantareu encantaria encantarien encantaries encantariva encantariven encantarives encantarà encantaràs encantaré encantaríem encantaríeu encantarívem encantaríveu encantassen encantasses encantassin encantassis encantat encantats encantau encantava encantaven encantaves encantavi encantavo encante encanteguem encanteguessa encanteguessen encanteguesses encantegueu encantegués encanteguéssom encanteguéssou encantem encanten encantes encantessa encantessen encantesses encantessi encantessin encantessis encanteu encanti encantin encantis encanto encantos encants encantà encantàiem encantàieu encantàrem encantàreu encantàs encantàssem encantàsseu encantàssim encantàssiu encantàvem encantàvets encantàveu encantàvom encantés encantéssem encantésseu encantéssim encantéssiu encantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encantar
Manipular usant fórmules màgiques, encanteris.
(figurat) Agradar amb plaer o admiració.
(intransitiu) Restar aturat pensant o veient alguna cosa.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
enantamento

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
ainda

encarrilar /aŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫaɾ/ /əŋ.kə.riˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encarril encarrila encarrilada encarrilades encarrilam encarrilant encarrilar encarrilara encarrilaran encarrilarem encarrilaren encarrilares encarrilareu encarrilaria encarrilarien encarrilaries encarrilarà encarrilaràs encarrilaré encarrilaríem encarrilaríeu encarrilassen encarrilasses encarrilassin encarrilassis encarrilat encarrilats encarrilau encarrilava encarrilaven encarrilaves encarrile encarrilem encarrilen encarriles encarrilessen encarrilesses encarrilessin encarrilessis encarrileu encarrili encarrilin encarrilis encarrilo encarrilà encarrilàrem encarrilàreu encarrilàs encarrilàssem encarrilàsseu encarrilàssim encarrilàssiu encarrilàvem encarrilàveu encarrilés encarriléssem encarrilésseu encarriléssim encarriléssiu encarrilí occ sept val v
encarrilar
Col·locar un vehicle sobre els carrils o el camí a seguir.

encastar /eŋ.kasˈta/ /eŋ.kasˈtaɾ/ /əŋ.kəsˈta/ alg ant bal cent eiv encast encasta encastada encastades encastaia encastaien encastaies encastam encastant encastar encastara encastaran encastarem encastaren encastares encastareu encastaria encastarien encastaries encastariva encastariven encastarives encastarà encastaràs encastaré encastaríem encastaríeu encastarívem encastaríveu encastassen encastasses encastassin encastassis encastat encastats encastau encastava encastaven encastaves encastavi encastavo encaste encasteguem encasteguessa encasteguessen encasteguesses encastegueu encastegués encasteguéssom encasteguéssou encastem encasten encastes encastessa encastessen encastesses encastessi encastessin encastessis encasteu encasti encastin encastis encasto encastos encasts encastà encastàiem encastàieu encastàrem encastàreu encastàs encastàssem encastàsseu encastàssim encastàssiu encastàvem encastàvets encastàveu encastàvom encastés encastéssem encastésseu encastéssim encastéssiu encastí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colocar

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ n fem
encefalite

encefalo- prefix
encefalo-

encenall /en.seˈnaʎ/ /ən.səˈnaj/ /ən.səˈnaʎ/ n masc
apara
Full prim i caragolat que es desprèn quan es treballa la fusta.

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ bal encenc encendran encendre encendrem encendreu encendria encendrien encendries encendrà encendràs encendré encendríem encendríeu encenem encenen encenent enceneu encenga encenguem encenguen encenguera encengueren encengueres encengues encenguessen encenguesses encenguessin encenguessis encengueu encengui encenguin encenguis encengué encenguérem encenguéreu encengués encenguéssem encenguésseu encenguéssim encenguéssiu encenguí encenia encenien encenies encens enceníem enceníeu encesa enceses encesos encès encén encés occ val v
acender
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
acendedor isqueiro

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
incenso

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encercla encerclada encerclades encerclant encerclar encerclara encerclaran encerclarem encerclaren encerclares encerclareu encerclaria encerclarien encerclaries encerclarà encerclaràs encerclaré encerclaríem encerclaríeu encerclassen encerclasses encerclat encerclats encerclava encerclaven encerclaves encercle encerclem encerclen encercles encerclessen encerclesses encerclessin encerclessis encercleu encercli encerclin encerclis encerclo encerclà encerclàrem encerclàreu encerclàssem encerclàsseu encerclàvem encerclàveu encerclés encercléssem encerclésseu encercléssim encercléssiu encerclí occ sept val val (1) v
cercar

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
alface
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
enciclopédia

enclavament /aŋ.kɫa.βaˈmen/ /aŋ.kɫa.βaˈment/ /eŋ.kɫa.vaˈment/ /eŋ.kɫa.βaˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈment/ /əŋ.kɫə.βəˈmen/ n masc
enclave

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
bigorna
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
Os de l'oïda de molts vertebrats.

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv encongeix encongeixa encongeixen encongeixes encongeixi encongeixin encongeixis encongeixo encongeixs encongesc encongesca encongesquen encongesques encongesqui encongesquin encongesquis encongia encongida encongides encongien encongies encongiguem encongiguera encongigueren encongigueres encongiguessen encongiguesses encongiguessin encongiguessis encongigueu encongigueva encongigueven encongigueves encongigué encongiguérem encongiguéreu encongigués encongiguéssem encongiguésseu encongiguéssim encongiguéssiu encongiguévem encongiguéveu encongim encongint encongir encongira encongiran encongirem encongiren encongires encongireu encongiria encongirien encongiries encongiriva encongiriven encongirives encongirà encongiràs encongiré encongiríem encongiríeu encongirívem encongiríveu encongisc encongisca encongisco encongiscos encongisquem encongisquen encongisques encongisqueu encongissa encongissen encongisses encongissi encongissin encongissis encongist encongit encongits encongiu encongiva encongiven encongives encongix encongixa encongixen encongixes encongixi encongixin encongixis encongixo encongixos encongí encongíem encongíets encongíeu encongírem encongíreu encongís encongíscon encongíssem encongísseu encongíssim encongíssiu encongíssom encongíssou encongívem encongíveu encongíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encolher

encontre /aŋˈkɔn.tɾe/ /eŋˈkon.tɾe/ /əŋˈkɔn.tɾə/ n masc
encontro

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv encoratge encoratgeguem encoratgeguessa encoratgeguessen encoratgeguesses encoratgegueu encoratgegués encoratgeguéssom encoratgeguéssou encoratgem encoratgen encoratges encoratgessa encoratgessen encoratgesses encoratgessi encoratgessin encoratgessis encoratgeu encoratgi encoratgin encoratgis encoratgés encoratgéssem encoratgésseu encoratgéssim encoratgéssiu encoratgí encoratj encoratja encoratjada encoratjades encoratjaia encoratjaien encoratjaies encoratjaieu encoratjam encoratjant encoratjar encoratjara encoratjaran encoratjarem encoratjaren encoratjares encoratjareu encoratjaria encoratjarien encoratjaries encoratjariva encoratjariven encoratjarives encoratjarà encoratjaràs encoratjaré encoratjaríem encoratjaríeu encoratjarívem encoratjaríveu encoratjassen encoratjasses encoratjassin encoratjassis encoratjat encoratjats encoratjau encoratjava encoratjaven encoratjaves encoratjavi encoratjavo encoratjo encoratjos encoratjà encoratjàiem encoratjàrem encoratjàreu encoratjàs encoratjàssem encoratjàsseu encoratjàssim encoratjàssiu encoratjàvem encoratjàveu encoratjàvom n-occ nota1 occ sept v.cent val v
encorajar

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encuny encunya encunyada encunyades encunyam encunyant encunyar encunyara encunyaran encunyarem encunyaren encunyares encunyareu encunyaria encunyarien encunyaries encunyarà encunyaràs encunyaré encunyaríem encunyaríeu encunyassen encunyasses encunyassin encunyassis encunyat encunyats encunyau encunyava encunyaven encunyaves encunye encunyem encunyen encunyes encunyessen encunyesses encunyessin encunyessis encunyeu encunyi encunyin encunyis encunyo encunyà encunyàrem encunyàreu encunyàs encunyàssem encunyàsseu encunyàssim encunyàssiu encunyàvem encunyàveu encunyés encunyéssem encunyésseu encunyéssim encunyéssiu encunyí occ sept val v
cunhar
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

encèfal /enˈsɛ.faɫ/ /ənˈsɛ.fəɫ/ n masc
encéfalo

endarrere /en.daˈre.ɾe/ /ən.dəˈre.ɾə/ adv
atrás
En direcció a la banda del darrere.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
adiante
En direcció a la banda del davant.

endemà /en.daˈma/ /en.deˈma/ /ən.dəˈma/ /ən.dəˈma/ n masc
dia seguinte

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enderroc enderroca enderrocada enderrocades enderrocam enderrocant enderrocar enderrocara enderrocaran enderrocarem enderrocaren enderrocares enderrocareu enderrocaria enderrocarien enderrocaries enderrocarà enderrocaràs enderrocaré enderrocaríem enderrocaríeu enderrocassen enderrocasses enderrocassin enderrocassis enderrocat enderrocats enderrocau enderrocava enderrocaven enderrocaves enderroco enderrocà enderrocàrem enderrocàreu enderrocàs enderrocàssem enderrocàsseu enderrocàssim enderrocàssiu enderrocàvem enderrocàveu enderroque enderroquem enderroquen enderroques enderroquessen enderroquesses enderroquessin enderroquessis enderroqueu enderroqui enderroquin enderroquis enderroqués enderroquéssem enderroquésseu enderroquéssim enderroquéssiu enderroquí occ sept val v
demolir
Destruir totalment o parcialment una edificació.

endevinació /an.de.βi.na.siˈo/ /en.de.vi.na.siˈo/ /en.de.βi.na.siˈo/ /ən.də.vi.nə.siˈo/ /ən.də.βi.nə.siˈo/ n fem
adivinhação

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
adivinha charada

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
endocardite

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ bal endolceix endolceixen endolceixes endolceixi endolceixin endolceixis endolceixo endolcesc endolcesqui endolcesquin endolcesquis endolcia endolcida endolcides endolcien endolcies endolciguem endolcigueu endolcim endolcint endolcir endolcira endolciran endolcirem endolciren endolcires endolcireu endolciria endolcirien endolciries endolcirà endolciràs endolciré endolciríem endolciríeu endolcisc endolcisca endolcisquen endolcisques endolcissen endolcisses endolcissin endolcissis endolcit endolcits endolciu endolcix endolcixen endolcixes endolcixo endolcí endolcíem endolcíeu endolcírem endolcíreu endolcís endolcíssem endolcísseu endolcíssim endolcíssiu n-occ occ sept val v
adocicar

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
ficha
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.

endollar /en.doˈʎa/ /en.doˈʎaɾ/ /ən.doˈʎa/ /ən.duˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) endoll endolla endollada endollades endollam endollant endollar endollara endollaran endollarem endollaren endollares endollareu endollaria endollarien endollaries endollarà endollaràs endollaré endollaríem endollaríeu endollassen endollasses endollassin endollassis endollat endollats endollau endollava endollaven endollaves endolle endollem endollen endolles endollessen endollesses endollessin endollessis endolleu endolli endollin endollis endollo endollà endollàrem endollàreu endollàs endollàssem endollàsseu endollàssim endollàssiu endollàvem endollàveu endollés endolléssem endollésseu endolléssim endolléssiu endollí occ sept val v
plugar

endometri /en.doˈmɛ.tɾi/ /ən.doˈmɛ.tɾi/ /ən.duˈmɛ.tɾi/ n masc
endométrio

endreçar /an.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) endrece endrecem endrecen endreces endrecessen endrecesses endrecessin endrecessis endreceu endreci endrecin endrecis endrecés endrecéssem endrecésseu endrecéssim endrecéssiu endrecí endreç endreça endreçada endreçades endreçam endreçant endreçar endreçara endreçaran endreçarem endreçaren endreçares endreçareu endreçaria endreçarien endreçaries endreçarà endreçaràs endreçaré endreçaríem endreçaríeu endreçassen endreçasses endreçassin endreçassis endreçat endreçats endreçau endreçava endreçaven endreçaves endreço endreçà endreçàrem endreçàreu endreçàs endreçàssem endreçàsseu endreçàssim endreçàssiu endreçàvem endreçàveu occ sept val v
arrumar

enemic /e.neˈmik/ n masc
inimigo

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
energia

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ alg ant bal cent eiv enfil enfila enfilada enfilades enfilaia enfilaien enfilaies enfilam enfilant enfilar enfilara enfilaran enfilarem enfilaren enfilares enfilareu enfilaria enfilarien enfilaries enfilariva enfilariven enfilarives enfilarà enfilaràs enfilaré enfilaríem enfilaríeu enfilarívem enfilaríveu enfilassen enfilasses enfilassin enfilassis enfilat enfilats enfilau enfilava enfilaven enfilaves enfilavi enfilavo enfile enfileguem enfileguessa enfileguessen enfileguesses enfilegueu enfilegués enfileguéssom enfileguéssou enfilem enfilen enfiles enfilessa enfilessen enfilesses enfilessi enfilessin enfilessis enfileu enfili enfilin enfilis enfilo enfilos enfils enfilà enfilàiem enfilàieu enfilàrem enfilàreu enfilàs enfilàssem enfilàsseu enfilàssim enfilàssiu enfilàvem enfilàvets enfilàveu enfilàvom enfilés enfiléssem enfilésseu enfiléssim enfiléssiu enfilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enfiar
Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.
enfileirar
Unir coses passant un fil pel seu interior.

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enfoc enfoca enfocada enfocades enfocam enfocant enfocar enfocara enfocaran enfocarem enfocaren enfocares enfocareu enfocaria enfocarien enfocaries enfocarà enfocaràs enfocaré enfocaríem enfocaríeu enfocassen enfocasses enfocassin enfocassis enfocat enfocats enfocau enfocava enfocaven enfocaves enfoco enfocà enfocàrem enfocàreu enfocàs enfocàssem enfocàsseu enfocàssim enfocàssiu enfocàvem enfocàveu enfoque enfoquem enfoquen enfoques enfoquessen enfoquesses enfoquessin enfoquessis enfoqueu enfoqui enfoquin enfoquis enfoqués enfoquéssem enfoquésseu enfoquéssim enfoquéssiu enfoquí occ sept val v
focar
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfons enfonsa enfonsada enfonsades enfonsam enfonsant enfonsar enfonsara enfonsaran enfonsarem enfonsaren enfonsares enfonsareu enfonsaria enfonsarien enfonsaries enfonsarà enfonsaràs enfonsaré enfonsaríem enfonsaríeu enfonsassen enfonsasses enfonsassin enfonsassis enfonsat enfonsats enfonsau enfonsava enfonsaven enfonsaves enfonse enfonsem enfonsen enfonses enfonsessen enfonsesses enfonsessin enfonsessis enfonseu enfonsi enfonsin enfonsis enfonso enfonsà enfonsàrem enfonsàreu enfonsàs enfonsàssem enfonsàsseu enfonsàssim enfonsàssiu enfonsàvem enfonsàveu enfonsés enfonséssem enfonsésseu enfonséssim enfonséssiu enfonsí occ sept val v
afundar
Posar, fer anar, al fons.

engabiar /aŋ.ɡa.βiˈa/ /aŋ.ɡa.βiˈaɾ/ /eŋ.ɡa.biˈaɾ/ /eŋ.ɡa.βiˈa/ /əŋ.ɡə.βiˈa/ alg bal eiv engabia engabiada engabiades engabiam engabiant engabiar engabiara engabiaran engabiarem engabiaren engabiares engabiareu engabiaria engabiarien engabiaries engabiarà engabiaràs engabiaré engabiaríem engabiaríeu engabiassen engabiasses engabiassin engabiassis engabiat engabiats engabiau engabiava engabiaven engabiaves engabie engabiem engabien engabies engabiessen engabiesses engabiessin engabiessis engabieu engabii engabio engabià engabiàrem engabiàreu engabiàs engabiàssem engabiàsseu engabiàssim engabiàssiu engabiàvem engabiàveu engabiés engabiéssem engabiésseu engabiéssim engabiéssiu engabií engabiï engabiïn engabiïs nota 1 occ sept v.cent val v
engaiolar

engalipar /aŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpaɾ/ /əŋ.ɡə.ɫiˈpa/ engalipa engalipada engalipades engalipant engalipar engaliparan engaliparem engaliparen engalipares engalipareu engaliparia engaliparien engaliparies engaliparà engaliparàs engaliparé engaliparíem engaliparíeu engalipat engalipats engalipava engalipaven engalipaves engalipe engalipem engalipen engalipes engalipessen engalipesses engalipessin engalipessis engalipeu engalipi engalipin engalipis engalipo engalipà engalipàrem engalipàreu engalipàvem engalipàveu engalipés engalipéssem engalipésseu engalipéssim engalipéssiu engalipí occ sept v
embaucar

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ alg ant bal cent eiv enganx enganxa enganxada enganxades enganxaia enganxaien enganxaies enganxam enganxant enganxar enganxara enganxaran enganxarem enganxaren enganxares enganxareu enganxaria enganxarien enganxaries enganxariva enganxariven enganxarives enganxarà enganxaràs enganxaré enganxaríem enganxaríeu enganxarívem enganxaríveu enganxassen enganxasses enganxassin enganxassis enganxat enganxats enganxau enganxava enganxaven enganxaves enganxavi enganxavo enganxe enganxeguem enganxeguessa enganxeguessen enganxeguesses enganxegueu enganxegués enganxeguéssom enganxeguéssou enganxem enganxen enganxes enganxessa enganxessen enganxesses enganxessi enganxessin enganxessis enganxeu enganxi enganxin enganxis enganxo enganxos enganxs enganxà enganxàiem enganxàieu enganxàrem enganxàreu enganxàs enganxàssem enganxàsseu enganxàssim enganxàssiu enganxàvem enganxàvets enganxàveu enganxàvom enganxés enganxéssem enganxésseu enganxéssim enganxéssiu enganxí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enganchar
Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
embustice embuste

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) engany enganya enganyada enganyades enganyam enganyant enganyar enganyara enganyaran enganyarem enganyaren enganyares enganyareu enganyaria enganyarien enganyaries enganyarà enganyaràs enganyaré enganyaríem enganyaríeu enganyassen enganyasses enganyassin enganyassis enganyat enganyats enganyau enganyava enganyaven enganyaves enganye enganyem enganyen enganyes enganyessen enganyesses enganyessin enganyessis enganyeu enganyi enganyin enganyis enganyo enganyà enganyàrem enganyàreu enganyàs enganyàssem enganyàsseu enganyàssim enganyàssiu enganyàvem enganyàveu enganyés enganyéssem enganyésseu enganyéssim enganyéssiu enganyí occ sept val v
enganar

enganyosament /aŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈment/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈmen/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈment/ adv
enganosamente

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ alg ant bal cent eiv engendr engendra engendrada engendrades engendraia engendraien engendraies engendram engendrant engendrar engendrara engendraran engendrarem engendraren engendrares engendrareu engendraria engendrarien engendraries engendrariva engendrariven engendrarives engendrarà engendraràs engendraré engendraríem engendraríeu engendrarívem engendraríveu engendrassen engendrasses engendrassin engendrassis engendrat engendrats engendrau engendrava engendraven engendraves engendravi engendravo engendre engendreguem engendreguessa engendreguessen engendreguesses engendregueu engendregués engendreguéssom engendreguéssou engendrem engendren engendres engendressa engendressen engendresses engendressi engendressin engendressis engendreu engendri engendrin engendris engendro engendros engendrs engendrà engendràiem engendràieu engendràrem engendràreu engendràs engendràssem engendràsseu engendràssim engendràssiu engendràvem engendràvets engendràveu engendràvom engendrés engendréssem engendrésseu engendréssim engendréssiu engendrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
engendrar

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
engenheiro

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
engenharia

engranatge /eŋ.ɡɾaˈna.d͡ʒe/ /əŋ.ɡɾəˈna.d͡ʒə/ n masc
engrenagem
Sistema de peces dentades que engranen de forma que transmeten el moviment.

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ adv
ogano

enigma n masc
enigma mistério

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
enigmático

enjondre /eɲˈd͡ʒon.dɾe/ /əɲˈʒɔn.dɾə/ adv
alhures

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
decolagem

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enlair enlaira enlairada enlairades enlairam enlairant enlairar enlairara enlairaran enlairarem enlairaren enlairares enlairareu enlairaria enlairarien enlairaries enlairarà enlairaràs enlairaré enlairaríem enlairaríeu enlairassen enlairasses enlairassin enlairassis enlairat enlairats enlairau enlairava enlairaven enlairaves enlaire enlairem enlairen enlaires enlairessen enlairesses enlairessin enlairessis enlaireu enlairi enlairin enlairis enlairo enlairà enlairàrem enlairàreu enlairàs enlairàssem enlairàsseu enlairàssim enlairàssiu enlairàvem enlairàveu enlairés enlairéssem enlairésseu enlairéssim enlairéssiu enlairí occ sept val v
decolar

enllaçar /eɲ.ʎaˈsa/ /eɲ.ʎaˈsaɾ/ /əɲ.ʎəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enllace enllacem enllacen enllaces enllacessen enllacesses enllacessin enllacessis enllaceu enllaci enllacin enllacis enllacés enllacéssem enllacésseu enllacéssim enllacéssiu enllací enllaç enllaça enllaçada enllaçades enllaçam enllaçant enllaçar enllaçara enllaçaran enllaçarem enllaçaren enllaçares enllaçareu enllaçaria enllaçarien enllaçaries enllaçarà enllaçaràs enllaçaré enllaçaríem enllaçaríeu enllaçassen enllaçasses enllaçassin enllaçassis enllaçat enllaçats enllaçau enllaçava enllaçaven enllaçaves enllaço enllaçà enllaçàrem enllaçàreu enllaçàs enllaçàssem enllaçàsseu enllaçàssim enllaçàssiu enllaçàvem enllaçàveu occ sept val v
linkar
Vincular amb una relació.
(informàtica) Connectar un document amb un altre.
laçar
Agafar amb un llaç, especialment un animal indòmit.

enlletgir /aɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /aɲ.ʎeˈt͡ʃiɾ/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /əɲ.ʎəˈd͡ʒi/ bal enlletgeix enlletgeixen enlletgeixes enlletgeixi enlletgeixin enlletgeixis enlletgeixo enlletgesc enlletgesqui enlletgesquin enlletgesquis enlletgia enlletgida enlletgides enlletgien enlletgies enlletgiguem enlletgigueu enlletgim enlletgint enlletgir enlletgira enlletgiran enlletgirem enlletgiren enlletgires enlletgireu enlletgiria enlletgirien enlletgiries enlletgirà enlletgiràs enlletgiré enlletgiríem enlletgiríeu enlletgisc enlletgisca enlletgisquen enlletgisques enlletgissen enlletgisses enlletgissin enlletgissis enlletgit enlletgits enlletgiu enlletgix enlletgixen enlletgixes enlletgixo enlletgí enlletgíem enlletgíeu enlletgírem enlletgíreu enlletgís enlletgíssem enlletgísseu enlletgíssim enlletgíssiu n-occ occ sept val v
afear

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
em lugar nenhum

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ alg ant bal cent eiv enlluern enlluerna enlluernada enlluernades enlluernaia enlluernaien enlluernaies enlluernam enlluernant enlluernar enlluernara enlluernaran enlluernarem enlluernaren enlluernares enlluernareu enlluernaria enlluernarien enlluernaries enlluernariva enlluernariven enlluernarives enlluernarà enlluernaràs enlluernaré enlluernaríem enlluernaríeu enlluernarívem enlluernaríveu enlluernassen enlluernasses enlluernassin enlluernassis enlluernat enlluernats enlluernau enlluernava enlluernaven enlluernaves enlluernavi enlluernavo enlluerne enlluerneguem enlluerneguessa enlluerneguessen enlluerneguesses enlluernegueu enlluernegués enlluerneguéssom enlluerneguéssou enlluernem enlluernen enlluernes enlluernessa enlluernessen enlluernesses enlluernessi enlluernessin enlluernessis enlluerneu enlluerni enlluernin enlluernis enlluerno enlluernos enlluerns enlluernà enlluernàiem enlluernàieu enlluernàrem enlluernàreu enlluernàs enlluernàssem enlluernàsseu enlluernàssim enlluernàssiu enlluernàvem enlluernàvets enlluernàveu enlluernàvom enlluernés enlluernéssem enlluernésseu enlluernéssim enlluernéssiu enlluerní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ofuscar

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
enorme

enormement /eˌnor.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈment/ /əˌnor.məˈmen/ /əˌnoɾ.məˈment/ adv
enormemente

enormitat /e.noɾ.miˈtat/ /ə.noɾ.miˈtat/ /ə.nur.miˈtat/ n fem
enormidade

enquadernació /eŋ.kwa.ðeɾ.na.siˈo/ /əŋ.kwə.ðər.nə.siˈo/ n fem
encadernação

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
inquérito

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
para trás

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ v
rocar
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

enrogallar /an.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎaɾ/ /ən.ro.ɣəˈʎa/ /ən.ru.ɣəˈja/ /ən.ru.ɣəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enrogall enrogalla enrogallada enrogallades enrogallam enrogallant enrogallar enrogallara enrogallaran enrogallarem enrogallaren enrogallares enrogallareu enrogallaria enrogallarien enrogallaries enrogallarà enrogallaràs enrogallaré enrogallaríem enrogallaríeu enrogallassen enrogallasses enrogallassin enrogallassis enrogallat enrogallats enrogallau enrogallava enrogallaven enrogallaves enrogalle enrogallem enrogallen enrogalles enrogallessen enrogallesses enrogallessin enrogallessis enrogalleu enrogalli enrogallin enrogallis enrogallo enrogallà enrogallàrem enrogallàreu enrogallàs enrogallàssem enrogallàsseu enrogallàssim enrogallàssiu enrogallàvem enrogallàveu enrogallés enrogalléssem enrogallésseu enrogalléssim enrogalléssiu enrogallí occ sept val v
enrouquecer
Fer agafar, o agafar, un rogall.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
ente
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ alg ant bal cent eiv ensabon ensabona ensabonada ensabonades ensabonaia ensabonaien ensabonaies ensabonam ensabonant ensabonar ensabonara ensabonaran ensabonarem ensabonaren ensabonares ensabonareu ensabonaria ensabonarien ensabonaries ensabonariva ensabonariven ensabonarives ensabonarà ensabonaràs ensabonaré ensabonaríem ensabonaríeu ensabonarívem ensabonaríveu ensabonassen ensabonasses ensabonassin ensabonassis ensabonat ensabonats ensabonau ensabonava ensabonaven ensabonaves ensabonavi ensabonavo ensabone ensaboneguem ensaboneguessa ensaboneguessen ensaboneguesses ensabonegueu ensabonegués ensaboneguéssom ensaboneguéssou ensabonem ensabonen ensabones ensabonessa ensabonessen ensabonesses ensabonessi ensabonessin ensabonessis ensaboneu ensaboni ensabonin ensabonis ensabono ensabonos ensabons ensabonà ensabonàiem ensabonàieu ensabonàrem ensabonàreu ensabonàs ensabonàssem ensabonàsseu ensabonàssim ensabonàssiu ensabonàvem ensabonàvets ensabonàveu ensabonàvom ensabonés ensabonéssem ensabonésseu ensabonéssim ensabonéssiu ensaboní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ensaboar

ensalada russa n fem
salada russa

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ alg ant bal cent eiv ensarron ensarrona ensarronada ensarronades ensarronaia ensarronaien ensarronaies ensarronam ensarronant ensarronar ensarronara ensarronaran ensarronarem ensarronaren ensarronares ensarronareu ensarronaria ensarronarien ensarronaries ensarronariva ensarronariven ensarronarives ensarronarà ensarronaràs ensarronaré ensarronaríem ensarronaríeu ensarronarívem ensarronaríveu ensarronassen ensarronasses ensarronassin ensarronassis ensarronat ensarronats ensarronau ensarronava ensarronaven ensarronaves ensarronavi ensarronavo ensarrone ensarroneguem ensarroneguessa ensarroneguessen ensarroneguesses ensarronegueu ensarronegués ensarroneguéssom ensarroneguéssou ensarronem ensarronen ensarrones ensarronessa ensarronessen ensarronesses ensarronessi ensarronessin ensarronessis ensarroneu ensarroni ensarronin ensarronis ensarrono ensarronos ensarrons ensarronà ensarronàiem ensarronàieu ensarronàrem ensarronàreu ensarronàs ensarronàssem ensarronàsseu ensarronàssim ensarronàssiu ensarronàvem ensarronàvets ensarronàveu ensarronàvom ensarronés ensarronéssem ensarronésseu ensarronéssim ensarronéssiu ensarroní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enganar
(figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
ensino

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enseny ensenya ensenyada ensenyades ensenyam ensenyant ensenyar ensenyara ensenyaran ensenyarem ensenyaren ensenyares ensenyareu ensenyaria ensenyarien ensenyaries ensenyarà ensenyaràs ensenyaré ensenyaríem ensenyaríeu ensenyassen ensenyasses ensenyassin ensenyassis ensenyat ensenyats ensenyau ensenyava ensenyaven ensenyaves ensenye ensenyem ensenyen ensenyes ensenyessen ensenyesses ensenyessin ensenyessis ensenyeu ensenyi ensenyin ensenyis ensenyo ensenyà ensenyàrem ensenyàreu ensenyàs ensenyàssem ensenyàsseu ensenyàssim ensenyàssiu ensenyàvem ensenyàveu ensenyés ensenyéssem ensenyésseu ensenyéssim ensenyéssiu ensenyí occ sept val v
ensinar lecionar
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensopeg ensopega ensopegada ensopegades ensopegam ensopegant ensopegar ensopegara ensopegaran ensopegarem ensopegaren ensopegares ensopegareu ensopegaria ensopegarien ensopegaries ensopegarà ensopegaràs ensopegaré ensopegaríem ensopegaríeu ensopegassen ensopegasses ensopegassin ensopegassis ensopegat ensopegats ensopegau ensopegava ensopegaven ensopegaves ensopego ensopegue ensopeguem ensopeguen ensopegues ensopeguessen ensopeguesses ensopeguessin ensopeguessis ensopegueu ensopegui ensopeguin ensopeguis ensopegués ensopeguéssem ensopeguésseu ensopeguéssim ensopeguéssiu ensopeguí ensopegà ensopegàrem ensopegàreu ensopegàs ensopegàssem ensopegàsseu ensopegàssim ensopegàssiu ensopegàvem ensopegàveu occ sept val v
tropeçar

ensota /enˈso.ta/ /ənˈso.tə/ adv
abaixo

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ bal entenc entendran entendre entendrem entendreu entendria entendrien entendries entendrà entendràs entendré entendríem entendríeu entenem entenen entenent enteneu entenga entenguem entenguen entenguera entengueren entengueres entengues entenguessen entenguesses entenguessin entenguessis entengueu entengui entenguin entenguis entengué entenguérem entenguéreu entengués entenguéssem entenguésseu entenguéssim entenguéssiu entenguí entenia entenien entenies entens enteníem enteníeu entesa enteses entesos entès entén entés occ val v
entender
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enteniment /an.te.niˈmen/ /an.te.niˈment/ /en.te.niˈmen/ /en.te.niˈment/ /ən.tə.niˈmen/ /ən.tə.niˈment/ n masc
entendimento

enterament /enˌte.ɾaˈmen/ /enˌte.ɾaˈment/ /ənˌte.ɾəˈmen/ /ənˌte.ɾəˈment/ adv
absolutamente

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ n neut
coveiro

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enterr enterra enterrada enterrades enterram enterrant enterrar enterrara enterraran enterrarem enterraren enterrares enterrareu enterraria enterrarien enterraries enterrarà enterraràs enterraré enterraríem enterraríeu enterrassen enterrasses enterrassin enterrassis enterrat enterrats enterrau enterrava enterraven enterraves enterre enterrem enterren enterres enterressen enterresses enterressin enterressis enterreu enterri enterrin enterris enterro enterrà enterràrem enterràreu enterràs enterràssem enterràsseu enterràssim enterràssiu enterràvem enterràveu enterrés enterréssem enterrésseu enterréssim enterréssiu enterrí occ sept val v
enterrar

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ n fem
entidade

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
entrada
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
entradas
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entr entra entrada entrades entram entrant entrar entrara entraran entrarem entraren entrares entrareu entraria entrarien entraries entrarà entraràs entraré entraríem entraríeu entrassen entrasses entrassin entrassis entrat entrats entrau entrava entraven entraves entre entrem entren entres entressen entresses entressin entressis entreu entri entrin entris entro entrà entràrem entràreu entràs entràssem entràsseu entràssim entràssiu entràvem entràveu entrés entréssem entrésseu entréssim entréssiu entrí occ sept val v
entrar
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
entre

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ adj masc
bagunceiro

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ n masc
travesso

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
treinador

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
treinamento

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrena entrenada entrenades entrenam entrenant entrenar entrenara entrenaran entrenarem entrenaren entrenares entrenareu entrenaria entrenarien entrenaries entrenarà entrenaràs entrenaré entrenaríem entrenaríeu entrenassen entrenasses entrenassin entrenassis entrenat entrenats entrenau entrenava entrenaven entrenaves entrene entrenem entrenen entrenes entrenessen entrenesses entrenessin entrenessis entreneu entreni entrenin entrenis entreno entrenà entrenàrem entrenàreu entrenàs entrenàssem entrenàsseu entrenàssim entrenàssiu entrenàvem entrenàveu entrenés entrenéssem entrenésseu entrenéssim entrenéssiu entrení entrén occ sept val v
treinar

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
sandes

entresòl /en.tɾeˈsɔɫ/ n masc
mezanino

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
entretenimento

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
entrevista

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrevist entrevista entrevistada entrevistades entrevistam entrevistant entrevistar entrevistara entrevistaran entrevistarem entrevistaren entrevistares entrevistareu entrevistaria entrevistarien entrevistaries entrevistarà entrevistaràs entrevistaré entrevistaríem entrevistaríeu entrevistassen entrevistasses entrevistassin entrevistassis entrevistat entrevistats entrevistau entrevistava entrevistaven entrevistaves entreviste entrevistem entrevisten entrevistes entrevistessen entrevistesses entrevistessin entrevistessis entrevisteu entrevisti entrevistin entrevistis entrevisto entrevistà entrevistàrem entrevistàreu entrevistàs entrevistàssem entrevistàsseu entrevistàssim entrevistàssiu entrevistàvem entrevistàveu entrevistés entrevistéssem entrevistésseu entrevistéssim entrevistéssiu entrevistí occ sept val v
entrevistar

entristidor /en.tɾis.tiˈðo/ /en.tɾis.tiˈðoɾ/ /ən.tɾis.tiˈðo/ adj masc
entristecedor

entropia /en.tɾoˈpi.a/ /ən.tɾoˈpi.ə/ /ən.tɾuˈpi.ə/ n fem
entropia

entusiasmar /en.tu.zi.azˈma/ /en.tu.zi.azˈmaɾ/ /ən.tu.zi.əzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entusiasm entusiasma entusiasmada entusiasmades entusiasmam entusiasmant entusiasmar entusiasmara entusiasmaran entusiasmarem entusiasmaren entusiasmares entusiasmareu entusiasmaria entusiasmarien entusiasmaries entusiasmarà entusiasmaràs entusiasmaré entusiasmaríem entusiasmaríeu entusiasmassen entusiasmasses entusiasmassin entusiasmassis entusiasmat entusiasmats entusiasmau entusiasmava entusiasmaven entusiasmaves entusiasme entusiasmem entusiasmen entusiasmes entusiasmessen entusiasmesses entusiasmessin entusiasmessis entusiasmeu entusiasmi entusiasmin entusiasmis entusiasmo entusiasmà entusiasmàrem entusiasmàreu entusiasmàs entusiasmàssem entusiasmàsseu entusiasmàssim entusiasmàssiu entusiasmàvem entusiasmàveu entusiasmés entusiasméssem entusiasmésseu entusiasméssim entusiasméssiu entusiasmí occ sept val v
entusiasmar

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
entusiasmo

entusiàsticament /en.tu.ziˌas.ti.kaˈmen/ /en.tu.ziˌas.ti.kaˈment/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈmen/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈment/ adv
entusiasticamente

enutjar /e.nuˈd͡ʒa/ /e.nuˈd͡ʒaɾ/ /ə.nuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enutge enutgem enutgen enutges enutgessen enutgesses enutgessin enutgessis enutgeu enutgi enutgin enutgis enutgés enutgéssem enutgésseu enutgéssim enutgéssiu enutgí enutj enutja enutjada enutjades enutjam enutjant enutjar enutjara enutjaran enutjarem enutjaren enutjares enutjareu enutjaria enutjarien enutjaries enutjarà enutjaràs enutjaré enutjaríem enutjaríeu enutjassen enutjasses enutjassin enutjassis enutjat enutjats enutjau enutjava enutjaven enutjaves enutjo enutjà enutjàrem enutjàreu enutjàs enutjàssem enutjàsseu enutjàssim enutjàssiu enutjàvem enutjàveu occ sept val v
enraivecer
(pronominal) Sentir enuig

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ bal envaeix envaeixen envaeixes envaeixi envaeixin envaeixis envaeixo envaesc envaesqui envaesquin envaesquis envaint envair envairan envairem envaireu envairia envairien envairies envairà envairàs envairé envairíem envairíeu envaí envaíem envaíeu envaírem envaíreu envaís envaíssem envaísseu envaíssim envaíssiu envaïa envaïda envaïdes envaïen envaïes envaïguem envaïgueu envaïm envaïra envaïren envaïres envaïsc envaïsca envaïsquen envaïsques envaïssen envaïsses envaïssin envaïssis envaït envaïts envaïu envaïx envaïxen envaïxes envaïxo n-occ occ sept val v
invadir
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
inveja
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejablement /em.beˌd͡ʒa.βɫeˈmen/ /em.beˌʒa.βɫeˈmen/ /em.beˌʒab.bɫeˈmen/ /eɱ.veˌd͡ʒa.bɫeˈment/ /əm.bəˌʒa.βɫəˈmen/ /əɱ.vəˌʒab.bɫəˈmen/ /əɱ.vəˌʒab.bɫəˈment/ adv
invejavelmente

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envege envegem envegen enveges envegessen envegesses envegessin envegessis envegeu envegi envegin envegis envegés envegéssem envegésseu envegéssim envegéssiu envegí enveig enveja envejada envejades envejam envejant envejar envejara envejaran envejarem envejaren envejares envejareu envejaria envejarien envejaries envejarà envejaràs envejaré envejaríem envejaríeu envejassen envejasses envejassin envejassis envejat envejats envejau envejava envejaven envejaves envejo envejà envejàrem envejàreu envejàs envejàssem envejàsseu envejàssim envejàssiu envejàvem envejàveu occ sept val v
invejar

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
invejoso

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
envelhecimento

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ bal envelleix envelleixen envelleixes envelleixi envelleixin envelleixis envelleixo envellesc envellesqui envellesquin envellesquis envellia envellida envellides envellien envellies envelliguem envelligueu envellim envellint envellir envellira envelliran envellirem envelliren envellires envellireu envelliria envellirien envelliries envellirà envelliràs envelliré envelliríem envelliríeu envellisc envellisca envellisquen envellisques envellissen envellisses envellissin envellissis envellit envellits envelliu envellix envellixen envellixes envellixo envellí envellíem envellíeu envellírem envellíreu envellís envellíssem envellísseu envellíssim envellíssiu n-occ occ sept val v
envelhecer

envermellir /am.beɾ.meˈʎiɾ/ /em.ber.meˈʎi/ /em.beɾ.meˈʎi/ /eɱ.veɾ.meˈʎiɾ/ /əm.bər.məˈʎi/ /əɱ.vər.məˈji/ /əɱ.vəɾ.məˈʎi/ alg ant bal centr eiv envermelleix envermelleixa envermelleixen envermelleixes envermelleixi envermelleixin envermelleixis envermelleixo envermelleixs envermellesc envermellesca envermellesquen envermellesques envermellesqui envermellesquin envermellesquis envermellia envermellida envermellides envermellien envermellies envermelliguem envermelliguera envermelligueren envermelligueres envermelliguessen envermelliguesses envermelliguessin envermelliguessis envermelligueu envermelligueva envermelligueven envermelligueves envermelligué envermelliguérem envermelliguéreu envermelligués envermelliguéssem envermelliguésseu envermelliguéssim envermelliguéssiu envermelliguévem envermelliguéveu envermellim envermellint envermellir envermellira envermelliran envermellirem envermelliren envermellires envermellireu envermelliria envermellirien envermelliries envermelliriva envermelliriven envermellirives envermellirà envermelliràs envermelliré envermelliríem envermelliríeu envermellirívem envermelliríveu envermellisc envermellisca envermellisco envermelliscos envermellisquem envermellisquen envermellisques envermellisqueu envermellissa envermellissen envermellisses envermellissi envermellissin envermellissis envermellist envermellit envermellits envermelliu envermelliva envermelliven envermellives envermellix envermellixa envermellixen envermellixes envermellixi envermellixin envermellixis envermellixo envermellixos envermellí envermellíem envermellíets envermellíeu envermellírem envermellíreu envermellís envermellíscon envermellíssem envermellísseu envermellíssim envermellíssiu envermellíssom envermellíssou envermellívem envermellíveu envermellíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
avermelhar

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ alg ant bal cent eiv envernissa envernissada envernissades envernissaia envernissaien envernissaies envernissam envernissant envernissar envernissara envernissaran envernissarem envernissaren envernissares envernissareu envernissaria envernissarien envernissaries envernissariva envernissariven envernissarives envernissarà envernissaràs envernissaré envernissaríem envernissaríeu envernissarívem envernissaríveu envernissassen envernissasses envernissassin envernissassis envernissat envernissats envernissau envernissava envernissaven envernissaves envernissavi envernissavo envernisse envernisseguem envernisseguessa envernisseguessen envernisseguesses envernissegueu envernissegués envernisseguéssom envernisseguéssou envernissem envernissen envernisses envernissessa envernissessen envernissesses envernissessi envernissessin envernissessis envernisseu envernissi envernissin envernissis envernisso envernissos envernissà envernissàiem envernissàieu envernissàrem envernissàreu envernissàs envernissàssem envernissàsseu envernissàssim envernissàssiu envernissàvem envernissàvets envernissàveu envernissàvom envernissés envernisséssem envernissésseu envernisséssim envernisséssiu envernissí envernís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
envernizar

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
saudade

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enyor enyora enyorada enyorades enyoram enyorant enyorar enyorara enyoraran enyorarem enyoraren enyorares enyorareu enyoraria enyorarien enyoraries enyorarà enyoraràs enyoraré enyoraríem enyoraríeu enyorassen enyorasses enyorassin enyorassis enyorat enyorats enyorau enyorava enyoraven enyoraves enyore enyorem enyoren enyores enyoressen enyoresses enyoressin enyoressis enyoreu enyori enyorin enyoris enyoro enyorà enyoràrem enyoràreu enyoràs enyoràssem enyoràsseu enyoràssim enyoràssiu enyoràvem enyoràveu enyorés enyoréssem enyorésseu enyoréssim enyoréssiu enyorí occ sept val v
ter saudades de
Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
enzima

enèrgic /eˈnɛɾ.d͡ʒik/ /əˈnɛr.ʒik/ adj masc
enérgico

enèrgicament /eˌnɛr.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈment/ /əˌnɛr.ʒi.kəˈmen/ /əˌnɛɾ.ʒi.kəˈment/ adv
energicamente

ep /ˈep/ Interjection
ei
Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epentètic /e.penˈtɛ.tik/ /ə.pənˈtɛ.tik/ adj masc
epentético

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ n masc
epicentro

epicè /e.piˈse/ /ə.piˈsɛ/ adj masc
epiceno
Dit del substantiu amb gènere inherent però invariable pels dos sexes, mascle i femella.

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epidemiologia

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ n fem
epiderme

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
epidemia

epiglotis /e.piˈɣɫɔ.tis/ /ə.piˈɣɫɔ.tis/ n fem
epiglote

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
epilepsia

epirota /e.piˈɾɔ.ta/ /e.piˈɾɔ.tɔ/ /ə.piˈɾɔ.tə/ adj neut
epirota
Relatiu o pertanyent a Epir.

epirota /e.piˈɾɔ.ta/ /e.piˈɾɔ.tɔ/ /ə.piˈɾɔ.tə/ n neut
epirota
Persona que habita o és originària de Epir.

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
episódio

epistemicidi /e.pis.te.miˈsi.ði/ /ə.pis.tə.miˈsi.ði/ n masc
epistemicídio

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epistemologia

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
epitélio

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
epêntese

epístola /eˈpis.to.ɫa/ /əˈpis.tu.ɫə/ n fem
carta

epítet /eˈpi.tet/ /əˈpi.tət/ n masc
epíteto

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ n neut
epônimo

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
equador
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ adj masc
equatoriano
Relatiu o pertanyent a l'Equador.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ n masc
equatoriano
Persona que habita o és originària de l'Equador.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) equilibr equilibra equilibrada equilibrades equilibram equilibrant equilibrar equilibrara equilibraran equilibrarem equilibraren equilibrares equilibrareu equilibraria equilibrarien equilibraries equilibrarà equilibraràs equilibraré equilibraríem equilibraríeu equilibrassen equilibrasses equilibrassin equilibrassis equilibrat equilibrats equilibrau equilibrava equilibraven equilibraves equilibre equilibrem equilibren equilibres equilibressen equilibresses equilibressin equilibressis equilibreu equilibri equilibrin equilibris equilibro equilibrà equilibràrem equilibràreu equilibràs equilibràssem equilibràsseu equilibràssim equilibràssiu equilibràvem equilibràveu equilibrés equilibréssem equilibrésseu equilibréssim equilibréssiu equilibrí occ sept val v
equilibrar
Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
equilátero

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
equinócio

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
equipa
Grup de persones organitzat.
equipamento
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
bagagem

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
equivalente

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ adj
equestre

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
calcadouro
(agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.

eradicar /e.ra.ðiˈka/ /e.ra.ðiˈkaɾ/ /ə.rə.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eradic eradica eradicada eradicades eradicam eradicant eradicar eradicara eradicaran eradicarem eradicaren eradicares eradicareu eradicaria eradicarien eradicaries eradicarà eradicaràs eradicaré eradicaríem eradicaríeu eradicassen eradicasses eradicassin eradicassis eradicat eradicats eradicau eradicava eradicaven eradicaves eradico eradicà eradicàrem eradicàreu eradicàs eradicàssem eradicàsseu eradicàssim eradicàssiu eradicàvem eradicàveu eradique eradiquem eradiquen eradiques eradiquessen eradiquesses eradiquessin eradiquessis eradiqueu eradiqui eradiquin eradiquis eradiqués eradiquéssem eradiquésseu eradiquéssim eradiquéssiu eradiquí occ sept val v
erradicar

erbi n masc
érbio

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
erecção

erecte /eˈɾɛk.te/ /əˈɾɛk.tə/ adj masc
ereto
Dret i rígid.

erer /eˈɾe/ /eˈɾeɾ/ /əˈɾe/ n masc
crivo

ergatiu /eɾ.ɣaˈtiw/ /ər.ɡəˈtiw/ adj masc
ergativo

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ eritrea adj masc
eritreia
Relatiu o pertanyent a Eritrea.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ n masc
eritreia
Persona que habita o és originària d'Eritrea.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
ouriço

erm /ˈerm/ /ˈeɾm/ /ˈɛrm/ n masc
ermo
Lloc sense conrear, de terreny àrid i escassa vegetació.

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
arminho
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ n fem
erre

errada /eˈra.ða/ n fem
errada

errata /eˈra.ta/ /əˈra.tə/ n fem
erro de digitação

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
erro defeito
Equivocació, incorrecció.

erràtic /eˈra.tik/ /əˈra.tik/ adj
errático

erròniament /eˌrɔ.ni.aˈmen/ /eˌrɔ.ni.aˈment/ /əˌrɔ.ni.əˈmen/ /əˌrɔ.ni.əˈment/ adv
erroneamente

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ alg ant bal cent eiv eruct eructa eructada eructades eructaia eructaien eructaies eructam eructant eructar eructara eructaran eructarem eructaren eructares eructareu eructaria eructarien eructaries eructariva eructariven eructarives eructarà eructaràs eructaré eructaríem eructaríeu eructarívem eructaríveu eructassen eructasses eructassin eructassis eructat eructats eructau eructava eructaven eructaves eructavi eructavo eructe eructeguem eructeguessa eructeguessen eructeguesses eructegueu eructegués eructeguéssom eructeguéssou eructem eructen eructes eructessa eructessen eructesses eructessi eructessin eructessis eructeu eructi eructin eructis eructo eructos eructs eructà eructàiem eructàieu eructàrem eructàreu eructàs eructàssem eructàsseu eructàssim eructàssiu eructàvem eructàvets eructàveu eructàvom eructés eructéssem eructésseu eructéssim eructéssiu eructí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eructar arrotar

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ erudita adj masc
erudito
Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ n masc
douto
Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
lagarta

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
erupção

eròticament /eˌɾɔ.ti.kaˈmen/ /eˌɾɔ.ti.kaˈment/ /əˌɾɔ.ti.kəˈmen/ /əˌɾɔ.ti.kəˈment/ adv
eroticamente

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ esbandeix esbandeixen esbandeixes esbandeixi esbandeixin esbandeixis esbandeixo esbandia esbandida esbandides esbandien esbandies esbandim esbandint esbandir esbandira esbandiran esbandirem esbandiren esbandires esbandireu esbandiria esbandirien esbandiries esbandirà esbandiràs esbandiré esbandiríem esbandiríeu esbandisc esbandisca esbandisquen esbandisques esbandissen esbandisses esbandissin esbandissis esbandit esbandits esbandiu esbandix esbandixen esbandixes esbandixo esbandí esbandíem esbandíeu esbandírem esbandíreu esbandís esbandíssem esbandísseu esbandíssim esbandíssiu n-occ occ sept val v
enxaguar

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
sarça

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
rascunho

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esborr esborra esborrada esborrades esborram esborrant esborrar esborrara esborraran esborrarem esborraren esborrares esborrareu esborraria esborrarien esborraries esborrarà esborraràs esborraré esborraríem esborraríeu esborrassen esborrasses esborrassin esborrassis esborrat esborrats esborrau esborrava esborraven esborraves esborre esborrem esborren esborres esborressen esborresses esborressin esborressis esborreu esborri esborrin esborris esborro esborrà esborràrem esborràreu esborràs esborràssem esborràsseu esborràssim esborràssiu esborràvem esborràveu esborrés esborréssem esborrésseu esborréssim esborréssiu esborrí occ sept val v
apagar
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
Treure del cap un sentiment, un record.

esbravar /az.βɾaˈβa/ /ez.bɾaˈvaɾ/ /ez.βɾaˈβa/ /əz.bɾəˈva/ /əz.bɾəˈβa/ alg ant bal cent eiv esbrau esbraus esbrav esbrava esbravada esbravades esbravaia esbravaien esbravaies esbravaieu esbravam esbravant esbravar esbravara esbravaran esbravarem esbravaren esbravares esbravareu esbravaria esbravarien esbravaries esbravariva esbravariven esbravarives esbravarà esbravaràs esbravaré esbravaríem esbravaríeu esbravarívem esbravaríveu esbravassen esbravasses esbravassin esbravassis esbravat esbravats esbravau esbravava esbravaven esbravaves esbravavi esbravavo esbrave esbraveguem esbraveguessa esbraveguessen esbraveguesses esbravegueu esbravegués esbraveguéssom esbraveguéssou esbravem esbraven esbraves esbravessa esbravessen esbravesses esbravessi esbravessin esbravessis esbraveu esbravi esbravin esbravis esbravo esbravos esbravà esbravàiem esbravàrem esbravàreu esbravàs esbravàssem esbravàsseu esbravàssim esbravàssiu esbravàvem esbravàvets esbravàveu esbravàvom esbravés esbravéssem esbravésseu esbravéssim esbravéssiu esbraví n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
aliviar

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbrina esbrinada esbrinades esbrinam esbrinant esbrinar esbrinara esbrinaran esbrinarem esbrinaren esbrinares esbrinareu esbrinaria esbrinarien esbrinaries esbrinarà esbrinaràs esbrinaré esbrinaríem esbrinaríeu esbrinassen esbrinasses esbrinassin esbrinassis esbrinat esbrinats esbrinau esbrinava esbrinaven esbrinaves esbrine esbrinem esbrinen esbrines esbrinessen esbrinesses esbrinessin esbrinessis esbrineu esbrini esbrinin esbrinis esbrino esbrinà esbrinàrem esbrinàreu esbrinàs esbrinàssem esbrinàsseu esbrinàssim esbrinàssiu esbrinàvem esbrinàveu esbrinés esbrinéssem esbrinésseu esbrinéssim esbrinéssiu esbriní esbrín occ sept val v
esmigalhar
Desfer, desembullar els brins.
desentocar
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbós /ezˈbos/ n masc
esboço

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
isca
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escabetx /es.kaˈbet͡ʃ/ /əs.kəˈβɛt͡ʃ/ n masc
escabeche

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
xadrez

escac i mat n masc
xeque-mate

escacs /esˈkaks/ n masc
xadrez
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escafandre /es.kaˈfan.dɾe/ /əs.kəˈfan.dɾə/ n masc
escafandro

escaiola /as.kaˈjɔ.ɫɛ/ /es.kaˈjɔ.ɫa/ /es.kaˈjɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈjɔ.ɫə/ n fem
alpista
Planta de la família de les gramínies amb fruits emprats com a aliment per als ocells de gàbia (Phalaris canariensis).

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
esquadro
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
escada
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
escala
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.
Sistema de mesura que estableix una correspondència entre els nombres i les propietats dels objectes mesurats.

escala mecànica n fem
escada rolante

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ alg ant bal cent eiv escal escala escalada escalades escalaia escalaien escalaies escalam escalant escalar escalara escalaran escalarem escalaren escalares escalareu escalaria escalarien escalaries escalariva escalariven escalarives escalarà escalaràs escalaré escalaríem escalaríeu escalarívem escalaríveu escalassen escalasses escalassin escalassis escalat escalats escalau escalava escalaven escalaves escalavi escalavo escale escaleguem escaleguessa escaleguessen escaleguesses escalegueu escalegués escaleguéssom escaleguéssou escalem escalen escales escalessa escalessen escalesses escalessi escalessin escalessis escaleu escali escalin escalis escalo escalos escals escalà escalàiem escalàieu escalàrem escalàreu escalàs escalàssem escalàsseu escalàssim escalàssiu escalàvem escalàvets escalàveu escalàvom escalés escaléssem escalésseu escaléssim escaléssiu escalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
subir

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escalf escalfa escalfada escalfades escalfam escalfant escalfar escalfara escalfaran escalfarem escalfaren escalfares escalfareu escalfaria escalfarien escalfaries escalfarà escalfaràs escalfaré escalfaríem escalfaríeu escalfassen escalfasses escalfassin escalfassis escalfat escalfats escalfau escalfava escalfaven escalfaves escalfe escalfem escalfen escalfes escalfessen escalfesses escalfessin escalfessis escalfeu escalfi escalfin escalfis escalfo escalfà escalfàrem escalfàreu escalfàs escalfàssem escalfàsseu escalfàssim escalfàssiu escalfàvem escalfàveu escalfés escalféssem escalfésseu escalféssim escalféssiu escalfí occ sept val v
aquecer
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
chalota
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamot /es.kaˈmɔt/ /əs.kəˈmɔt/ n masc
pelotão
Grup armat de persones (milícies, policies, etc) no gaire nombrós, sovint agrupat per a un objectiu específic.
Grup petit de ciclistes que van a una mateixa velocitat durant una cursa i se separa del pilot.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escamp escampa escampada escampades escampam escampant escampar escampara escamparan escamparem escamparen escampares escampareu escamparia escamparien escamparies escamparà escamparàs escamparé escamparíem escamparíeu escampassen escampasses escampassin escampassis escampat escampats escampau escampava escampaven escampaves escampe escampem escampen escampes escampessen escampesses escampessin escampessis escampeu escampi escampin escampis escampo escampà escampàrem escampàreu escampàs escampàssem escampàsseu escampàssim escampàssiu escampàvem escampàveu escampés escampéssem escampésseu escampéssim escampéssiu escampí occ sept val v
alastrar
Estendre una matèria per una superfície.

escandalitzar /es.kan.da.ɫiˈd͡za/ /es.kan.da.ɫiˈza/ /es.kan.da.ɫiˈzaɾ/ /əs.kən.də.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escandalitz escandalitza escandalitzada escandalitzades escandalitzam escandalitzant escandalitzar escandalitzara escandalitzaran escandalitzarem escandalitzaren escandalitzares escandalitzareu escandalitzaria escandalitzarien escandalitzaries escandalitzarà escandalitzaràs escandalitzaré escandalitzaríem escandalitzaríeu escandalitzassen escandalitzasses escandalitzassin escandalitzassis escandalitzat escandalitzats escandalitzau escandalitzava escandalitzaven escandalitzaves escandalitze escandalitzem escandalitzen escandalitzes escandalitzessen escandalitzesses escandalitzessin escandalitzessis escandalitzeu escandalitzi escandalitzin escandalitzis escandalitzo escandalitzà escandalitzàrem escandalitzàreu escandalitzàs escandalitzàssem escandalitzàsseu escandalitzàssim escandalitzàssiu escandalitzàvem escandalitzàveu escandalitzés escandalitzéssem escandalitzésseu escandalitzéssim escandalitzéssiu escandalitzí occ sept val v
escandalizar

escandi /əsˈkan.di/ n masc
escândio

escandir /es.kanˈdi/ /es.kanˈdiɾ/ /əs.kənˈdi/ bal escandeix escandeixen escandeixes escandeixi escandeixin escandeixis escandeixo escandesc escandesqui escandesquin escandesquis escandia escandida escandides escandien escandies escandiguem escandigueu escandim escandint escandir escandira escandiran escandirem escandiren escandires escandireu escandiria escandirien escandiries escandirà escandiràs escandiré escandiríem escandiríeu escandisc escandisca escandisquen escandisques escandissen escandisses escandissin escandissis escandit escandits escandiu escandix escandixen escandixes escandixo escandí escandíem escandíeu escandírem escandíreu escandís escandíssem escandísseu escandíssim escandíssiu n-occ occ sept val v
escandir

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escanege escanegem escanegen escaneges escanegessen escanegesses escanegessin escanegessis escanegeu escanegi escanegin escanegis escanegés escanegéssem escanegésseu escanegéssim escanegéssiu escanegí escaneig escaneja escanejada escanejades escanejam escanejant escanejar escanejara escanejaran escanejarem escanejaren escanejares escanejareu escanejaria escanejarien escanejaries escanejarà escanejaràs escanejaré escanejaríem escanejaríeu escanejassen escanejasses escanejassin escanejassis escanejat escanejats escanejau escanejava escanejaven escanejaves escanejo escanejà escanejàrem escanejàreu escanejàs escanejàssem escanejàsseu escanejàssim escanejàssiu escanejàvem escanejàveu occ sept val v
digitalizar

escapada /as.kaˈpa.ðɛ/ /es.kaˈpa.ða/ /es.kaˈpa/ /əs.kəˈpa.ðə/ n fem
fuga
Sortida breu a un lloc.
(esports de pilota) Acció i efecte d'un atacant de fer un moviment sobtat i ràpid en una direcció determinada per deixar enrere el seu defensor.

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ alg ant bal cent eiv escap escapa escapada escapades escapaia escapaien escapaies escapam escapant escapar escapara escaparan escaparem escaparen escapares escapareu escaparia escaparien escaparies escapariva escapariven escaparives escaparà escaparàs escaparé escaparíem escaparíeu escaparívem escaparíveu escapassen escapasses escapassin escapassis escapat escapats escapau escapava escapaven escapaves escapavi escapavo escape escapeguem escapeguessa escapeguessen escapeguesses escapegueu escapegués escapeguéssom escapeguéssou escapem escapen escapes escapessa escapessen escapesses escapessi escapessin escapessis escapeu escapi escapin escapis escapo escapos escaps escapà escapàiem escapàieu escapàrem escapàreu escapàs escapàssem escapàsseu escapàssim escapàssiu escapàvem escapàvets escapàveu escapàvom escapés escapéssem escapésseu escapéssim escapéssiu escapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
escapar

escara /esˈka.ɾa/ /əsˈka.ɾə/ n fem
crosta

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
escaravelho besouro

escaramussar /es.ka.ɾa.muˈsa/ /es.ka.ɾa.muˈsaɾ/ /əs.kə.ɾə.muˈsa/ alg ant bal cent eiv escaramussa escaramussada escaramussades escaramussaia escaramussaien escaramussaies escaramussam escaramussant escaramussar escaramussara escaramussaran escaramussarem escaramussaren escaramussares escaramussareu escaramussaria escaramussarien escaramussaries escaramussariva escaramussariven escaramussarives escaramussarà escaramussaràs escaramussaré escaramussaríem escaramussaríeu escaramussarívem escaramussaríveu escaramussassen escaramussasses escaramussassin escaramussassis escaramussat escaramussats escaramussau escaramussava escaramussaven escaramussaves escaramussavi escaramussavo escaramusse escaramusseguem escaramusseguessa escaramusseguessen escaramusseguesses escaramussegueu escaramussegués escaramusseguéssom escaramusseguéssou escaramussem escaramussen escaramusses escaramussessa escaramussessen escaramussesses escaramussessi escaramussessin escaramussessis escaramusseu escaramussi escaramussin escaramussis escaramusso escaramussos escaramussà escaramussàiem escaramussàieu escaramussàrem escaramussàreu escaramussàs escaramussàssem escaramussàsseu escaramussàssim escaramussàssiu escaramussàvem escaramussàvets escaramussàveu escaramussàvom escaramussés escaramusséssem escaramussésseu escaramusséssim escaramusséssiu escaramussí escaramús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
escaramuçar

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
cocarda
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ n masc
carcereira

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
escarlate

escarnir /as.kaɾˈni/ /es.karˈni/ /es.kaɾˈni/ /es.kaɾˈniɾ/ /əs.kərˈni/ bal escarneix escarneixen escarneixes escarneixi escarneixin escarneixis escarneixo escarnesc escarnesqui escarnesquin escarnesquis escarnia escarnida escarnides escarnien escarnies escarniguem escarnigueu escarnim escarnint escarnir escarnira escarniran escarnirem escarniren escarnires escarnireu escarniria escarnirien escarniries escarnirà escarniràs escarniré escarniríem escarniríeu escarnisc escarnisca escarnisquen escarnisques escarnissen escarnisses escarnissin escarnissis escarnit escarnits escarniu escarnix escarnixen escarnixes escarnixo escarní escarníem escarníeu escarnírem escarníreu escarnís escarníssem escarnísseu escarníssim escarníssiu n-occ occ sept val v
zombar

escarola /es.kaˈɾɔ.ɫa/ /es.kaˈɾɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈɾɔ.ɫə/ n fem
escarola

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
escama

escatainar /es.ka.tajˈna/ /es.ka.tajˈnaɾ/ /əs.kə.təjˈna/ escataina escatainada escatainades escatainant escatainar escatainaran escatainarem escatainaren escatainares escatainareu escatainaria escatainarien escatainaries escatainarà escatainaràs escatainaré escatainaríem escatainaríeu escatainat escatainats escatainava escatainaven escatainaves escatainem escatainen escataines escatainessen escatainesses escatainessin escatainessis escataineu escataini escatainin escatainis escataino escatainà escatainàrem escatainàreu escatainàvem escatainàveu escatainés escatainéssem escatainésseu escatainéssim escatainéssiu escatainí sept v
cacarejar

escataineig /es.ka.tajˈnet͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnət͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnɛt͡ʃ/ n masc
cacarejo

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
cena

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
palco

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esclat esclata esclatada esclatades esclatam esclatant esclatar esclatara esclataran esclatarem esclataren esclatares esclatareu esclataria esclatarien esclataries esclatarà esclataràs esclataré esclataríem esclataríeu esclatassen esclatasses esclatassin esclatassis esclatat esclatats esclatau esclatava esclataven esclataves esclate esclatem esclaten esclates esclatessen esclatesses esclatessin esclatessis esclateu esclati esclatin esclatis esclato esclatà esclatàrem esclatàreu esclatàs esclatàssem esclatàsseu esclatàssim esclatàssiu esclatàvem esclatàveu esclatés esclatéssem esclatésseu esclatéssim esclatéssiu esclatí occ sept val v
arrebentar
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
escravo
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
esclerose

escletxa /asˈkle.t͡ʃa/ /asˈkle.t͡ʃɛ/ /esˈkɫe.t͡ʃa/ /əsˈkɫe.t͡ʃə/ n fem
fenda

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
tamanco
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escocès /es.koˈses/ /əs.koˈsɛs/ /əs.kuˈsɛs/ adj masc
escocês

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
escola
Col·legi, establiment per aprendre.
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
coroinha

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ adj
colegial

escolaritat n fem
escolaridade

escolarització /es.ko.ɫa.ɾi.d͡za.siˈo/ /es.ko.ɫa.ɾi.za.siˈo/ /əs.ko.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əs.ku.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
escolarização

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escolt escolta escoltada escoltades escoltam escoltant escoltar escoltara escoltaran escoltarem escoltaren escoltares escoltareu escoltaria escoltarien escoltaries escoltarà escoltaràs escoltaré escoltaríem escoltaríeu escoltassen escoltasses escoltassin escoltassis escoltat escoltats escoltau escoltava escoltaven escoltaves escolte escoltem escolten escoltes escoltessen escoltesses escoltessin escoltessis escolteu escolti escoltin escoltis escolto escoltà escoltàrem escoltàreu escoltàs escoltàssem escoltàsseu escoltàssim escoltàssiu escoltàvem escoltàveu escoltés escoltéssem escoltésseu escoltéssim escoltéssiu escoltí occ sept val v
escutar

escoltisme /es.koɫˈtiz.me/ /əs.koɫˈtiz.mə/ /əs.kuɫˈtiz.mə/ n masc
escotismo

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
vassoura vassoira
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escombr escombra escombrada escombrades escombram escombrant escombrar escombrara escombraran escombrarem escombraren escombrares escombrareu escombraria escombrarien escombraries escombrarà escombraràs escombraré escombraríem escombraríeu escombrassen escombrasses escombrassin escombrassis escombrat escombrats escombrau escombrava escombraven escombraves escombre escombrem escombren escombres escombressen escombresses escombressin escombressis escombreu escombri escombrin escombris escombro escombrà escombràrem escombràreu escombràs escombràssem escombràsseu escombràssim escombràssiu escombràvem escombràveu escombrés escombréssem escombrésseu escombréssim escombréssiu escombrí occ sept val v
varrer
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
lixo
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
varredor

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ alg bal escopia escopida escopides escopien escopies escopiguem escopigueu escopim escopint escopir escopira escopiran escopirem escopiren escopires escopireu escopiria escopirien escopiries escopirà escopiràs escopiré escopiríem escopiríeu escopissen escopisses escopissin escopissis escopit escopits escopiu escopí escopíem escopíeu escopírem escopíreu escopís escopíssem escopísseu escopíssim escopíssiu escup escupa escupen escupes escupi escupin escupis escupo escups occ sept val v
cuspir
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escora /esˈko.ɾa/ /əsˈko.ɾə/ n fem
escora

escorcoll /as.koɾˈkoʎ/ /es.koɾˈkoʎ/ /əs.koɾˈkoʎ/ /əs.kurˈkoʎ/ n masc
bolso

escorcollar /as.kor.koˈʎa/ /es.kor.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎaɾ/ /əs.koɾ.koˈʎa/ /əs.kur.kuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escorcoll escorcolla escorcollada escorcollades escorcollam escorcollant escorcollar escorcollara escorcollaran escorcollarem escorcollaren escorcollares escorcollareu escorcollaria escorcollarien escorcollaries escorcollarà escorcollaràs escorcollaré escorcollaríem escorcollaríeu escorcollassen escorcollasses escorcollassin escorcollassis escorcollat escorcollats escorcollau escorcollava escorcollaven escorcollaves escorcolle escorcollem escorcollen escorcolles escorcollessen escorcollesses escorcollessin escorcollessis escorcolleu escorcolli escorcollin escorcollis escorcollo escorcollà escorcollàrem escorcollàreu escorcollàs escorcollàssem escorcollàsseu escorcollàssim escorcollàssiu escorcollàvem escorcollàveu escorcollés escorcolléssem escorcollésseu escorcolléssim escorcolléssiu escorcollí occ sept val v
registar

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ n neut
escorpiano

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
escorpião alacrão

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
coador

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
casca
Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
parte
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.
entresseio
Part del cos que queda al descobert per l’escotat d’un vestit.

escriba /esˈkɾi.ba/ /əsˈkɾi.βə/ n masc
escriba

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
escritor

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
ambiente de trabalho
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
escrita escritura
acte d'escriure

escrit /esˈkɾit/ /əsˈkɾit/ n masc
escrito

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ bal escric escriga escriguem escriguen escriguera escrigueren escrigueres escrigues escriguessen escriguesses escriguessin escriguessis escrigueu escrigui escriguin escriguis escrigué escriguérem escriguéreu escrigués escriguéssem escriguésseu escriguéssim escriguéssiu escriguí escrit escrita escrites escrits escriu escriuen escriuran escriure escriurem escriureu escriuria escriurien escriuries escriurà escriuràs escriuré escriuríem escriuríeu escrius escrivia escrivien escrivies escrivim escrivint escriviren escrivires escrivissin escrivissis escriviu escriví escrivíem escrivíeu escrivírem escrivíreu escrivís escrivíssim escrivíssiu occ val v
escrever

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
amanuense

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
escroto

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escrut escruta escrutada escrutades escrutam escrutant escrutar escrutara escrutaran escrutarem escrutaren escrutares escrutareu escrutaria escrutarien escrutaries escrutarà escrutaràs escrutaré escrutaríem escrutaríeu escrutassen escrutasses escrutassin escrutassis escrutat escrutats escrutau escrutava escrutaven escrutaves escrute escrutem escruten escrutes escrutessen escrutesses escrutessin escrutessis escruteu escruti escrutin escrutis escruto escrutà escrutàrem escrutàreu escrutàs escrutàssem escrutàsseu escrutàssim escrutàssiu escrutàvem escrutàveu escrutés escrutéssem escrutésseu escrutéssim escrutéssiu escrutí occ sept val v
escrutar

escrutini /es.kɾuˈti.ni/ /əs.kɾuˈti.ni/ n masc
escrutínio

escrúpol /asˈkɾu.poɫ/ /esˈkɾu.poɫ/ /əsˈkɾu.poɫ/ /əsˈkɾu.puɫ/ n masc
escrúpulo

escudella /as.kuˈðe.ʎa/ /as.kuˈðe.ʎɛ/ /es.kuˈðe.ʎa/ /əs.kuˈðe.ʎə/ n fem
cozido
(cuina) Plat compost per pasta, llegums o arròs, brou de carn i sovint també algunes verdures.

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
recife

esculpir /es.kuɫˈpi/ /es.kuɫˈpiɾ/ /əs.kuɫˈpi/ alg ant bal centr eiv esculpeix esculpeixa esculpeixen esculpeixes esculpeixi esculpeixin esculpeixis esculpeixo esculpeixs esculpesc esculpesca esculpesquen esculpesques esculpesqui esculpesquin esculpesquis esculpia esculpida esculpides esculpien esculpies esculpiguem esculpiguera esculpigueren esculpigueres esculpiguessen esculpiguesses esculpiguessin esculpiguessis esculpigueu esculpigueva esculpigueven esculpigueves esculpigué esculpiguérem esculpiguéreu esculpigués esculpiguéssem esculpiguésseu esculpiguéssim esculpiguéssiu esculpiguévem esculpiguéveu esculpim esculpint esculpir esculpira esculpiran esculpirem esculpiren esculpires esculpireu esculpiria esculpirien esculpiries esculpiriva esculpiriven esculpirives esculpirà esculpiràs esculpiré esculpiríem esculpiríeu esculpirívem esculpiríveu esculpisc esculpisca esculpisco esculpiscos esculpisquem esculpisquen esculpisques esculpisqueu esculpissa esculpissen esculpisses esculpissi esculpissin esculpissis esculpist esculpit esculpits esculpiu esculpiva esculpiven esculpives esculpix esculpixa esculpixen esculpixes esculpixi esculpixin esculpixis esculpixo esculpixos esculpí esculpíem esculpíets esculpíeu esculpírem esculpíreu esculpís esculpíscon esculpíssem esculpísseu esculpíssim esculpíssiu esculpíssom esculpíssou esculpívem esculpíveu esculpíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esculpir

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ n masc
escultor

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
escultura

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
espuma

escumadora /as.ku.maˈðo.ɾa/ /as.ku.maˈðo.ɾɛ/ /es.ku.maˈðo.ɾa/ /əs.ku.məˈðo.ɾə/ n fem
escumadeira

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
limpa-chaminés

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
palito de dentes

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
víbora
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
escudo
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàlem /esˈka.ɫem/ /əsˈka.ɫəm/ n masc
tolete

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
escândalo

escàpol /esˈka.poɫ/ /əsˈka.poɫ/ /əsˈka.puɫ/ adj
à solta

escòria /esˈkɔ.ɾi.a/ /əsˈkɔ.ɾi.ə/ n fem
escória

escó /esˈko/ /əsˈko/ n masc
lugar
Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

escórrer /asˈko.re/ /esˈko.re/ /esˈko.reɾ/ /əsˈko.rə/ bal escorr escorre escorregem escorregeu escorreguda escorregudes escorreguem escorreguera escorregueren escorregueres escorreguessen escorreguesses escorreguessin escorreguessis escorregut escorreguts escorregué escorreguérem escorreguéreu escorregués escorreguéssem escorreguésseu escorreguéssim escorreguéssiu escorreguí escorregéreu escorrem escorren escorrent escorreran escorrerem escorrereu escorreria escorrerien escorreries escorrerà escorreràs escorreré escorreríem escorreríeu escorres escorreu escorri escorria escorrien escorries escorrin escorris escorro escorrs escorríem escorríeu escórrec escórrega escórregen escórreguen escórregues escórrer occ sept val v
drenar
Fer córrer el líquid d’un lloc fins a buidar-lo completament.
Fer degotar el líquid que xopa alguna cosa.

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
evento

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
esfera

esfilagarsar /es.fi.ɫa.ɣarˈsa/ /es.fi.ɫa.ɣaɾˈsaɾ/ /əs.fi.ɫə.ɣərˈsa/ alg ant bal cent eiv esfilagars esfilagarsa esfilagarsada esfilagarsades esfilagarsaia esfilagarsaien esfilagarsaies esfilagarsam esfilagarsant esfilagarsar esfilagarsara esfilagarsaran esfilagarsarem esfilagarsaren esfilagarsares esfilagarsareu esfilagarsaria esfilagarsarien esfilagarsaries esfilagarsariva esfilagarsariven esfilagarsarives esfilagarsarà esfilagarsaràs esfilagarsaré esfilagarsaríem esfilagarsaríeu esfilagarsarívem esfilagarsaríveu esfilagarsassen esfilagarsasses esfilagarsassin esfilagarsassis esfilagarsat esfilagarsats esfilagarsau esfilagarsava esfilagarsaven esfilagarsaves esfilagarsavi esfilagarsavo esfilagarse esfilagarseguem esfilagarseguessa esfilagarseguessen esfilagarseguesses esfilagarsegueu esfilagarsegués esfilagarseguéssom esfilagarseguéssou esfilagarsem esfilagarsen esfilagarses esfilagarsessa esfilagarsessen esfilagarsesses esfilagarsessi esfilagarsessin esfilagarsessis esfilagarseu esfilagarsi esfilagarsin esfilagarsis esfilagarso esfilagarsos esfilagarss esfilagarsà esfilagarsàiem esfilagarsàieu esfilagarsàrem esfilagarsàreu esfilagarsàs esfilagarsàssem esfilagarsàsseu esfilagarsàssim esfilagarsàssiu esfilagarsàvem esfilagarsàvets esfilagarsàveu esfilagarsàvom esfilagarsés esfilagarséssem esfilagarsésseu esfilagarséssim esfilagarséssiu esfilagarsí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desfiar

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
esfinge

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
esforço

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
esférico

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
arranhão

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ alg ant bal cent eiv esgarrap esgarrapa esgarrapada esgarrapades esgarrapaia esgarrapaien esgarrapaies esgarrapam esgarrapant esgarrapar esgarrapara esgarraparan esgarraparem esgarraparen esgarrapares esgarrapareu esgarraparia esgarraparien esgarraparies esgarrapariva esgarrapariven esgarraparives esgarraparà esgarraparàs esgarraparé esgarraparíem esgarraparíeu esgarraparívem esgarraparíveu esgarrapassen esgarrapasses esgarrapassin esgarrapassis esgarrapat esgarrapats esgarrapau esgarrapava esgarrapaven esgarrapaves esgarrapavi esgarrapavo esgarrape esgarrapeguem esgarrapeguessa esgarrapeguessen esgarrapeguesses esgarrapegueu esgarrapegués esgarrapeguéssom esgarrapeguéssou esgarrapem esgarrapen esgarrapes esgarrapessa esgarrapessen esgarrapesses esgarrapessi esgarrapessin esgarrapessis esgarrapeu esgarrapi esgarrapin esgarrapis esgarrapo esgarrapos esgarraps esgarrapà esgarrapàiem esgarrapàieu esgarrapàrem esgarrapàreu esgarrapàs esgarrapàssem esgarrapàsseu esgarrapàssim esgarrapàssiu esgarrapàvem esgarrapàvets esgarrapàveu esgarrapàvom esgarrapés esgarrapéssem esgarrapésseu esgarrapéssim esgarrapéssiu esgarrapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coçar

esgarriacries /az.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /ez.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /əz.ɡəˌri.əˈkɾi.əs/ n neut
estraga-prazeres

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
degrau

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
igreja templo
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esgot esgota esgotada esgotades esgotam esgotant esgotar esgotara esgotaran esgotarem esgotaren esgotares esgotareu esgotaria esgotarien esgotaries esgotarà esgotaràs esgotaré esgotaríem esgotaríeu esgotassen esgotasses esgotassin esgotassis esgotat esgotats esgotau esgotava esgotaven esgotaves esgote esgotem esgoten esgotes esgotessen esgotesses esgotessin esgotessis esgoteu esgoti esgotin esgotis esgoto esgotà esgotàrem esgotàreu esgotàs esgotàssem esgotàsseu esgotàssim esgotàssiu esgotàvem esgotàveu esgotés esgotéssem esgotésseu esgotéssim esgotéssiu esgotí occ sept val v
esgotar
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
esgrima

esguerrat /ez.ɣeˈrat/ adj masc
aleijado

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
eslovaco
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
eslovaco
Natural d’Eslovàquia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
esloveno
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
esloveno
Natural d'Eslovènia.
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmaixada /ez.majˈʃa.ða/ /ez.maˈʃa.ða/ n fem
enterrada
(basquetbol) Acció i efecte d'introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ alg ant bal cent eiv esmaix esmaixa esmaixada esmaixades esmaixaia esmaixaien esmaixaies esmaixam esmaixant esmaixar esmaixara esmaixaran esmaixarem esmaixaren esmaixares esmaixareu esmaixaria esmaixarien esmaixaries esmaixariva esmaixariven esmaixarives esmaixarà esmaixaràs esmaixaré esmaixaríem esmaixaríeu esmaixarívem esmaixaríveu esmaixassen esmaixasses esmaixassin esmaixassis esmaixat esmaixats esmaixau esmaixava esmaixaven esmaixaves esmaixavi esmaixavo esmaixe esmaixeguem esmaixeguessa esmaixeguessen esmaixeguesses esmaixegueu esmaixegués esmaixeguéssom esmaixeguéssou esmaixem esmaixen esmaixes esmaixessa esmaixessen esmaixesses esmaixessi esmaixessin esmaixessis esmaixeu esmaixi esmaixin esmaixis esmaixo esmaixos esmaixs esmaixà esmaixàiem esmaixàieu esmaixàrem esmaixàreu esmaixàs esmaixàssem esmaixàsseu esmaixàssim esmaixàssiu esmaixàvem esmaixàvets esmaixàveu esmaixàvom esmaixés esmaixéssem esmaixésseu esmaixéssim esmaixéssiu esmaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enterrar
(basquetbol) Introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
esmalte

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ alg ant bal cent eiv esmalt esmalta esmaltada esmaltades esmaltaia esmaltaien esmaltaies esmaltam esmaltant esmaltar esmaltara esmaltaran esmaltarem esmaltaren esmaltares esmaltareu esmaltaria esmaltarien esmaltaries esmaltariva esmaltariven esmaltarives esmaltarà esmaltaràs esmaltaré esmaltaríem esmaltaríeu esmaltarívem esmaltaríveu esmaltassen esmaltasses esmaltassin esmaltassis esmaltat esmaltats esmaltau esmaltava esmaltaven esmaltaves esmaltavi esmaltavo esmalte esmalteguem esmalteguessa esmalteguessen esmalteguesses esmaltegueu esmaltegués esmalteguéssom esmalteguéssou esmaltem esmalten esmaltes esmaltessa esmaltessen esmaltesses esmaltessi esmaltessin esmaltessis esmalteu esmalti esmaltin esmaltis esmalto esmaltos esmalts esmaltà esmaltàiem esmaltàieu esmaltàrem esmaltàreu esmaltàs esmaltàssem esmaltàsseu esmaltàssim esmaltàssiu esmaltàvem esmaltàvets esmaltàveu esmaltàvom esmaltés esmaltéssem esmaltésseu esmaltéssim esmaltéssiu esmaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esmaltar

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
emenda

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esmena esmenada esmenades esmenam esmenant esmenar esmenara esmenaran esmenarem esmenaren esmenares esmenareu esmenaria esmenarien esmenaries esmenarà esmenaràs esmenaré esmenaríem esmenaríeu esmenassen esmenasses esmenassin esmenassis esmenat esmenats esmenau esmenava esmenaven esmenaves esmene esmenem esmenen esmenes esmenessen esmenesses esmenessin esmenessis esmeneu esmeni esmenin esmenis esmeno esmenà esmenàrem esmenàreu esmenàs esmenàssem esmenàsseu esmenàssim esmenàssiu esmenàvem esmenàveu esmenés esmenéssem esmenésseu esmenéssim esmenéssiu esmení esmèn occ sept val v
melhorar
(dret) Rectificar una llei, una sentència.

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
esmeril

esmicolar /az.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫaɾ/ /əz.mi.koˈɫa/ /əz.mi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esmicol esmicola esmicolada esmicolades esmicolam esmicolant esmicolar esmicolara esmicolaran esmicolarem esmicolaren esmicolares esmicolareu esmicolaria esmicolarien esmicolaries esmicolarà esmicolaràs esmicolaré esmicolaríem esmicolaríeu esmicolassen esmicolasses esmicolassin esmicolassis esmicolat esmicolats esmicolau esmicolava esmicolaven esmicolaves esmicole esmicolem esmicolen esmicoles esmicolessen esmicolesses esmicolessin esmicolessis esmicoleu esmicoli esmicolin esmicolis esmicolo esmicolà esmicolàrem esmicolàreu esmicolàs esmicolàssem esmicolàsseu esmicolàssim esmicolàssiu esmicolàvem esmicolàveu esmicolés esmicoléssem esmicolésseu esmicoléssim esmicoléssiu esmicolí occ sept val v
estilhaçar

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv esmol esmola esmolada esmolades esmolaia esmolaien esmolaies esmolam esmolant esmolar esmolara esmolaran esmolarem esmolaren esmolares esmolareu esmolaria esmolarien esmolaries esmolariva esmolariven esmolarives esmolarà esmolaràs esmolaré esmolaríem esmolaríeu esmolarívem esmolaríveu esmolassen esmolasses esmolassin esmolassis esmolat esmolats esmolau esmolava esmolaven esmolaves esmolavi esmolavo esmole esmoleguem esmoleguessa esmoleguessen esmoleguesses esmolegueu esmolegués esmoleguéssom esmoleguéssou esmolem esmolen esmoles esmolessa esmolessen esmolesses esmolessi esmolessin esmolessis esmoleu esmoli esmolin esmolis esmolo esmolos esmols esmolà esmolàiem esmolàieu esmolàrem esmolàreu esmolàs esmolàssem esmolàsseu esmolàssim esmolàssiu esmolàvem esmolàvets esmolàveu esmolàvom esmolés esmoléssem esmolésseu esmoléssim esmoléssiu esmolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
afiar

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
pequeno-almoço
El primer menjar del dia.

esofagitis /e.zo.faˈd͡ʒi.tis/ /e.zo.faˈʒi.tis/ /ə.zo.fəˈʒi.tis/ /ə.zu.fəˈʒi.tis/ n fem
esofagite

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
espacial

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
espaguete

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
espaço
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
espantalho

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ alg ant bal cent eiv espant espanta espantada espantades espantaia espantaien espantaies espantam espantant espantar espantara espantaran espantarem espantaren espantares espantareu espantaria espantarien espantaries espantariva espantariven espantarives espantarà espantaràs espantaré espantaríem espantaríeu espantarívem espantaríveu espantassen espantasses espantassin espantassis espantat espantats espantau espantava espantaven espantaves espantavi espantavo espante espanteguem espanteguessa espanteguessen espanteguesses espantegueu espantegués espanteguéssom espanteguéssou espantem espanten espantes espantessa espantessen espantesses espantessi espantessin espantessis espanteu espanti espantin espantis espanto espantos espants espantà espantàiem espantàieu espantàrem espantàreu espantàs espantàssem espantàsseu espantàssim espantàssiu espantàvem espantàvets espantàveu espantàvom espantés espantéssem espantésseu espantéssim espantéssiu espantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
assustar

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
espanhol
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
espanhol
Habitant o nadiu d'Espanya.
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espanyolització /es.pa.ɲo.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.pa.ɲo.ɫi.za.siˈo/ /əs.pə.ɲo.ɫi.d͡zə.siˈo/ /əs.pə.ɲu.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
espanholização

esparadrap /es.pa.ɾaˈðɾap/ /əs.pə.ɾəˈðɾap/ n masc
esparadrapo

espardenya /as.paɾˈðe.nɛ/ /as.paɾˈðe.ɲa/ /es.paɾˈðe.ɲa/ /əs.pərˈdɛ.ɲə/ /əs.pərˈðɛ.ɲə/ /əs.pəɾˈðə.ɲə/ n fem
alpargata

espart /esˈpaɾt/ /əsˈpart/ n masc
esparto

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
espada
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
ombro espádua

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
especial

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
especialista

especialitat /es.pe.si.a.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈðat/ n fem
especialidade

especialitzar /es.pe.si.a.ɫiˈd͡za/ /es.pe.si.a.ɫiˈza/ /es.pe.si.a.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv especialitz especialitza especialitzada especialitzades especialitzaia especialitzaien especialitzaies especialitzam especialitzant especialitzar especialitzara especialitzaran especialitzarem especialitzaren especialitzares especialitzareu especialitzaria especialitzarien especialitzaries especialitzariva especialitzariven especialitzarives especialitzarà especialitzaràs especialitzaré especialitzaríem especialitzaríeu especialitzarívem especialitzaríveu especialitzassen especialitzasses especialitzassin especialitzassis especialitzat especialitzats especialitzau especialitzava especialitzaven especialitzaves especialitzavi especialitzavo especialitze especialitzeguem especialitzeguessa especialitzeguessen especialitzeguesses especialitzegueu especialitzegués especialitzeguéssom especialitzeguéssou especialitzem especialitzen especialitzes especialitzessa especialitzessen especialitzesses especialitzessi especialitzessin especialitzessis especialitzeu especialitzi especialitzin especialitzis especialitzo especialitzos especialitzs especialitzà especialitzàiem especialitzàieu especialitzàrem especialitzàreu especialitzàs especialitzàssem especialitzàsseu especialitzàssim especialitzàssiu especialitzàvem especialitzàvets especialitzàveu especialitzàvom especialitzés especialitzéssem especialitzésseu especialitzéssim especialitzéssiu especialitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
especializar

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ adv
especialmente

especificar /es.pe.si.fiˈka/ /es.pe.si.fiˈkaɾ/ /əs.pə.si.fiˈka/ alg ant bal cent eiv especific especifica especificada especificades especificaia especificaien especificaies especificam especificant especificar especificara especificaran especificarem especificaren especificares especificareu especificaria especificarien especificaries especificariva especificariven especificarives especificarà especificaràs especificaré especificaríem especificaríeu especificarívem especificaríveu especificassen especificasses especificassin especificassis especificat especificats especificau especificava especificaven especificaves especificavi especificavo especifico especificos especificà especificàiem especificàieu especificàrem especificàreu especificàs especificàssem especificàsseu especificàssim especificàssiu especificàvem especificàvets especificàveu especificàvom especifique especifiqueguem especifiqueguessa especifiqueguessen especifiqueguesses especifiquegueu especifiquegués especifiqueguéssom especifiqueguéssou especifiquem especifiquen especifiques especifiquessa especifiquessen especifiquesses especifiquessi especifiquessin especifiquessis especifiqueu especifiqui especifiquin especifiquis especifiqués especifiquéssem especifiquésseu especifiquéssim especifiquéssiu especifiquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
especificar

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
espetáculo

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ n masc
espectador

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
espectro

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
específico

específicament /es.peˌsi.fi.kaˈmen/ /es.peˌsi.fi.kaˈment/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈmen/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈment/ adv
especificamente

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
vela

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
Esperanto esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperantòleg /es.pe.ɾanˈtɔ.ɫek/ /əs.pə.ɾənˈtɔ.ɫək/ n masc
esperantólogo

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
esperança

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esper espera esperada esperades esperam esperant esperar esperara esperaran esperarem esperaren esperares esperareu esperaria esperarien esperaries esperarà esperaràs esperaré esperaríem esperaríeu esperassen esperasses esperassin esperassis esperat esperats esperau esperava esperaven esperaves espere esperem esperen esperes esperessen esperesses esperessin esperessis espereu esperi esperin esperis espero esperà esperàrem esperàreu esperàs esperàssem esperàsseu esperàssim esperàssiu esperàvem esperàveu esperés esperéssem esperésseu esperéssim esperéssiu esperí occ sept val v
esperar aguardar
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
esperar
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
espírito
Part no material de la persona, ànima.

esperonar /as.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈnaɾ/ /əs.pə.ɾoˈna/ /əs.pə.ɾuˈna/ alg ant bal cent eiv esperon esperona esperonada esperonades esperonaia esperonaien esperonaies esperonam esperonant esperonar esperonara esperonaran esperonarem esperonaren esperonares esperonareu esperonaria esperonarien esperonaries esperonariva esperonariven esperonarives esperonarà esperonaràs esperonaré esperonaríem esperonaríeu esperonarívem esperonaríveu esperonassen esperonasses esperonassin esperonassis esperonat esperonats esperonau esperonava esperonaven esperonaves esperonavi esperonavo esperone esperoneguem esperoneguessa esperoneguessen esperoneguesses esperonegueu esperonegués esperoneguéssom esperoneguéssou esperonem esperonen esperones esperonessa esperonessen esperonesses esperonessi esperonessin esperonessis esperoneu esperoni esperonin esperonis esperono esperonos esperons esperonà esperonàiem esperonàieu esperonàrem esperonàreu esperonàs esperonàssem esperonàsseu esperonàssim esperonàssiu esperonàvem esperonàvets esperonàveu esperonàvom esperonés esperonéssem esperonésseu esperonéssim esperonéssiu esperoní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
esporar
Picar amb els esperons al cavall.
(figuradament) Animar, encoratjar per fer alguna cosa.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
espora

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
espião

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espia espiada espiades espiam espiant espiar espiara espiaran espiarem espiaren espiares espiareu espiaria espiarien espiaries espiarà espiaràs espiaré espiaríem espiaríeu espiassen espiasses espiassin espiassis espiat espiats espiau espiava espiaven espiaves espie espiem espien espies espiessen espiesses espiessin espiessis espieu espii espio espià espiàrem espiàreu espiàs espiàssem espiàsseu espiàssim espiàssiu espiàvem espiàveu espiés espiéssem espiésseu espiéssim espiéssiu espií espiï espiïn espiïs occ sept val v
espiar

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
olho mágico

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ n neut
chibo
(col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
espiga

espigolar /as.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫaɾ/ /əs.pi.ɣoˈɫa/ /əs.pi.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) espigol espigola espigolada espigolades espigolam espigolant espigolar espigolara espigolaran espigolarem espigolaren espigolares espigolareu espigolaria espigolarien espigolaries espigolarà espigolaràs espigolaré espigolaríem espigolaríeu espigolassen espigolasses espigolassin espigolassis espigolat espigolats espigolau espigolava espigolaven espigolaves espigole espigolem espigolen espigoles espigolessen espigolesses espigolessin espigolessis espigoleu espigoli espigolin espigolis espigolo espigolà espigolàrem espigolàreu espigolàs espigolàssem espigolàsseu espigolàssim espigolàssiu espigolàvem espigolàveu espigolés espigoléssem espigolésseu espigoléssim espigoléssiu espigolí occ sept val v
catar
Collir les espigues després de la segada.

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
espinho
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
espinafre

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ n fem
espineta

espionatge /es.pi.oˈna.d͡ʒe/ /əs.pi.oˈna.d͡ʒə/ /əs.pi.uˈna.d͡ʒə/ n masc
espionagem

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ n fem
espiral

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
espiritual
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espiritualment /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ adv
espiritualmente

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
seteira

esplendor /es.pɫenˈdo/ /es.pɫenˈdoɾ/ /əs.pɫənˈdo/ n fem
esplendor
Esclat de claror d'una closa que brilla o resplendeix.
Apogeu, punt àlgid d'allò que ha aconseguit un alt grau de desenvolupament, de riquesa, de fama...

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
garça-vaqueira

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ adj masc
esplêndido

espoliació /es.po.ɫi.a.siˈo/ /əs.po.ɫi.ə.siˈo/ /əs.pu.ɫi.ə.siˈo/ n fem
spóglio

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
esponja

espontani /es.ponˈta.ni/ /əs.ponˈta.ni/ /əs.punˈta.ni/ adj masc
espontâneo

espontàniament /es.ponˌta.ni.aˈmen/ /es.ponˌta.ni.aˈment/ /əs.ponˌta.ni.əˈment/ /əs.punˌta.ni.əˈmen/ adv
espontaneamente

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
esporo

esport /esˈpɔɾt/ n masc
desporto esporte

esport de pilota n masc
jogo de bola

esporàdicament /es.poˌɾa.ði.kaˈmen/ /es.poˌɾa.ði.kaˈment/ /əs.poˌɾa.ði.kəˈment/ /əs.puˌɾa.ði.kəˈmen/ adv
esporadicamente

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
faísca
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
espargo aspargo

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
espátula

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
especiaria

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
espécie

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ espessa espessos adj masc
espesso

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
lavanda alfazema

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
spin

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
spoiler

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
esquadrão

esquaix /esˈkwajʃ/ n masc
squash

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ n masc
agachamento

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
esqueleto
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
esquema
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquemàtic /es.keˈma.tik/ /əs.kəˈma.tik/ adj masc
esquemático

esquemàticament /es.keˌma.ti.kaˈmen/ /es.keˌma.ti.kaˈment/ /əs.kəˌma.ti.kəˈmen/ /əs.kəˌma.ti.kəˈment/ adv
esquematicamente

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
costas dorso

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
isca

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
fenda
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
esquerda
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
à esquerda

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
canhoto
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
sketch

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esquia esquiada esquiades esquiam esquiant esquiar esquiara esquiaran esquiarem esquiaren esquiares esquiareu esquiaria esquiarien esquiaries esquiarà esquiaràs esquiaré esquiaríem esquiaríeu esquiassen esquiasses esquiassin esquiassis esquiat esquiats esquiau esquiava esquiaven esquiaves esquie esquiem esquien esquies esquiessen esquiesses esquiessin esquiessis esquieu esquii esquio esquià esquiàrem esquiàreu esquiàs esquiàssem esquiàsseu esquiàssim esquiàssiu esquiàvem esquiàveu esquiés esquiéssem esquiésseu esquiéssim esquiéssiu esquií esquiï esquiïn esquiïs occ sept val v
esquiar

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ alg ant bal cent eiv esquil esquila esquilada esquilades esquilaia esquilaien esquilaies esquilam esquilant esquilar esquilara esquilaran esquilarem esquilaren esquilares esquilareu esquilaria esquilarien esquilaries esquilariva esquilariven esquilarives esquilarà esquilaràs esquilaré esquilaríem esquilaríeu esquilarívem esquilaríveu esquilassen esquilasses esquilassin esquilassis esquilat esquilats esquilau esquilava esquilaven esquilaves esquilavi esquilavo esquile esquileguem esquileguessa esquileguessen esquileguesses esquilegueu esquilegués esquileguéssom esquileguéssou esquilem esquilen esquiles esquilessa esquilessen esquilesses esquilessi esquilessin esquilessis esquileu esquili esquilin esquilis esquilo esquilos esquils esquilà esquilàiem esquilàieu esquilàrem esquilàreu esquilàs esquilàssem esquilàsseu esquilàssim esquilàssiu esquilàvem esquilàvets esquilàveu esquilàvom esquilés esquiléssem esquilésseu esquiléssim esquiléssiu esquilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tosar

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ n masc
torcedura

esquinçar /as.kinˈsa/ /es.kinˈsa/ /es.kinˈsaɾ/ /əs.kinˈsa/ alg ant bal cent eiv esquince esquinceguem esquinceguessa esquinceguessen esquinceguesses esquincegueu esquincegués esquinceguéssom esquinceguéssou esquincem esquincen esquinces esquincessa esquincessen esquincesses esquincessi esquincessin esquincessis esquinceu esquinci esquincin esquincis esquincés esquincéssem esquincésseu esquincéssim esquincéssiu esquincí esquinç esquinça esquinçada esquinçades esquinçaia esquinçaien esquinçaies esquinçam esquinçant esquinçar esquinçara esquinçaran esquinçarem esquinçaren esquinçares esquinçareu esquinçaria esquinçarien esquinçaries esquinçariva esquinçariven esquinçarives esquinçarà esquinçaràs esquinçaré esquinçaríem esquinçaríeu esquinçarívem esquinçaríveu esquinçassen esquinçasses esquinçassin esquinçassis esquinçat esquinçats esquinçau esquinçava esquinçaven esquinçaves esquinçavi esquinçavo esquinço esquinços esquinçà esquinçàiem esquinçàieu esquinçàrem esquinçàreu esquinçàs esquinçàssem esquinçàsseu esquinçàssim esquinçàssiu esquinçàvem esquinçàvets esquinçàveu esquinçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dilacerar

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
esquilo serelepe
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
furador fura-greve
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
xisto

esquitxar /as.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃaɾ/ /əs.kiˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esquitx esquitxa esquitxada esquitxades esquitxam esquitxant esquitxar esquitxara esquitxaran esquitxarem esquitxaren esquitxares esquitxareu esquitxaria esquitxarien esquitxaries esquitxarà esquitxaràs esquitxaré esquitxaríem esquitxaríeu esquitxassen esquitxasses esquitxassin esquitxassis esquitxat esquitxats esquitxau esquitxava esquitxaven esquitxaves esquitxe esquitxem esquitxen esquitxes esquitxessen esquitxesses esquitxessin esquitxessis esquitxeu esquitxi esquitxin esquitxis esquitxo esquitxà esquitxàrem esquitxàreu esquitxàs esquitxàssem esquitxàsseu esquitxàssim esquitxàssiu esquitxàvem esquitxàveu esquitxés esquitxéssem esquitxésseu esquitxéssim esquitxéssiu esquitxí occ sept val v
chapinhar

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esquiu esquiv esquiva esquivada esquivades esquivam esquivant esquivar esquivara esquivaran esquivarem esquivaren esquivares esquivareu esquivaria esquivarien esquivaries esquivarà esquivaràs esquivaré esquivaríem esquivaríeu esquivassen esquivasses esquivassin esquivassis esquivat esquivats esquivau esquivava esquivaven esquivaves esquive esquivem esquiven esquives esquivessen esquivesses esquivessin esquivessis esquiveu esquivi esquivin esquivis esquivo esquivà esquivàrem esquivàreu esquivàs esquivàssem esquivàsseu esquivàssim esquivàssiu esquivàvem esquivàveu esquivés esquivéssem esquivésseu esquivéssim esquivéssiu esquiví occ sept val v
esquivar

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
esquizofrenia

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
esqui

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ n fem
esse

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
essencial

essència /eˈsɛn.si.a/ /əˈsɛn.si.ə/ n masc
essência
Allò que constitueix el fons de l'ésser, el que té de permanent i invariable.
Substància que genera partícules volàtils responsables de l'olor.
"en essència": Expressió per a referir-se al tema central d'un assumpte, la part més important.

est n masc
este leste

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
lés-nordeste

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
lesé-sudeste

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
estábulo
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
estábulo
(per extensió) Lloc brut.

establement /esˌta.bɫeˈment/ /esˌta.βɫeˈmen/ /esˌtab.bɫeˈmen/ /əsˌta.βɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈment/ adv
estavelmente

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ bal estableix estableixen estableixes estableixi estableixin estableixis estableixo establert establerta establertes establerts establesc establesqui establesquin establesquis establia establida establides establien establies establiguem establigueu establim establint establir establira establiran establirem establiren establires establireu establiria establirien establiries establirà establiràs establiré establiríem establiríeu establisc establisca establisquen establisques establissen establisses establissin establissis establit establits establiu establix establixen establixes establixo establí establíem establíeu establírem establíreu establís establíssem establísseu establíssim establíssiu n-occ occ sept val v
estabelecer
Fundar o crear alguna cosa.

estaca /asˈta.ka/ /asˈta.kɛ/ /esˈta.ka/ /əsˈta.kə/ n fem
tanchão

estació /es.ta.siˈo/ n fem
estação
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estada /asˈta.ðɛ/ /esˈta.ða/ /əsˈta.ðə/ n fem
estância
Fet de romandre a un lloc determinat durant un temps determinat.

estadi /esˈta.ði/ n masc
estádio
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
estágio
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadista /es.taˈðis.ta/ /es.taˈðis.te/ /əs.təˈðis.tə/ n neut
estatístico

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
estatística

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
calote

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ alg ant bal cent eiv estaf estafa estafada estafades estafaia estafaien estafaies estafam estafant estafar estafara estafaran estafarem estafaren estafares estafareu estafaria estafarien estafaries estafariva estafariven estafarives estafarà estafaràs estafaré estafaríem estafaríeu estafarívem estafaríveu estafassen estafasses estafassin estafassis estafat estafats estafau estafava estafaven estafaves estafavi estafavo estafe estafeguem estafeguessa estafeguessen estafeguesses estafegueu estafegués estafeguéssom estafeguéssou estafem estafen estafes estafessa estafessen estafesses estafessi estafessin estafessis estafeu estafi estafin estafis estafo estafos estafs estafà estafàiem estafàieu estafàrem estafàreu estafàs estafàssem estafàsseu estafàssim estafàssiu estafàvem estafàvets estafàveu estafàvom estafés estaféssem estafésseu estaféssim estaféssiu estafí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
defraudar
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estagnació /es.taŋ.na.siˈo/ /es.taɡ.na.siˈo/ /əs.təŋ.nə.siˈo/ n fem
estagnação

estalactita /es.ta.ɫakˈti.ta/ /əs.tə.ɫəkˈti.tə/ n fem
estalactite

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ n masc
economias

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ alg bal eiv estalvia estalviada estalviades estalviam estalviant estalviar estalviara estalviaran estalviarem estalviaren estalviares estalviareu estalviaria estalviarien estalviaries estalviarà estalviaràs estalviaré estalviaríem estalviaríeu estalviassen estalviasses estalviassin estalviassis estalviat estalviats estalviau estalviava estalviaven estalviaves estalvie estalviem estalvien estalvies estalviessen estalviesses estalviessin estalviessis estalvieu estalvii estalvio estalvià estalviàrem estalviàreu estalviàs estalviàssem estalviàsseu estalviàssim estalviàssiu estalviàvem estalviàveu estalviés estalviéssem estalviésseu estalviéssim estalviéssiu estalvií estalviï estalviïn estalviïs nota 1 occ sept v.cent val v
poupar

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estamp estampa estampada estampades estampam estampant estampar estampara estamparan estamparem estamparen estampares estampareu estamparia estamparien estamparies estamparà estamparàs estamparé estamparíem estamparíeu estampassen estampasses estampassin estampassis estampat estampats estampau estampava estampaven estampaves estampe estampem estampen estampes estampessen estampesses estampessin estampessis estampeu estampi estampin estampis estampo estampà estampàrem estampàreu estampàs estampàssem estampàsseu estampàssim estampàssiu estampàvem estampàveu estampés estampéssem estampésseu estampéssim estampéssiu estampí occ sept val v
estampar
Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ n masc
estande

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
lagoa
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
estanho
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
estado
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatal /es.taˈtaɫ/ adj
estatal

estatura /es.taˈtu.ɾa/ /əs.təˈtu.ɾə/ n fem
estatura

estatut /es.taˈtut/ /əs.təˈtut/ n masc
estatuo

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
estrela
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.
papagaio
Joguina voladora que s'eleva per la força del vent i que consta d'un centre i opcionalment d'una cua.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
estela
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estelat /as.teˈɫat/ /es.teˈɫat/ /əs.təˈɫat/ adj masc
estrelado

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
farpa

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ adj
estelar
Relatiu o pertanyent als estels.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
estandarte

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ bal estenc estendran estendre estendrem estendreu estendria estendrien estendries estendrà estendràs estendré estendríem estendríeu estenem estenen estenent esteneu estenga estenguem estenguen estenguera estengueren estengueres estengues estenguessen estenguesses estenguessin estenguessis estengueu estengui estenguin estenguis estengué estenguérem estenguéreu estengués estenguéssem estenguésseu estenguéssim estenguéssiu estenguí estenia estenien estenies estens esteníem esteníeu estesa esteses estesos estès estén estés occ val v
estender
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ n masc
estendal

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
estepe
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

estereofònic /esˌte.ɾe.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.uˈfɔ.nik/ adj masc
estereofónico

estereotipar /esˌte.ɾe.o.tiˈpa/ /esˌte.ɾe.o.tiˈpaɾ/ /əsˌtɛ.ɾə.o.tiˈpa/ /əsˌtɛ.ɾə.u.tiˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estereotip estereotipa estereotipada estereotipades estereotipam estereotipant estereotipar estereotipara estereotiparan estereotiparem estereotiparen estereotipares estereotipareu estereotiparia estereotiparien estereotiparies estereotiparà estereotiparàs estereotiparé estereotiparíem estereotiparíeu estereotipassen estereotipasses estereotipassin estereotipassis estereotipat estereotipats estereotipau estereotipava estereotipaven estereotipaves estereotipe estereotipem estereotipen estereotipes estereotipessen estereotipesses estereotipessin estereotipessis estereotipeu estereotipi estereotipin estereotipis estereotipo estereotipà estereotipàrem estereotipàreu estereotipàs estereotipàssem estereotipàsseu estereotipàssim estereotipàssiu estereotipàvem estereotipàveu estereotipés estereotipéssem estereotipésseu estereotipéssim estereotipéssiu estereotipí occ sept val v
estereotipar
Carregar (cert grup) d'un estereotip.

esterilitat /es.te.ɾi.ɫiˈtat/ /əs.tə.ɾi.ɫiˈtat/ n fem
esterilidade

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
esterilização

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esterilitz esterilitza esterilitzada esterilitzades esterilitzam esterilitzant esterilitzar esterilitzara esterilitzaran esterilitzarem esterilitzaren esterilitzares esterilitzareu esterilitzaria esterilitzarien esterilitzaries esterilitzarà esterilitzaràs esterilitzaré esterilitzaríem esterilitzaríeu esterilitzassen esterilitzasses esterilitzassin esterilitzassis esterilitzat esterilitzats esterilitzau esterilitzava esterilitzaven esterilitzaves esterilitze esterilitzem esterilitzen esterilitzes esterilitzessen esterilitzesses esterilitzessin esterilitzessis esterilitzeu esterilitzi esterilitzin esterilitzis esterilitzo esterilitzà esterilitzàrem esterilitzàreu esterilitzàs esterilitzàssem esterilitzàsseu esterilitzàssim esterilitzàssiu esterilitzàvem esterilitzàveu esterilitzés esterilitzéssem esterilitzésseu esterilitzéssim esterilitzéssiu esterilitzí occ sept val v
esterilizar
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esternud esternuda esternudada esternudades esternudam esternudant esternudar esternudara esternudaran esternudarem esternudaren esternudares esternudareu esternudaria esternudarien esternudaries esternudarà esternudaràs esternudaré esternudaríem esternudaríeu esternudassen esternudasses esternudassin esternudassis esternudat esternudats esternudau esternudava esternudaven esternudaves esternude esternudem esternuden esternudes esternudessen esternudesses esternudessin esternudessis esternudeu esternudi esternudin esternudis esternudo esternudà esternudàrem esternudàreu esternudàs esternudàssem esternudàsseu esternudàssim esternudàssiu esternudàvem esternudàveu esternudés esternudéssem esternudésseu esternudéssim esternudéssiu esternudí occ sept val v
espirrar

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
espirro

estibar /as.tiˈβa/ /as.tiˈβaɾ/ /es.tiˈbaɾ/ /es.tiˈβa/ /əs.tiˈβa/ alg ant bal cent eiv estib estiba estibada estibades estibaia estibaien estibaies estibam estibant estibar estibara estibaran estibarem estibaren estibares estibareu estibaria estibarien estibaries estibariva estibariven estibarives estibarà estibaràs estibaré estibaríem estibaríeu estibarívem estibaríveu estibassen estibasses estibassin estibassis estibat estibats estibau estibava estibaven estibaves estibavi estibavo estibe estibeguem estibeguessa estibeguessen estibeguesses estibegueu estibegués estibeguéssom estibeguéssou estibem estiben estibes estibessa estibessen estibesses estibessi estibessin estibessis estibeu estibi estibin estibis estibo estibos estibs estibà estibàiem estibàieu estibàrem estibàreu estibàs estibàssem estibàsseu estibàssim estibàssiu estibàvem estibàvets estibàveu estibàvom estibés estibéssem estibésseu estibéssim estibéssiu estibí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estivar

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
aléu
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
chaga
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estigmatització /es.tiɡ.ma.ti.d͡za.siˈo/ /es.tiɡ.ma.ti.za.siˈo/ /əs.tiɡ.mə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
estigmatização
Acte o efecte d'estigmatitzar.

estigmatitzar /es.tiɡ.ma.tiˈd͡za/ /es.tiɡ.ma.tiˈza/ /es.tiɡ.ma.tiˈzaɾ/ /əs.tiɡ.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estigmatitz estigmatitza estigmatitzada estigmatitzades estigmatitzam estigmatitzant estigmatitzar estigmatitzara estigmatitzaran estigmatitzarem estigmatitzaren estigmatitzares estigmatitzareu estigmatitzaria estigmatitzarien estigmatitzaries estigmatitzarà estigmatitzaràs estigmatitzaré estigmatitzaríem estigmatitzaríeu estigmatitzassen estigmatitzasses estigmatitzassin estigmatitzassis estigmatitzat estigmatitzats estigmatitzau estigmatitzava estigmatitzaven estigmatitzaves estigmatitze estigmatitzem estigmatitzen estigmatitzes estigmatitzessen estigmatitzesses estigmatitzessin estigmatitzessis estigmatitzeu estigmatitzi estigmatitzin estigmatitzis estigmatitzo estigmatitzà estigmatitzàrem estigmatitzàreu estigmatitzàs estigmatitzàssem estigmatitzàsseu estigmatitzàssim estigmatitzàssiu estigmatitzàvem estigmatitzàveu estigmatitzés estigmatitzéssem estigmatitzésseu estigmatitzéssim estigmatitzéssiu estigmatitzí occ sept val v
estigmatizar

estil /esˈtiɫ/ n masc
estilo

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ n masc
estilóbato estilóbata

estima /esˈti.ma/ /əsˈti.mə/ n fem
estima
Opinió positiva que es té d'algú o alguna cosa per la seva honradesa, mèrit, bondat...
Valoració del preu d'una cosa.
Càlcul de la posició i la direcció desitjada d'una nau.

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estim estima estimada estimades estimam estimant estimar estimara estimaran estimarem estimaren estimares estimareu estimaria estimarien estimaries estimarà estimaràs estimaré estimaríem estimaríeu estimassen estimasses estimassin estimassis estimat estimats estimau estimava estimaven estimaves estime estimem estimen estimes estimessen estimesses estimessin estimessis estimeu estimi estimin estimis estimo estimà estimàrem estimàreu estimàs estimàssem estimàsseu estimàssim estimàssiu estimàvem estimàveu estimés estiméssem estimésseu estiméssim estiméssiu estimí occ sept val v
estimar
Valorar de forma aproximativa alguna cosa.
Jutjar valorant els pros i contres d'una situació.
amar
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
amado
Que inspira sentiments d'afecte.

estirada /as.tiˈɾa.ðɛ/ /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa.ða/ /əs.tiˈɾa.ðə/ n fem
simulação
(esports de pilota) Acció i efecte de llançar-se cap a un costat per jugar la pilota, la bola o el disc o bé, en el cas del porter, per rebutjar-la o retenir-la.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estir estira estirada estirades estiram estirant estirar estirara estiraran estirarem estiraren estirares estirareu estiraria estirarien estiraries estirarà estiraràs estiraré estiraríem estiraríeu estirassen estirasses estirassin estirassis estirat estirats estirau estirava estiraven estiraves estire estirem estiren estires estiressen estiresses estiressin estiressis estireu estiri estirin estiris estiro estirà estiràrem estiràreu estiràs estiràssem estiràsseu estiràssim estiràssiu estiràvem estiràveu estirés estiréssem estirésseu estiréssim estiréssiu estirí occ sept val v
esticar

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
verão

estiuejar /as.ti.weˈt͡ʃaɾ/ /as.ti.weˈʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒaɾ/ /es.ti.weˈʒa/ /əs.ti.wəˈd͡ʒa/ /əs.ti.wəˈʒa/ alg bal eiv estiuege estiuegem estiuegen estiueges estiuegessen estiuegesses estiuegessin estiuegessis estiuegeu estiuegi estiuegin estiuegis estiuegés estiuegéssem estiuegésseu estiuegéssim estiuegéssiu estiuegí estiueig estiueja estiuejada estiuejades estiuejam estiuejant estiuejar estiuejara estiuejaran estiuejarem estiuejaren estiuejares estiuejareu estiuejaria estiuejarien estiuejaries estiuejarà estiuejaràs estiuejaré estiuejaríem estiuejaríeu estiuejassen estiuejasses estiuejassin estiuejassis estiuejat estiuejats estiuejau estiuejava estiuejaven estiuejaves estiuejo estiuejà estiuejàrem estiuejàreu estiuejàs estiuejàssem estiuejàsseu estiuejàssim estiuejàssiu estiuejàvem estiuejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
veranear

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ n masc
florete
Espasa d'una mà de fulla fina i allargada, destinada principalment a atacar amb la punta.

estocada /es.toˈka.ða/ /əs.toˈka.ðə/ /əs.tuˈka.ðə/ n fem
estocada

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ adj masc
aleatório

estoic /esˈtɔjk/ /əsˈtɔjk/ adj masc
estoico

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
estojo

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
estola

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
tempo

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
estoniano
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
estoniano
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
capacho
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
estorninho

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ n masc
estoicismo

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
estrangeiro
Que és d'un altre país.

estrangerisme /es.tɾaɲ.d͡ʒeˈɾiz.me/ /əs.tɾəɲ.ʒəˈɾiz.mə/ n masc
estrangeirismo

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrangul estrangula estrangulada estrangulades estrangulam estrangulant estrangular estrangulara estrangularan estrangularem estrangularen estrangulares estrangulareu estrangularia estrangularien estrangularies estrangularà estrangularàs estrangularé estrangularíem estrangularíeu estrangulassen estrangulasses estrangulassin estrangulassis estrangulat estrangulats estrangulau estrangulava estrangulaven estrangulaves estrangule estrangulem estrangulen estrangules estrangulessen estrangulesses estrangulessin estrangulessis estranguleu estranguli estrangulin estrangulis estrangulo estrangulà estrangulàrem estrangulàreu estrangulàs estrangulàssem estrangulàsseu estrangulàssim estrangulàssiu estrangulàvem estrangulàveu estrangulés estranguléssem estrangulésseu estranguléssim estranguléssiu estrangulí occ sept val v
estrangular

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
estranho
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estranyament /esˌtɾa.ɲaˈmen/ /esˌtɾa.ɲaˈment/ /əsˌtɾa.ɲəˈmen/ /əsˌtɾa.ɲəˈment/ adv
estranhamente

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
estrato

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
estratégia

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ adj masc
estratégico

estratègicament /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈmen/ /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈment/ /es.tɾaˌtɛ.ʒi.kaˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈment/ adv
estrategicamente

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ n fem
estreia
Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.

estrenar /as.tɾeˈna/ /es.tɾeˈna/ /es.tɾeˈnaɾ/ /əs.tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estrena estrenada estrenades estrenam estrenant estrenar estrenara estrenaran estrenarem estrenaren estrenares estrenareu estrenaria estrenarien estrenaries estrenarà estrenaràs estrenaré estrenaríem estrenaríeu estrenassen estrenasses estrenassin estrenassis estrenat estrenats estrenau estrenava estrenaven estrenaves estrene estrenem estrenen estrenes estrenessen estrenesses estrenessin estrenessis estreneu estreni estrenin estrenis estreno estrenà estrenàrem estrenàreu estrenàs estrenàssem estrenàsseu estrenàssim estrenàssiu estrenàvem estrenàveu estrenés estrenéssem estrenésseu estrenéssim estrenéssiu estrení estrén occ sept val v
estrear
Utilitzar una cosa per primer cop.

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv estressa estressada estressades estressaia estressaien estressaies estressam estressant estressar estressara estressaran estressarem estressaren estressares estressareu estressaria estressarien estressaries estressariva estressariven estressarives estressarà estressaràs estressaré estressaríem estressaríeu estressarívem estressaríveu estressassen estressasses estressassin estressassis estressat estressats estressau estressava estressaven estressaves estressavi estressavo estresse estresseguem estresseguessa estresseguessen estresseguesses estressegueu estressegués estresseguéssom estresseguéssou estressem estressen estresses estressessa estressessen estressesses estressessi estressessin estressessis estresseu estressi estressin estressis estresso estressos estressà estressàiem estressàieu estressàrem estressàreu estressàs estressàssem estressàsseu estressàssim estressàssiu estressàvem estressàvets estressàveu estressàvom estressés estresséssem estressésseu estresséssim estresséssiu estressí estrès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estressar

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
estreito
Que té poca amplada.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
por pouco

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ n masc
boreste estibordo

estrictament /esˌtɾik.taˈmen/ /esˌtɾik.taˈment/ /əsˌtɾik.təˈmen/ /əsˌtɾik.təˈment/ adv
estritamente

estricte /esˈtɾik.te/ adj masc
austero

estrijolar /as.tɾi.ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫaɾ/ /es.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrijol estrijola estrijolada estrijolades estrijolam estrijolant estrijolar estrijolara estrijolaran estrijolarem estrijolaren estrijolares estrijolareu estrijolaria estrijolarien estrijolaries estrijolarà estrijolaràs estrijolaré estrijolaríem estrijolaríeu estrijolassen estrijolasses estrijolassin estrijolassis estrijolat estrijolats estrijolau estrijolava estrijolaven estrijolaves estrijole estrijolem estrijolen estrijoles estrijolessen estrijolesses estrijolessin estrijolessis estrijoleu estrijoli estrijolin estrijolis estrijolo estrijolà estrijolàrem estrijolàreu estrijolàs estrijolàssem estrijolàsseu estrijolàssim estrijolàssiu estrijolàvem estrijolàveu estrijolés estrijoléssem estrijolésseu estrijoléssim estrijoléssiu estrijolí occ sept val v
almofaçar

estrofa /esˈtɾɔ.fa/ /esˈtɾɔ.fɔ/ /əsˈtɾɔ.fə/ n fem
estrofe
Conjunt de versos que segueixen un patró mètric determinat; qualsevol de les parts simètricament iguals a les altres de què consta una oda o cançó.

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
estrôncio

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
estrutura
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
estrutural

estruç /esˈtɾus/ n masc
avestruz

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ bal estrenc estrenguem estrengueren estrengueres estrenguessin estrenguessis estrengueu estrengui estrenguin estrenguis estrengué estrenguérem estrenguéreu estrengués estrenguéssim estrenguéssiu estrenguí estreny estrenya estrenyem estrenyen estrenyent estrenyera estrenyeran estrenyerem estrenyeren estrenyeres estrenyereu estrenyeria estrenyerien estrenyeries estrenyerà estrenyeràs estrenyeré estrenyeríem estrenyeríeu estrenyes estrenyessen estrenyesses estrenyessin estrenyessis estrenyeu estrenyi estrenyia estrenyien estrenyies estrenyin estrenyis estrenyo estrenys estrenyé estrenyérem estrenyéreu estrenyés estrenyéssem estrenyésseu estrenyéssim estrenyéssiu estrenyí estrenyíem estrenyíeu estret estreta estretes estrets estrènyer occ sept val v
estreitar
Fer estreta o petita una cosa.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
estresse

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
estuário

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
estudo
Acció d'estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
estudante universitário
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estudia estudiada estudiades estudiam estudiant estudiar estudiara estudiaran estudiarem estudiaren estudiares estudiareu estudiaria estudiarien estudiaries estudiarà estudiaràs estudiaré estudiaríem estudiaríeu estudiassen estudiasses estudiassin estudiassis estudiat estudiats estudiau estudiava estudiaven estudiaves estudie estudiem estudien estudies estudiessen estudiesses estudiessin estudiessis estudieu estudii estudio estudià estudiàrem estudiàreu estudiàs estudiàssem estudiàsseu estudiàssim estudiàssiu estudiàvem estudiàveu estudiés estudiéssem estudiésseu estudiéssim estudiéssiu estudií estudiï estudiïn estudiïs occ sept val v
estudar
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
fogão

estult /esˈtuɫt/ /əsˈtuɫt/ adj masc
estulto

estupidesa /es.tu.piˈðe.za/ /əs.tu.piˈðə.zə/ /əs.tu.piˈðɛ.zə/ n fem
burrice

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
esturjão

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
padrão
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
padrão
norma, especificació

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
estática

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ n fem
estática

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
estátua

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
estéril
Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
estético

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
estética

estèticament /esˌtɛ.ti.kaˈmen/ /esˌtɛ.ti.kaˈment/ /əsˌtɛ.ti.kəˈmen/ /əsˌtɛ.ti.kəˈment/ adv
esteticamente

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
estímulo

estómac /esˈto.mak/ n masc
estômago bucho

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
estúpido

estúpidament /esˌtu.pi.ðaˈmen/ /esˌtu.pi.ðaˈment/ /əsˌtu.pi.ðəˈmen/ /əsˌtu.pi.ðəˈment/ adv
estupidamente

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
esôfago

eta /ˈe.ta/ /ˈɛ.tə/ n fem
eta

etanol /e.taˈnɔɫ/ /ə.təˈnɔɫ/ n masc
etanol

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
et cetera

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
eterno

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
eternidade

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etimologia

etimològicament /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /e.ti.moˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.ti.moˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ə.ti.muˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
etimologicamente

etiologia /e.ti.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etiologia

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ n masc
etmoide
Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
etnocentrismo

etnografia /ed.no.ɣɾaˈfi.a/ /əd.no.ɣɾəˈfi.ə/ /əd.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
etnografia

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etnologia

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ n fem
eucarionte

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
eucaristia

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
euforia

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ adj masc
eurasiano
Relatiu o pertanyent a Euràsia.

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ n masc
eurasiano
Persona que habita o és originària d'Euràsia.

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ europea adj masc
europeu
Relacionat amb Europa

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ n masc
europeu
Natural d’Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) europeïtz europeïtza europeïtzada europeïtzades europeïtzam europeïtzant europeïtzar europeïtzara europeïtzaran europeïtzarem europeïtzaren europeïtzares europeïtzareu europeïtzaria europeïtzarien europeïtzaries europeïtzarà europeïtzaràs europeïtzaré europeïtzaríem europeïtzaríeu europeïtzassen europeïtzasses europeïtzassin europeïtzassis europeïtzat europeïtzats europeïtzau europeïtzava europeïtzaven europeïtzaves europeïtze europeïtzem europeïtzen europeïtzes europeïtzessen europeïtzesses europeïtzessin europeïtzessis europeïtzeu europeïtzi europeïtzin europeïtzis europeïtzo europeïtzà europeïtzàrem europeïtzàreu europeïtzàs europeïtzàssem europeïtzàsseu europeïtzàssim europeïtzàssiu europeïtzàvem europeïtzàveu europeïtzés europeïtzéssem europeïtzésseu europeïtzéssim europeïtzéssiu europeïtzí occ sept val v
europeizar

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
európio

eurovisiu /ew.ɾo.viˈziw/ /ew.ɾo.βiˈziw/ /əw.ɾo.viˈziw/ /əw.ɾu.viˈziw/ /əw.ɾu.βiˈziw/ adj masc
eurovisivo

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
eutanásia

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evacua evacuada evacuades evacuam evacuant evacuar evacuara evacuaran evacuarem evacuaren evacuares evacuareu evacuaria evacuarien evacuaries evacuarà evacuaràs evacuaré evacuaríem evacuaríeu evacuassen evacuasses evacuassin evacuassis evacuat evacuats evacuau evacuava evacuaven evacuaves evacue evacuem evacuen evacues evacuessen evacuesses evacuessin evacuessis evacueu evacuo evacuu evacuà evacuàrem evacuàreu evacuàs evacuàssem evacuàsseu evacuàssim evacuàssiu evacuàvem evacuàveu evacués evacuéssem evacuésseu evacuéssim evacuéssiu evacuí evacuï evacuïn evacuïs occ sept val v
evacuar

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
evangelho

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ n fem
evaporação

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evapor evapora evaporada evaporades evaporam evaporant evaporar evaporara evaporaran evaporarem evaporaren evaporares evaporareu evaporaria evaporarien evaporaries evaporarà evaporaràs evaporaré evaporaríem evaporaríeu evaporassen evaporasses evaporassin evaporassis evaporat evaporats evaporau evaporava evaporaven evaporaves evapore evaporem evaporen evapores evaporessen evaporesses evaporessin evaporessis evaporeu evapori evaporin evaporis evaporo evaporà evaporàrem evaporàreu evaporàs evaporàssem evaporàsseu evaporàssim evaporàssiu evaporàvem evaporàveu evaporés evaporéssem evaporésseu evaporéssim evaporéssiu evaporí occ sept val v
evaporar

evasió fiscal n fem
evasão fiscal

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
evidente

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ adv
evidentemente

evitació /e.vi.ta.siˈo/ /e.βi.ta.siˈo/ /ə.vi.tə.siˈo/ n fem
evasão

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evit evita evitada evitades evitam evitant evitar evitara evitaran evitarem evitaren evitares evitareu evitaria evitarien evitaries evitarà evitaràs evitaré evitaríem evitaríeu evitassen evitasses evitassin evitassis evitat evitats evitau evitava evitaven evitaves evite evitem eviten evites evitessen evitesses evitessin evitessis eviteu eviti evitin evitis evito evità evitàrem evitàreu evitàs evitàssem evitàsseu evitàssim evitàssiu evitàvem evitàveu evités evitéssem evitésseu evitéssim evitéssiu evití occ sept val v
evitar esquivar

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ alg ant bal cent eiv evoc evoca evocada evocades evocaia evocaien evocaies evocam evocant evocar evocara evocaran evocarem evocaren evocares evocareu evocaria evocarien evocaries evocariva evocariven evocarives evocarà evocaràs evocaré evocaríem evocaríeu evocarívem evocaríveu evocassen evocasses evocassin evocassis evocat evocats evocau evocava evocaven evocaves evocavi evocavo evoco evocos evocà evocàiem evocàieu evocàrem evocàreu evocàs evocàssem evocàsseu evocàssim evocàssiu evocàvem evocàvets evocàveu evocàvom evoque evoqueguem evoqueguessa evoqueguessen evoqueguesses evoquegueu evoquegués evoqueguéssom evoqueguéssou evoquem evoquen evoques evoquessa evoquessen evoquesses evoquessi evoquessin evoquessis evoqueu evoqui evoquin evoquis evoqués evoquéssem evoquésseu evoquéssim evoquéssiu evoquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
evocar

evolucionar /e.vo.lu.si.oˈnaɾ/ /e.βo.lu.si.oˈna/ /e.βo.lu.si.oˈnaɾ/ /ə.vo.ɫu.si.oˈna/ /ə.vu.ɫu.si.uˈna/ /ə.βu.ɫu.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv evolucion evoluciona evolucionada evolucionades evolucionaia evolucionaien evolucionaies evolucionam evolucionant evolucionar evolucionara evolucionaran evolucionarem evolucionaren evolucionares evolucionareu evolucionaria evolucionarien evolucionaries evolucionariva evolucionariven evolucionarives evolucionarà evolucionaràs evolucionaré evolucionaríem evolucionaríeu evolucionarívem evolucionaríveu evolucionassen evolucionasses evolucionassin evolucionassis evolucionat evolucionats evolucionau evolucionava evolucionaven evolucionaves evolucionavi evolucionavo evolucione evolucioneguem evolucioneguessa evolucioneguessen evolucioneguesses evolucionegueu evolucionegués evolucioneguéssom evolucioneguéssou evolucionem evolucionen evoluciones evolucionessa evolucionessen evolucionesses evolucionessi evolucionessin evolucionessis evolucioneu evolucioni evolucionin evolucionis evoluciono evolucionos evolucions evolucionà evolucionàiem evolucionàieu evolucionàrem evolucionàreu evolucionàs evolucionàssem evolucionàsseu evolucionàssim evolucionàssiu evolucionàvem evolucionàvets evolucionàveu evolucionàvom evolucionés evolucionéssem evolucionésseu evolucionéssim evolucionéssiu evolucioní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
evoluir

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
evolução

ex-libris /ˌeɡzˈɫi.bɾis/ /ˌɛɡzˈɫi.βɾis/ n masc
ex-libris

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
exatamente

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
exato
Precís, ajustat a un patró.
cert

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ alg ant bal cent eiv exalt exalta exaltada exaltades exaltaia exaltaien exaltaies exaltam exaltant exaltar exaltara exaltaran exaltarem exaltaren exaltares exaltareu exaltaria exaltarien exaltaries exaltariva exaltariven exaltarives exaltarà exaltaràs exaltaré exaltaríem exaltaríeu exaltarívem exaltaríveu exaltassen exaltasses exaltassin exaltassis exaltat exaltats exaltau exaltava exaltaven exaltaves exaltavi exaltavo exalte exalteguem exalteguessa exalteguessen exalteguesses exaltegueu exaltegués exalteguéssom exalteguéssou exaltem exalten exaltes exaltessa exaltessen exaltesses exaltessi exaltessin exaltessis exalteu exalti exaltin exaltis exalto exaltos exalts exaltà exaltàiem exaltàieu exaltàrem exaltàreu exaltàs exaltàssem exaltàsseu exaltàssim exaltàssiu exaltàvem exaltàvets exaltàveu exaltàvom exaltés exaltéssem exaltésseu exaltéssim exaltéssiu exaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
elevar
Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.

examinar /eɡ.za.miˈna/ /eɡ.za.miˈnaɾ/ /əɡ.zə.miˈna/ alg ant bal cent eiv examina examinada examinades examinaia examinaien examinaies examinam examinant examinar examinara examinaran examinarem examinaren examinares examinareu examinaria examinarien examinaries examinariva examinariven examinarives examinarà examinaràs examinaré examinaríem examinaríeu examinarívem examinaríveu examinassen examinasses examinassin examinassis examinat examinats examinau examinava examinaven examinaves examinavi examinavo examine examineguem examineguessa examineguessen examineguesses examinegueu examinegués examineguéssom examineguéssou examinem examinen examines examinessa examinessen examinesses examinessi examinessin examinessis examineu examini examinin examinis examino examinos examinà examinàiem examinàieu examinàrem examinàreu examinàs examinàssem examinàsseu examinàssim examinàssiu examinàvem examinàvets examinàveu examinàvom examinés examinéssem examinésseu examinéssim examinéssiu examiní examín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
examinar

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exasper exaspera exasperada exasperades exasperam exasperant exasperar exasperara exasperaran exasperarem exasperaren exasperares exasperareu exasperaria exasperarien exasperaries exasperarà exasperaràs exasperaré exasperaríem exasperaríeu exasperassen exasperasses exasperassin exasperassis exasperat exasperats exasperau exasperava exasperaven exasperaves exaspere exasperem exasperen exasperes exasperessen exasperesses exasperessin exasperessis exaspereu exasperi exasperin exasperis exaspero exasperà exasperàrem exasperàreu exasperàs exasperàssem exasperàsseu exasperàssim exasperàssiu exasperàvem exasperàveu exasperés exasperéssem exasperésseu exasperéssim exasperéssiu exasperí occ sept val v
exasperar

excavació /eks.ka.va.siˈo/ /eks.ka.βa.siˈo/ /əks.kə.və.siˈo/ /əks.kə.βə.siˈo/ n fem
escavação

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ bal excedeix excedeixen excedeixes excedeixi excedeixin excedeixis excedeixo excedesc excedesqui excedesquin excedesquis excedia excedida excedides excedien excedies excediguem excedigueu excedim excedint excedir excedira excediran excedirem excediren excedires excedireu excediria excedirien excediries excedirà excediràs excediré excediríem excediríeu excedisc excedisca excedisquen excedisques excedissen excedisses excedissin excedissis excedit excedits excediu excedix excedixen excedixes excedixo excedí excedíem excedíeu excedírem excedíreu excedís excedíssem excedísseu excedíssim excedíssiu n-occ occ sept val v
exceder
Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
excelente
De gran valor.

excel·lentment /ek.seɫˌɫemˈmen/ /ek.seɫˌɫemˈment/ /ek.seˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈment/ /ək.səˌɫemˈmen/ adv
excelentemente

excel·lir /ek.seɫˈɫi/ /ek.seɫˈɫiɾ/ /ek.seˈɫi/ /ək.səɫˈɫi/ /ək.səˈɫi/ alg ant bal centr eiv excel·leix excel·leixa excel·leixen excel·leixes excel·leixi excel·leixin excel·leixis excel·leixo excel·leixs excel·lesc excel·lesca excel·lesquen excel·lesques excel·lesqui excel·lesquin excel·lesquis excel·lia excel·lida excel·lides excel·lien excel·lies excel·liguem excel·liguera excel·ligueren excel·ligueres excel·liguessen excel·liguesses excel·liguessin excel·liguessis excel·ligueu excel·ligueva excel·ligueven excel·ligueves excel·ligué excel·liguérem excel·liguéreu excel·ligués excel·liguéssem excel·liguésseu excel·liguéssim excel·liguéssiu excel·liguévem excel·liguéveu excel·lim excel·lint excel·lir excel·lira excel·liran excel·lirem excel·liren excel·lires excel·lireu excel·liria excel·lirien excel·liries excel·liriva excel·liriven excel·lirives excel·lirà excel·liràs excel·liré excel·liríem excel·liríeu excel·lirívem excel·liríveu excel·lisc excel·lisca excel·lisco excel·liscos excel·lisquem excel·lisquen excel·lisques excel·lisqueu excel·lissa excel·lissen excel·lisses excel·lissi excel·lissin excel·lissis excel·list excel·lit excel·lits excel·liu excel·liva excel·liven excel·lives excel·lix excel·lixa excel·lixen excel·lixes excel·lixi excel·lixin excel·lixis excel·lixo excel·lixos excel·lí excel·líem excel·líets excel·líeu excel·lírem excel·líreu excel·lís excel·líscon excel·líssem excel·lísseu excel·líssim excel·líssiu excel·líssom excel·líssou excel·lívem excel·líveu excel·líxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distinguir-se

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
excelência

excepcionalment /ek.sep.si.oˌnaɫˈmen/ /ek.sep.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.uˌnaɫˈmen/ adv
excepcionalmente

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
exceção

excessivament /ek.se.si.vaˈment/ /ek.se.si.βaˈmen/ /ək.sə.si.vəˈmen/ /ək.sə.si.vəˈment/ /ək.sə.si.βəˈmen/ adv
excessivamente

excitació /ek.si.ta.siˈo/ /ək.si.tə.siˈo/ n fem
excitação

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ alg ant bal cent eiv excit excita excitada excitades excitaia excitaien excitaies excitam excitant excitar excitara excitaran excitarem excitaren excitares excitareu excitaria excitarien excitaries excitariva excitariven excitarives excitarà excitaràs excitaré excitaríem excitaríeu excitarívem excitaríveu excitassen excitasses excitassin excitassis excitat excitats excitau excitava excitaven excitaves excitavi excitavo excite exciteguem exciteguessa exciteguessen exciteguesses excitegueu excitegués exciteguéssom exciteguéssou excitem exciten excites excitessa excitessen excitesses excitessi excitessin excitessis exciteu exciti excitin excitis excito excitos excits excità excitàiem excitàieu excitàrem excitàreu excitàs excitàssem excitàsseu excitàssim excitàssiu excitàvem excitàvets excitàveu excitàvom excités excitéssem excitésseu excitéssim excitéssiu excití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
excitar
Despertar el desig sexual.

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
exclusivo

exclusivament /eks.kɫuˌzi.vaˈment/ /eks.kɫuˌzi.βaˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈment/ /əks.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
exclusivamente

excrescència /eks.kɾeˈsɛn.si.a/ /əks.kɾəsˈsɛn.si.ə/ /əks.kɾəˈsɛn.si.ə/ n fem
excrescência

excursionisme /eks.kuɾ.si.oˈniz.me/ /əks.kur.si.uˈniz.mə/ /əks.kuɾ.si.oˈniz.mə/ n masc
caminhadas

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
excursão

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
desculpa

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
execução

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) execut executa executada executades executam executant executar executara executaran executarem executaren executares executareu executaria executarien executaries executarà executaràs executaré executaríem executaríeu executassen executasses executassin executassis executat executats executau executava executaven executaves execute executem executen executes executessen executesses executessin executessis executeu executi executin executis executo executà executàrem executàreu executàs executàssem executàsseu executàssim executàssiu executàvem executàveu executés executéssem executésseu executéssim executéssiu executí occ sept val v
executar
Portar a terme un treball fins al final.
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.
Tocar amb un instrument una obra musical.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
exemplar
Que pot servir d'exemple.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
exemplar
Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.
Cada llibre d'una mateixa edició.

exemplarment /eɡ.zemˌpɫarˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈment/ /əɡ.zəmˌpɫarˈmen/ /əɡ.zəmˌpɫaɾˈment/ adv
exemplarmente

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
exemplo

exempt /eɡˈzemt/ /əɡˈzemt/ adj masc
isento

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
exercício

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ alg ant bal cent eiv exercit exercita exercitada exercitades exercitaia exercitaien exercitaies exercitam exercitant exercitar exercitara exercitaran exercitarem exercitaren exercitares exercitareu exercitaria exercitarien exercitaries exercitariva exercitariven exercitarives exercitarà exercitaràs exercitaré exercitaríem exercitaríeu exercitarívem exercitaríveu exercitassen exercitasses exercitassin exercitassis exercitat exercitats exercitau exercitava exercitaven exercitaves exercitavi exercitavo exercite exerciteguem exerciteguessa exerciteguessen exerciteguesses exercitegueu exercitegués exerciteguéssom exerciteguéssou exercitem exerciten exercites exercitessa exercitessen exercitesses exercitessi exercitessin exercitessis exerciteu exerciti exercitin exercitis exercito exercitos exercits exercità exercitàiem exercitàieu exercitàrem exercitàreu exercitàs exercitàssem exercitàsseu exercitàssim exercitàssiu exercitàvem exercitàvets exercitàveu exercitàvom exercités exercitéssem exercitésseu exercitéssim exercitéssiu exercití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exercer

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ adj masc
exaustivo

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ alg ant bal centr eiv exhibeix exhibeixa exhibeixen exhibeixes exhibeixi exhibeixin exhibeixis exhibeixo exhibeixs exhibesc exhibesca exhibesquen exhibesques exhibesqui exhibesquin exhibesquis exhibia exhibida exhibides exhibien exhibies exhibiguem exhibiguera exhibigueren exhibigueres exhibiguessen exhibiguesses exhibiguessin exhibiguessis exhibigueu exhibigueva exhibigueven exhibigueves exhibigué exhibiguérem exhibiguéreu exhibigués exhibiguéssem exhibiguésseu exhibiguéssim exhibiguéssiu exhibiguévem exhibiguéveu exhibim exhibint exhibir exhibira exhibiran exhibirem exhibiren exhibires exhibireu exhibiria exhibirien exhibiries exhibiriva exhibiriven exhibirives exhibirà exhibiràs exhibiré exhibiríem exhibiríeu exhibirívem exhibiríveu exhibisc exhibisca exhibisco exhibiscos exhibisquem exhibisquen exhibisques exhibisqueu exhibissa exhibissen exhibisses exhibissi exhibissin exhibissis exhibist exhibit exhibits exhibiu exhibiva exhibiven exhibives exhibix exhibixa exhibixen exhibixes exhibixi exhibixin exhibixis exhibixo exhibixos exhibí exhibíem exhibíets exhibíeu exhibírem exhibíreu exhibís exhibíscon exhibíssem exhibísseu exhibíssim exhibíssiu exhibíssom exhibíssou exhibívem exhibíveu exhibíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exibir

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exhum exhuma exhumada exhumades exhumam exhumant exhumar exhumara exhumaran exhumarem exhumaren exhumares exhumareu exhumaria exhumarien exhumaries exhumarà exhumaràs exhumaré exhumaríem exhumaríeu exhumassen exhumasses exhumassin exhumassis exhumat exhumats exhumau exhumava exhumaven exhumaves exhume exhumem exhumen exhumes exhumessen exhumesses exhumessin exhumessis exhumeu exhumi exhumin exhumis exhumo exhumà exhumàrem exhumàreu exhumàs exhumàssem exhumàsseu exhumàssim exhumàssiu exhumàvem exhumàveu exhumés exhuméssem exhumésseu exhuméssim exhuméssiu exhumí occ sept val v
exumar
desenterrar

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ bal exigeix exigeixen exigeixes exigeixi exigeixin exigeixis exigeixo exigesc exigesqui exigesquin exigesquis exigia exigida exigides exigien exigies exigiguem exigigueu exigim exigint exigir exigira exigiran exigirem exigiren exigires exigireu exigiria exigirien exigiries exigirà exigiràs exigiré exigiríem exigiríeu exigisc exigisca exigisquen exigisques exigissen exigisses exigissin exigissis exigit exigits exigiu exigix exigixen exigixes exigixo exigí exigíem exigíeu exigírem exigíreu exigís exigíssem exigísseu exigíssim exigíssiu n-occ occ sept val v
exigir

exigu /eɡˈzi.ɣu/ /əɡˈzi.ɣu/ adj masc
exíguo

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
exílio

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ adj masc
exilado

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
existencialismo

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ adj
existente

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ bal existeix existeixen existeixes existeixi existeixin existeixis existeixo existesc existesqui existesquin existesquis existia existida existides existien existies existiguem existigueu existim existint existir existira existiran existirem existiren existires existireu existiria existirien existiries existirà existiràs existiré existiríem existiríeu existisc existisca existisquen existisques existissen existisses existissin existissis existit existits existiu existix existixen existixes existixo existí existíem existíeu existírem existíreu existís existíssem existísseu existíssim existíssiu n-occ occ sept val v
existir
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
existência

exogen /eɡˈzɔ.d͡ʒen/ /eɡˈzɔ.ʒen/ /əɡˈzɔ.ʒən/ adj masc
exógeno

exonerar /eɡ.zo.neˈɾa/ /eɡ.zo.neˈɾaɾ/ /əɡ.zo.nəˈɾa/ /əɡ.zu.nəˈɾa/ alg ant bal cent eiv exoner exonera exonerada exonerades exoneraia exoneraien exoneraies exoneram exonerant exonerar exonerara exoneraran exonerarem exoneraren exonerares exonerareu exoneraria exonerarien exoneraries exonerariva exonerariven exonerarives exonerarà exoneraràs exoneraré exoneraríem exoneraríeu exonerarívem exoneraríveu exonerassen exonerasses exonerassin exonerassis exonerat exonerats exonerau exonerava exoneraven exoneraves exoneravi exoneravo exonere exonereguem exonereguessa exonereguessen exonereguesses exoneregueu exoneregués exonereguéssom exonereguéssou exonerem exoneren exoneres exoneressa exoneressen exoneresses exoneressi exoneressin exoneressis exonereu exoneri exonerin exoneris exonero exoneros exoners exonerà exoneràiem exoneràieu exoneràrem exoneràreu exoneràs exoneràssem exoneràsseu exoneràssim exoneràssiu exoneràvem exoneràvets exoneràveu exoneràvom exonerés exoneréssem exonerésseu exoneréssim exoneréssiu exonerí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exonerar

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
exorcismo

exorcitzar /eɡ.zor.siˈd͡za/ /eɡ.zoɾ.siˈza/ /eɡ.zoɾ.siˈzaɾ/ /əɡ.zoɾ.siˈd͡za/ /əɡ.zur.siˈd͡za/ alg ant bal cent eiv exorcitz exorcitza exorcitzada exorcitzades exorcitzaia exorcitzaien exorcitzaies exorcitzam exorcitzant exorcitzar exorcitzara exorcitzaran exorcitzarem exorcitzaren exorcitzares exorcitzareu exorcitzaria exorcitzarien exorcitzaries exorcitzariva exorcitzariven exorcitzarives exorcitzarà exorcitzaràs exorcitzaré exorcitzaríem exorcitzaríeu exorcitzarívem exorcitzaríveu exorcitzassen exorcitzasses exorcitzassin exorcitzassis exorcitzat exorcitzats exorcitzau exorcitzava exorcitzaven exorcitzaves exorcitzavi exorcitzavo exorcitze exorcitzeguem exorcitzeguessa exorcitzeguessen exorcitzeguesses exorcitzegueu exorcitzegués exorcitzeguéssom exorcitzeguéssou exorcitzem exorcitzen exorcitzes exorcitzessa exorcitzessen exorcitzesses exorcitzessi exorcitzessin exorcitzessis exorcitzeu exorcitzi exorcitzin exorcitzis exorcitzo exorcitzos exorcitzs exorcitzà exorcitzàiem exorcitzàieu exorcitzàrem exorcitzàreu exorcitzàs exorcitzàssem exorcitzàsseu exorcitzàssim exorcitzàssiu exorcitzàvem exorcitzàvets exorcitzàveu exorcitzàvom exorcitzés exorcitzéssem exorcitzésseu exorcitzéssim exorcitzéssiu exorcitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exorcizar

exosquelet /eɡ.zos.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ n masc
exoesqueleto

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
espera

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
expectativa

expectorar /eks.pek.toˈɾa/ /eks.pek.toˈɾaɾ/ /əks.pək.toˈɾa/ /əks.pək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) expector expectora expectorada expectorades expectoram expectorant expectorar expectorara expectoraran expectorarem expectoraren expectorares expectorareu expectoraria expectorarien expectoraries expectorarà expectoraràs expectoraré expectoraríem expectoraríeu expectorassen expectorasses expectorassin expectorassis expectorat expectorats expectorau expectorava expectoraven expectoraves expectore expectorem expectoren expectores expectoressen expectoresses expectoressin expectoressis expectoreu expectori expectorin expectoris expectoro expectorà expectoràrem expectoràreu expectoràs expectoràssem expectoràsseu expectoràssim expectoràssiu expectoràvem expectoràveu expectorés expectoréssem expectorésseu expectoréssim expectoréssiu expectorí occ sept val v
expectorar

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ n fem
expedição

expedir /eks.peˈði/ /eks.peˈðiɾ/ /əks.pəˈði/ alg ant bal centr eiv expedeix expedeixa expedeixen expedeixes expedeixi expedeixin expedeixis expedeixo expedeixs expedesc expedesca expedesquen expedesques expedesqui expedesquin expedesquis expedia expedida expedides expedien expedies expediguem expediguera expedigueren expedigueres expediguessen expediguesses expediguessin expediguessis expedigueu expedigueva expedigueven expedigueves expedigué expediguérem expediguéreu expedigués expediguéssem expediguésseu expediguéssim expediguéssiu expediguévem expediguéveu expedim expedint expedir expedira expediran expedirem expediren expedires expedireu expediria expedirien expediries expediriva expediriven expedirives expedirà expediràs expediré expediríem expediríeu expedirívem expediríveu expedisc expedisca expedisco expediscos expedisquem expedisquen expedisques expedisqueu expedissa expedissen expedisses expedissi expedissin expedissis expedist expedit expedits expediu expediva expediven expedives expedix expedixa expedixen expedixes expedixi expedixin expedixis expedixo expedixos expedí expedíem expedíets expedíeu expedírem expedíreu expedís expedíscon expedíssem expedísseu expedíssim expedíssiu expedíssom expedíssou expedívem expedíveu expedíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
expedir

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ alg ant bal centr eiv expel·leix expel·leixa expel·leixen expel·leixes expel·leixi expel·leixin expel·leixis expel·leixo expel·leixs expel·lesc expel·lesca expel·lesquen expel·lesques expel·lesqui expel·lesquin expel·lesquis expel·lia expel·lida expel·lides expel·lien expel·lies expel·liguem expel·liguera expel·ligueren expel·ligueres expel·liguessen expel·liguesses expel·liguessin expel·liguessis expel·ligueu expel·ligueva expel·ligueven expel·ligueves expel·ligué expel·liguérem expel·liguéreu expel·ligués expel·liguéssem expel·liguésseu expel·liguéssim expel·liguéssiu expel·liguévem expel·liguéveu expel·lim expel·lint expel·lir expel·lira expel·liran expel·lirem expel·liren expel·lires expel·lireu expel·liria expel·lirien expel·liries expel·liriva expel·liriven expel·lirives expel·lirà expel·liràs expel·liré expel·liríem expel·liríeu expel·lirívem expel·liríveu expel·lisc expel·lisca expel·lisco expel·liscos expel·lisquem expel·lisquen expel·lisques expel·lisqueu expel·lissa expel·lissen expel·lisses expel·lissi expel·lissin expel·lissis expel·list expel·lit expel·lits expel·liu expel·liva expel·liven expel·lives expel·lix expel·lixa expel·lixen expel·lixes expel·lixi expel·lixin expel·lixis expel·lixo expel·lixos expel·lí expel·líem expel·líets expel·líeu expel·lírem expel·líreu expel·lís expel·líscon expel·líssem expel·lísseu expel·líssim expel·líssiu expel·líssom expel·líssou expel·lívem expel·líveu expel·líxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
expelir

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
experiência experimento
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimental /eks.pe.ɾi.menˈtaɫ/ /əks.pə.ɾi.mənˈtaɫ/ adj
experimental

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
experiência

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
especialista

explanar /eks.pɫaˈna/ /eks.pɫaˈnaɾ/ /əks.pɫəˈna/ alg ant bal cent eiv explan explana explanada explanades explanaia explanaien explanaies explanam explanant explanar explanara explanaran explanarem explanaren explanares explanareu explanaria explanarien explanaries explanariva explanariven explanarives explanarà explanaràs explanaré explanaríem explanaríeu explanarívem explanaríveu explanassen explanasses explanassin explanassis explanat explanats explanau explanava explanaven explanaves explanavi explanavo explane explaneguem explaneguessa explaneguessen explaneguesses explanegueu explanegués explaneguéssom explaneguéssou explanem explanen explanes explanessa explanessen explanesses explanessi explanessin explanessis explaneu explani explanin explanis explano explanos explans explanà explanàiem explanàieu explanàrem explanàreu explanàs explanàssem explanàsseu explanàssim explanàssiu explanàvem explanàvets explanàveu explanàvom explanés explanéssem explanésseu explanéssim explanéssiu explaní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
explicar

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
explanação

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explic explica explicada explicades explicam explicant explicar explicara explicaran explicarem explicaren explicares explicareu explicaria explicarien explicaries explicarà explicaràs explicaré explicaríem explicaríeu explicassen explicasses explicassin explicassis explicat explicats explicau explicava explicaven explicaves explico explicà explicàrem explicàreu explicàs explicàssem explicàsseu explicàssim explicàssiu explicàvem explicàveu explique expliquem expliquen expliques expliquessen expliquesses expliquessin expliquessis expliqueu expliqui expliquin expliquis expliqués expliquéssem expliquésseu expliquéssim expliquéssiu expliquí occ sept val v
explicar
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.
Dir, contar.

explicitar /eks.pɫi.siˈta/ /eks.pɫi.siˈtaɾ/ /əks.pɫi.siˈta/ alg ant bal cent eiv explicit explicita explicitada explicitades explicitaia explicitaien explicitaies explicitam explicitant explicitar explicitara explicitaran explicitarem explicitaren explicitares explicitareu explicitaria explicitarien explicitaries explicitariva explicitariven explicitarives explicitarà explicitaràs explicitaré explicitaríem explicitaríeu explicitarívem explicitaríveu explicitassen explicitasses explicitassin explicitassis explicitat explicitats explicitau explicitava explicitaven explicitaves explicitavi explicitavo explicite expliciteguem expliciteguessa expliciteguessen expliciteguesses explicitegueu explicitegués expliciteguéssom expliciteguéssou explicitem expliciten explicites explicitessa explicitessen explicitesses explicitessi explicitessin explicitessis expliciteu expliciti explicitin explicitis explicito explicitos explicits explicità explicitàiem explicitàieu explicitàrem explicitàreu explicitàs explicitàssem explicitàsseu explicitàssim explicitàssiu explicitàvem explicitàvets explicitàveu explicitàvom explicités explicitéssem explicitésseu explicitéssim explicitéssiu explicití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
explicitar

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explor explora explorada explorades exploram explorant explorar explorara exploraran explorarem exploraren explorares explorareu exploraria explorarien exploraries explorarà exploraràs exploraré exploraríem exploraríeu explorassen explorasses explorassin explorassis explorat explorats explorau explorava exploraven exploraves explore explorem exploren explores exploressen exploresses exploressin exploressis exploreu explori explorin exploris exploro explorà exploràrem exploràreu exploràs exploràssem exploràsseu exploràssim exploràssiu exploràvem exploràveu explorés exploréssem explorésseu exploréssim exploréssiu explorí occ sept val v
explorar

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
explosivo
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
explosivo
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
explosão

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
exploração

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explot explota explotada explotades explotam explotant explotar explotara explotaran explotarem explotaren explotares explotareu explotaria explotarien explotaries explotarà explotaràs explotaré explotaríem explotaríeu explotassen explotasses explotassin explotassis explotat explotats explotau explotava explotaven explotaves explote explotem exploten explotes explotessen explotesses explotessin explotessis exploteu exploti explotin explotis exploto explotà explotàrem explotàreu explotàs explotàssem explotàsseu explotàssim explotàssiu explotàvem explotàveu explotés explotéssem explotésseu explotéssim explotéssiu explotí occ sept val v
explorar
Treure profit d'un producte, d'un territori, jaciment, font d'ingressos...
explodir
Esclatar.

explícit /eksˈpɫi.sit/ /əksˈpɫi.sit/ explícita adj masc
explícito

explícitament /eksˌpɫi.si.taˈmen/ /eksˌpɫi.si.taˈment/ /əksˌpɫi.si.təˈmen/ /əksˌpɫi.si.təˈment/ adv
explicitamente

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ n masc
expoente

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ alg ant bal cent eiv export exporta exportada exportades exportaia exportaien exportaies exportam exportant exportar exportara exportaran exportarem exportaren exportares exportareu exportaria exportarien exportaries exportariva exportariven exportarives exportarà exportaràs exportaré exportaríem exportaríeu exportarívem exportaríveu exportassen exportasses exportassin exportassis exportat exportats exportau exportava exportaven exportaves exportavi exportavo exporte exporteguem exporteguessa exporteguessen exporteguesses exportegueu exportegués exporteguéssom exporteguéssou exportem exporten exportes exportessa exportessen exportesses exportessi exportessin exportessis exporteu exporti exportin exportis exporto exportos exports exportà exportàiem exportàieu exportàrem exportàreu exportàs exportàssem exportàsseu exportàssim exportàssiu exportàvem exportàvets exportàveu exportàvom exportés exportéssem exportésseu exportéssim exportéssiu exportí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exportar

exposar /eks.poˈza/ /eks.poˈzaɾ/ /əks.poˈza/ /əks.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exposa exposada exposades exposam exposant exposar exposara exposaran exposarem exposaren exposares exposareu exposaria exposarien exposaries exposarà exposaràs exposaré exposaríem exposaríeu exposassen exposasses exposassin exposassis exposat exposats exposau exposava exposaven exposaves expose exposem exposen exposes exposessen exposesses exposessin exposessis exposeu exposi exposin exposis exposo exposà exposàrem exposàreu exposàs exposàssem exposàsseu exposàssim exposàssiu exposàvem exposàveu exposés exposéssem exposésseu exposéssim exposéssiu exposí expòs occ sept val v
expor

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
exibição exposição
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expresident /ˌeks.pɾe.ziˈðen/ /ˌeks.pɾe.ziˈðent/ /ˌɛks.pɾə.ziˈðen/ /ˌɛks.pɾə.ziˈðent/ n masc
ex-presidente

expressament /eksˌpɾe.saˈmen/ /eksˌpɾe.saˈment/ /əksˌpɾe.səˈmen/ /əksˌpɾe.səˈment/ adv
expressamente

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv expressa expressada expressades expressaia expressaien expressaies expressam expressant expressar expressara expressaran expressarem expressaren expressares expressareu expressaria expressarien expressaries expressariva expressariven expressarives expressarà expressaràs expressaré expressaríem expressaríeu expressarívem expressaríveu expressassen expressasses expressassin expressassis expressat expressats expressau expressava expressaven expressaves expressavi expressavo expresse expresseguem expresseguessa expresseguessen expresseguesses expressegueu expressegués expresseguéssom expresseguéssou expressem expressen expresses expressessa expressessen expressesses expressessi expressessin expressessis expresseu expressi expressin expressis expresso expressos expressà expressàiem expressàieu expressàrem expressàreu expressàs expressàssem expressàsseu expressàssim expressàssiu expressàvem expressàvets expressàveu expressàvom expressés expresséssem expressésseu expresséssim expresséssiu expressí exprès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
expressar

expressivament /eks.pɾeˌsi.vaˈment/ /eks.pɾeˌsi.βaˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈment/ /əks.pɾəˌsi.βəˈmen/ adv
expressivamente

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
expressão
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Interpretació per mitjà d'instruments o la veu d'una obra musical, obtenint els sons i la melodia adequada.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) expuls expulsa expulsada expulsades expulsam expulsant expulsar expulsara expulsaran expulsarem expulsaren expulsares expulsareu expulsaria expulsarien expulsaries expulsarà expulsaràs expulsaré expulsaríem expulsaríeu expulsassen expulsasses expulsassin expulsassis expulsat expulsats expulsau expulsava expulsaven expulsaves expulse expulsem expulsen expulses expulsessen expulsesses expulsessin expulsessis expulseu expulsi expulsin expulsis expulso expulsà expulsàrem expulsàreu expulsàs expulsàssem expulsàsseu expulsàssim expulsàssiu expulsàvem expulsàveu expulsés expulséssem expulsésseu expulséssim expulséssiu expulsí occ sept val v
expulsar
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

expulsió /eks.puɫ.siˈo/ /əks.puɫ.siˈo/ n fem
expulsão

exsudar /ek.suˈða/ /ek.suˈðaɾ/ /ək.suˈða/ alg ant bal cent eiv exsud exsuda exsudada exsudades exsudaia exsudaien exsudaies exsudam exsudant exsudar exsudara exsudaran exsudarem exsudaren exsudares exsudareu exsudaria exsudarien exsudaries exsudariva exsudariven exsudarives exsudarà exsudaràs exsudaré exsudaríem exsudaríeu exsudarívem exsudaríveu exsudassen exsudasses exsudassin exsudassis exsudat exsudats exsudau exsudava exsudaven exsudaves exsudavi exsudavo exsude exsudeguem exsudeguessa exsudeguessen exsudeguesses exsudegueu exsudegués exsudeguéssom exsudeguéssou exsudem exsuden exsudes exsudessa exsudessen exsudesses exsudessi exsudessin exsudessis exsudeu exsudi exsudin exsudis exsudo exsudos exsuds exsudà exsudàiem exsudàieu exsudàrem exsudàreu exsudàs exsudàssem exsudàsseu exsudàssim exsudàssiu exsudàvem exsudàvets exsudàveu exsudàvom exsudés exsudéssem exsudésseu exsudéssim exsudéssiu exsudí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exsudar

extens /eksˈtens/ adj masc
amplo

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n masc
exterior
La part de fora.

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ alg ant bal cent eiv extermina exterminada exterminades exterminaia exterminaien exterminaies exterminam exterminant exterminar exterminara exterminaran exterminarem exterminaren exterminares exterminareu exterminaria exterminarien exterminaries exterminariva exterminariven exterminarives exterminarà exterminaràs exterminaré exterminaríem exterminaríeu exterminarívem exterminaríveu exterminassen exterminasses exterminassin exterminassis exterminat exterminats exterminau exterminava exterminaven exterminaves exterminavi exterminavo extermine extermineguem extermineguessa extermineguessen extermineguesses exterminegueu exterminegués extermineguéssom extermineguéssou exterminem exterminen extermines exterminessa exterminessen exterminesses exterminessi exterminessin exterminessis extermineu extermini exterminin exterminis extermino exterminos exterminà exterminàiem exterminàieu exterminàrem exterminàreu exterminàs exterminàssem exterminàsseu exterminàssim exterminàssiu exterminàvem exterminàvets exterminàveu exterminàvom exterminés exterminéssem exterminésseu exterminéssim exterminéssiu exterminí extermín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exterminar

externament /eksˌtɛr.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈment/ /əksˌtɛr.nəˈmen/ /əksˌtɛɾ.nəˈment/ adv
externamente

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
extinção

extirpació /eks.tiɾ.pa.siˈo/ /əks.tir.pə.siˈo/ n fem
extirpação

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n masc
extra
Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n neut
extra
Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extradir /eks.tɾaˈði/ /eks.tɾaˈðiɾ/ /əks.tɾəˈði/ bal extradeix extradeixen extradeixes extradeixi extradeixin extradeixis extradeixo extradesc extradesqui extradesquin extradesquis extradia extradida extradides extradien extradies extradiguem extradigueu extradim extradint extradir extradira extradiran extradirem extradiren extradires extradireu extradiria extradirien extradiries extradirà extradiràs extradiré extradiríem extradiríeu extradisc extradisca extradisquen extradisques extradissen extradisses extradissin extradissis extradit extradits extradiu extradix extradixen extradixes extradixo extradí extradíem extradíeu extradírem extradíreu extradís extradíssem extradísseu extradíssim extradíssiu n-occ occ sept val v
extraditar

extrajudicialment /ˌeks.tɾa.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌeks.tɾa.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈment/ /ˌeks.tɾa.ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌɛks.tɾə.ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌɛks.tɾə.ʒu.ði.siˌaɫˈment/ adv
extrajudicialmente

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
extraordinário

extraordinàriament /eks.tɾa.or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /əks.tɾə.ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /əks.tɾə.ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
extraordinariamente

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ alg ant bal cent eiv extrapol extrapola extrapolada extrapolades extrapolaia extrapolaien extrapolaies extrapolam extrapolant extrapolar extrapolara extrapolaran extrapolarem extrapolaren extrapolares extrapolareu extrapolaria extrapolarien extrapolaries extrapolariva extrapolariven extrapolarives extrapolarà extrapolaràs extrapolaré extrapolaríem extrapolaríeu extrapolarívem extrapolaríveu extrapolassen extrapolasses extrapolassin extrapolassis extrapolat extrapolats extrapolau extrapolava extrapolaven extrapolaves extrapolavi extrapolavo extrapole extrapoleguem extrapoleguessa extrapoleguessen extrapoleguesses extrapolegueu extrapolegués extrapoleguéssom extrapoleguéssou extrapolem extrapolen extrapoles extrapolessa extrapolessen extrapolesses extrapolessi extrapolessin extrapolessis extrapoleu extrapoli extrapolin extrapolis extrapolo extrapolos extrapols extrapolà extrapolàiem extrapolàieu extrapolàrem extrapolàreu extrapolàs extrapolàssem extrapolàsseu extrapolàssim extrapolàssiu extrapolàvem extrapolàvets extrapolàveu extrapolàvom extrapolés extrapoléssem extrapolésseu extrapoléssim extrapoléssiu extrapolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
extrapolar

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
extraterrestre

extravagant /eks.tɾa.vaˈɣant/ /eks.tɾa.βaˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣant/ /əks.tɾə.βəˈɣan/ adj
extravagante

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
extremo
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
extremo
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
extremamente

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
extremidade

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ bal extragueren extragueres extraguessen extraguesses extraguessin extraguessis extragué extraguérem extraguéreu extragués extraguéssem extraguésseu extraguéssim extraguéssiu extraguí extraiem extraient extraieu extrauran extraurem extraureu extrauria extraurien extrauries extraurà extrauràs extrauré extrauríem extrauríeu extrec extrega extreguem extreguen extregues extregueu extregui extreguin extreguis extreia extreien extreies extreim extreis extret extreta extretes extrets extreu extreuen extreure extreus extrèiem extrèieu v
extrair

exultar /eɡ.zuɫˈta/ /eɡ.zuɫˈtaɾ/ /əɡ.zuɫˈta/ alg ant bal cent eiv exult exulta exultada exultades exultaia exultaien exultaies exultam exultant exultar exultara exultaran exultarem exultaren exultares exultareu exultaria exultarien exultaries exultariva exultariven exultarives exultarà exultaràs exultaré exultaríem exultaríeu exultarívem exultaríveu exultassen exultasses exultassin exultassis exultat exultats exultau exultava exultaven exultaves exultavi exultavo exulte exulteguem exulteguessa exulteguessen exulteguesses exultegueu exultegués exulteguéssom exulteguéssou exultem exulten exultes exultessa exultessen exultesses exultessi exultessin exultessis exulteu exulti exultin exultis exulto exultos exults exultà exultàiem exultàieu exultàrem exultàreu exultàs exultàssem exultàsseu exultàssim exultàssiu exultàvem exultàvets exultàveu exultàvom exultés exultéssem exultésseu exultéssim exultéssiu exultí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exultar

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
exército
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
exótico

eòlic /eˈɔ.ɫik/ adj masc
eólico
Relacionat amb el vent.

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
éon

fabulosament /fa.buˌɫo.zaˈment/ /fa.βuˌɫo.zaˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈment/ /fə.βuˌɫo.zəˈmen/ adv
fabulosamente

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
facção

facial /fa.siˈaɫ/ /fə.siˈəɫ/ adj
facial

facilitat /fa.si.ɫiˈtat/ /fə.si.ɫiˈtat/ n fem
facilidade

facinerós /fa.si.neˈɾos/ adj masc
facinoroso

facsímil /fakˈsi.miɫ/ /fəkˈsi.miɫ/ n masc
fac-símile
reproducció exacta d'un document original manuscrit o imprès, que es realitza utilitzant mitjans mecànics.

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
factível

factor /fakˈto/ /fakˈtoɾ/ /fəkˈto/ n masc
fazedor
Persona que fa alguna cosa.
fator
Element que influeix en un resultat final.

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
faculdade
Capacitat innata per fer una cosa.
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
fada

fagina /faˈd͡ʒi.na/ /faˈʒi.na/ /fəˈʒi.nə/ n fem
fuinha

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
fagote

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
faia

faisà /fajˈza/ n masc
faisão

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ n fem
cinto
(pilota) Peça de l'equip d'un jugador consistent en una tira de roba, de color blau o vermell que cenyeix el tronc per la cintura, utilitzada per a identificar un jugador o un equip enfront de l'adversari.

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
falange
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
cunha

falcó /faɫˈko/ n masc
falcão

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
colo
Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
saia
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

faldistori /faɫ.disˈtɔ.ɾi/ /fəɫ.disˈtɔ.ɾi/ n masc
faldistório

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
feto

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
falha
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fallada de mercat n fem
falha de mercado

fals /ˈfaɫs/ adj masc
falso
Que no s'ajusta a la veritat.

falsament /ˌfaɫ.saˈmen/ /ˌfaɫ.saˈment/ /ˌfaɫ.səˈmen/ /ˌfaɫ.səˈment/ adv
falsamente

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
falsidade
Informació o dita falsa.

falsejar /faɫ.seˈd͡ʒa/ /faɫ.seˈd͡ʒaɾ/ /faɫ.seˈʒa/ /fəɫ.səˈd͡ʒa/ /fəɫ.səˈʒa/ alg bal eiv falsege falsegem falsegen falseges falsegessen falsegesses falsegessin falsegessis falsegeu falsegi falsegin falsegis falsegés falsegéssem falsegésseu falsegéssim falsegéssiu falsegí falseig falseja falsejada falsejades falsejam falsejant falsejar falsejara falsejaran falsejarem falsejaren falsejares falsejareu falsejaria falsejarien falsejaries falsejarà falsejaràs falsejaré falsejaríem falsejaríeu falsejassen falsejasses falsejassin falsejassis falsejat falsejats falsejau falsejava falsejaven falsejaves falsejo falsejà falsejàrem falsejàreu falsejàs falsejàssem falsejàsseu falsejàssim falsejàssiu falsejàvem falsejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
falsear

falsificació /faɫ.si.fi.ka.siˈo/ /fəɫ.si.fi.kə.siˈo/ n fem
falsificação

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
falta
Mancança d'una cosa necessària.

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ n fem
felucca

fal·laç /faɫˈɫas/ /faˈɫas/ /fəɫˈɫas/ /fəˈɫas/ adj
falaz

fal·lible /faɫˈɫi.bɫe/ /faɫˈɫib.bɫe/ /faˈɫi.βɫe/ /fəɫˈɫib.bɫə/ /fəˈɫi.βɫə/ adj
falível

fal·locentrisme /fa.ɫo.senˈtɾiz.me/ /faɫ.ɫo.senˈtɾiz.me/ /fə.ɫu.sənˈtɾiz.mə/ /fəɫ.ɫo.sənˈtɾiz.mə/ /fəɫ.ɫu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
falocentrismo

fal·locèntric /fa.ɫoˈsɛn.tɾik/ /faɫ.ɫoˈsɛn.tɾik/ /fə.ɫuˈsɛn.tɾik/ /fəɫ.ɫoˈsɛn.tɾik/ /fəɫ.ɫuˈsɛn.tɾik/ adj masc
falocêntrico

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
falo

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
falácia

falç /ˈfaɫs/ n fem
foice

fam n fem
fome

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
fama

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
familiar
Relatiu a la família.
Conegut, proper.

familiarització /fa.mi.ɫi.a.ɾi.d͡za.siˈo/ /fa.mi.ɫi.a.ɾi.za.siˈo/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
familiarização

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) familiaritz familiaritza familiaritzada familiaritzades familiaritzam familiaritzant familiaritzar familiaritzara familiaritzaran familiaritzarem familiaritzaren familiaritzares familiaritzareu familiaritzaria familiaritzarien familiaritzaries familiaritzarà familiaritzaràs familiaritzaré familiaritzaríem familiaritzaríeu familiaritzassen familiaritzasses familiaritzassin familiaritzassis familiaritzat familiaritzats familiaritzau familiaritzava familiaritzaven familiaritzaves familiaritze familiaritzem familiaritzen familiaritzes familiaritzessen familiaritzesses familiaritzessin familiaritzessis familiaritzeu familiaritzi familiaritzin familiaritzis familiaritzo familiaritzà familiaritzàrem familiaritzàreu familiaritzàs familiaritzàssem familiaritzàsseu familiaritzàssim familiaritzàssiu familiaritzàvem familiaritzàveu familiaritzés familiaritzéssem familiaritzésseu familiaritzéssim familiaritzéssiu familiaritzí occ sept val v
familiarizar familiarizar-se
Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
família

família monoparental n fem
família monoparental

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
famoso célebre

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
lampião
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
lama
Barreja d'aigua i terra.

fansub /fanˈsup/ n masc
fansub

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
fantasia

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
fantasma

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantástico
Relatiu a la fantasia.

fantàsticament /fanˌtas.ti.kaˈmen/ /fanˌtas.ti.kaˈment/ /fənˌtas.ti.kəˈmen/ /fənˌtas.ti.kəˈment/ adv
fantasticamente

fanàtic /faˈna.tik/ /fəˈna.tik/ adj masc
fanático

fanàticament /faˌna.ti.kaˈmen/ /faˌna.ti.kaˈment/ /fəˌna.ti.kəˈmen/ /fəˌna.ti.kəˈment/ adv
fanaticamente

far n masc
farol
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faralló /fa.ɾaˈʎo/ /fə.ɾəˈʎo/ n masc
roca

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
faraó
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.
Joc d'apostes en el que per guanyar cal endevinar el valor d'un naip que destaparà el crupier.

farcir /farˈsi/ /faɾˈsi/ /faɾˈsiɾ/ alg ant bal centr eiv farceix farceixa farceixen farceixes farceixi farceixin farceixis farceixo farceixs farcesc farcesca farcesquen farcesques farcesqui farcesquin farcesquis farcia farcida farcides farcien farcies farciguem farciguera farcigueren farcigueres farciguessen farciguesses farciguessin farciguessis farcigueu farcigueva farcigueven farcigueves farcigué farciguérem farciguéreu farcigués farciguéssem farciguésseu farciguéssim farciguéssiu farciguévem farciguéveu farcim farcint farcir farcira farciran farcirem farciren farcires farcireu farciria farcirien farciries farciriva farciriven farcirives farcirà farciràs farciré farciríem farciríeu farcirívem farciríveu farcisc farcisca farcisco farciscos farcisquem farcisquen farcisques farcisqueu farcissa farcissen farcisses farcissi farcissin farcissis farcist farcit farcits farciu farciva farciven farcives farcix farcixa farcixen farcixes farcixi farcixin farcixis farcixo farcixos farcí farcíem farcíets farcíeu farcírem farcíreu farcís farcíscon farcíssem farcísseu farcíssim farcíssiu farcíssom farcíssou farcívem farcíveu farcíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
preencher

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
fardo

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
forja

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
tomilho timo

farina /faˈɾi.na/ n fem
farinha

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
mingau
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringalització /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.d͡za.siˈo/ /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.za.siˈo/ /fə.ɾiŋ.ɡə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
faringealização

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
faringe

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ n masc
atril

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
farmacovigilância

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
farmacêutico
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
farmacêutico
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
farmácia botica

fart /ˈfart/ adj masc
cansado
Que ha menjat en excés.
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ n fem
fascinação

fase /ˈfa.ze/ n fem
fase

fat /ˈfat/ n masc
sina

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fatal
Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ adj
fatalista
Relatiu a la doctrina del fatalisme.
Partidari de la doctrina del fatalisme.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ n neut
fatalista
Persona amb una actitud resignada a un desenllaç desfavorable.

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
fadiga

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
fábula

fauna /ˈfaw.na/ n fem
fauna

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
fava
Llavor i llegum de la favera.
cabeça
(vulgarisme) Gland del penis.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
favor

fax /ˈfaks/ n masc
fax
Sistema de transmissió de documents mitjançant la codificació de la imatge en tons d'àudio que alhora són transmesos a la línia telefònica i descodificats en destí.
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
fachada
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
fé

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
débil
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
febre

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
fevereiro Fevereiro
Segon mes de l'any.

fecal /feˈkaɫ/ /fəˈkaɫ/ adj
fecal

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
fecundação

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fecund fecunda fecundada fecundades fecundam fecundant fecundar fecundara fecundaran fecundarem fecundaren fecundares fecundareu fecundaria fecundarien fecundaries fecundarà fecundaràs fecundaré fecundaríem fecundaríeu fecundassen fecundasses fecundassin fecundassis fecundat fecundats fecundau fecundava fecundaven fecundaves fecunde fecundem fecunden fecundes fecundessen fecundesses fecundessin fecundessis fecundeu fecundi fecundin fecundis fecundo fecundà fecundàrem fecundàreu fecundàs fecundàssem fecundàsseu fecundàssim fecundàssiu fecundàvem fecundàveu fecundés fecundéssem fecundésseu fecundéssim fecundéssiu fecundí occ sept val v
fecundar

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
federação

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
faina
Activitat laboral que una persona realitza de manera quotidiana i generalment remunerada.
trabalho
Lloc de treball ofert per una empresa.

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
feixe
Grup de tiges col·locades en paral·lel i lligades.
fardo
Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
fascismo

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
fascista
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
fascista
Partidari del feixisme.

fel /ˈfɛɫ/ n
fel
Sentiment amarg.

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ n masc
feldspato

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
felicitação

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) felicit felicita felicitada felicitades felicitam felicitant felicitar felicitara felicitaran felicitarem felicitaren felicitares felicitareu felicitaria felicitarien felicitaries felicitarà felicitaràs felicitaré felicitaríem felicitaríeu felicitassen felicitasses felicitassin felicitassis felicitat felicitats felicitau felicitava felicitaven felicitaves felicite felicitem feliciten felicites felicitessen felicitesses felicitessin felicitessis feliciteu feliciti felicitin felicitis felicito felicità felicitàrem felicitàreu felicitàs felicitàssem felicitàsseu felicitàssim felicitàssiu felicitàvem felicitàveu felicités felicitéssem felicitésseu felicitéssim felicitéssiu felicití occ sept val v
congratular

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
felicidade alegria
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ felices adj
feliz
Que sent felicitat.

feliçment /feˌɫizˈmen/ /feˌɫizˈment/ /fəˌɫizˈmen/ /fəˌɫizˈment/ adv
felizmente

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
feltro
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
esterco
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
fêmea
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
porca
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

femellisme /fe.meˈʎiz.me/ /fə.məˈʎiz.mə/ n masc
femismo

femellista /fe.meˈʎis.ta/ /fe.meˈʎis.te/ /fə.məˈʎis.tə/ n
femista

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
femicídio

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feminismo

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
feno
Farratge assecat per fenificació.

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
fenício

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
fenómeno

fenomenalment /fe.no.meˌnaɫˈmen/ /fe.no.meˌnaɫˈment/ /fə.no.məˌnaɫˈment/ /fə.nu.məˌnaɫˈmen/ adv
fenomenalmente

fenomenologia n fem
fenomenologia

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ n masc
feocromocitoma

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
fazer
Portar a terme una acció.

fer el desentès v
fazer-se de desentendido

fer el préssec v
fazer figura de urso

fer els ulls grossos v
fazer vista grossa

fer l'andorrà v
fazer-se de desentendido

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
ferida
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ alg bal fereix fereixen fereixes fereixi fereixin fereixis fereixo feresc feresqui feresquin feresquis feri feria ferida ferides ferien feries feriguem ferigueu ferim ferin ferint ferir ferira feriran ferirem feriren ferires ferireu feriria feririen feriries ferirà feriràs feriré feriríem feriríeu feris ferisc ferisca ferisquen ferisques ferissen ferisses ferissin ferissis ferit ferits feriu ferix ferixen ferixes ferixo ferí feríem feríeu ferírem feríreu ferís feríssem ferísseu feríssim feríssiu fér féren férs n-occ occ sept val v
ferir vulnerar
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
firme
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

fermament /ˌfer.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈment/ /ˌfəɾ.məˈment/ /ˌfɛr.məˈmen/ adv
firmemente

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ n masc
fermento

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
fermentação

fermesa /feɾˈme.za/ /fərˈmɛ.zə/ /fəɾˈmə.zə/ n fem
firmeza

fermi n masc
férmio

fermió n masc
férmion

feroçment /feˌɾozˈmen/ /feˌɾozˈment/ /fəˌɾozˈmen/ /fəˌɾozˈment/ adv
ferozmente

ferralla /feˈra.ʎa/ /fəˈra.ʎə/ n fem
ferro-velho

ferrar /feˈra/ /feˈraɾ/ /fəˈra/ alg ant bal cent eiv ferr ferra ferrada ferrades ferraia ferraien ferraies ferram ferrant ferrar ferrara ferraran ferrarem ferraren ferrares ferrareu ferraria ferrarien ferraries ferrariva ferrariven ferrarives ferrarà ferraràs ferraré ferraríem ferraríeu ferrarívem ferraríveu ferrassen ferrasses ferrassin ferrassis ferrat ferrats ferrau ferrava ferraven ferraves ferravi ferravo ferre ferreguem ferreguessa ferreguessen ferreguesses ferregueu ferregués ferreguéssom ferreguéssou ferrem ferren ferres ferressa ferressen ferresses ferressi ferressin ferressis ferreu ferri ferrin ferris ferro ferros ferrs ferrà ferràiem ferràieu ferràrem ferràreu ferràs ferràssem ferràsseu ferràssim ferràssiu ferràvem ferràvets ferràveu ferràvom ferrés ferréssem ferrésseu ferréssim ferréssiu ferrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ferrar
Completar, reforçar o adornar amb ferro.
Posar ferradures a un animal de peu rodó.
Fer un senyal a la pell d'un animal o persona (un pres o un esclau) amb un metall incandescent.

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
ferreiro
Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
ferro

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
caminhos-de-ferro

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
fez
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
festa
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festejar /fes.teˈd͡ʒa/ /fes.teˈd͡ʒaɾ/ /fes.teˈʒa/ /fəs.təˈd͡ʒa/ /fəs.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) festege festegem festegen festeges festegessen festegesses festegessin festegessis festegeu festegi festegin festegis festegés festegéssem festegésseu festegéssim festegéssiu festegí festeig festeja festejada festejades festejam festejant festejar festejara festejaran festejarem festejaren festejares festejareu festejaria festejarien festejaries festejarà festejaràs festejaré festejaríem festejaríeu festejassen festejasses festejassin festejassis festejat festejats festejau festejava festejaven festejaves festejo festejà festejàrem festejàreu festejàs festejàssem festejàsseu festejàssim festejàssiu festejàvem festejàveu occ sept val v
namorar
Afalagar algú per conquistar-lo.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
festival

festivament /fesˌti.vaˈment/ /fesˌti.βaˈmen/ /fəsˌti.vəˈmen/ /fəsˌti.vəˈment/ /fəsˌti.βəˈmen/ adv
festivamente

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
festividade
Qualitat de festiu, d’exultació.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
pistache

fet /ˈfet/ n masc
facto fato
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
esconde-esconde

fetal /feˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fetal

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
fígado
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetitxe /feˈti.t͡ʃe/ /fəˈti.t͡ʃə/ n masc
fetiche

fetitxització /fa.ti.t͡ʃi.za.siˈo/ /fe.ti.t͡ʃi.d͡za.siˈo/ /fe.ti.t͡ʃi.za.siˈo/ /fə.ti.t͡ʃi.d͡zə.siˈo/ /fə.ti.t͡ʃi.zə.siˈo/ n fem
fetichização

fetitxitzar /fe.ti.t͡ʃiˈd͡za/ /fe.ti.t͡ʃiˈza/ /fe.ti.t͡ʃiˈzaɾ/ /fə.ti.t͡ʃiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fetitxitz fetitxitza fetitxitzada fetitxitzades fetitxitzam fetitxitzant fetitxitzar fetitxitzara fetitxitzaran fetitxitzarem fetitxitzaren fetitxitzares fetitxitzareu fetitxitzaria fetitxitzarien fetitxitzaries fetitxitzarà fetitxitzaràs fetitxitzaré fetitxitzaríem fetitxitzaríeu fetitxitzassen fetitxitzasses fetitxitzassin fetitxitzassis fetitxitzat fetitxitzats fetitxitzau fetitxitzava fetitxitzaven fetitxitzaves fetitxitze fetitxitzem fetitxitzen fetitxitzes fetitxitzessen fetitxitzesses fetitxitzessin fetitxitzessis fetitxitzeu fetitxitzi fetitxitzin fetitxitzis fetitxitzo fetitxitzà fetitxitzàrem fetitxitzàreu fetitxitzàs fetitxitzàssem fetitxitzàsseu fetitxitzàssim fetitxitzàssiu fetitxitzàvem fetitxitzàveu fetitxitzés fetitxitzéssem fetitxitzésseu fetitxitzéssim fetitxitzéssiu fetitxitzí occ sept val v
fetichizar

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
feudo

fi fina fins adj masc
fino
Dit dels materials poc gruixuts.

fi n fem
fim
Lloc on s'acaba una cosa.
fi
Vint-i-unena lletra de l'alfabet grec: φ ‎(f) Φ ‎(F).

fi n masc
objetivo
Objectiu, finalitat o motivació.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
confiabilidade

fiable /fiˈa.bɫe/ /fiˈa.βɫe/ /fiˈa.βɫə/ /fiˈab.bɫe/ /fiˈab.bɫə/ adj
confiável
Dit d'algú o d'allò que és digne de confiança.

fiança /fiˈan.sa/ /fiˈan.sə/ n fem
fiança

fiblada /fibˈbɫa.ða/ /fibˈbɫa.ðə/ /fiˈbɫa.ða/ /fiˈβɫa.ða/ /fiˈβɫa.ðə/ n fem
ferroada

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
fibra

ficció n fem
ficção

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
fiel
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
fidelidade

fidelment /fiˌðɛɫˈmen/ /fiˌðɛɫˈment/ adv
fielmente

fideu /fiˈðɛw/ n masc
miojo

fideu de cabell d'àngel n masc
aletria

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
figo figueira
Fruit de la figuera (gènere Ficus).
figo
(vulgarisme) vulva

figuera /fiˈɣe.ɾə/ n fem
figueira

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
figura

figurativament /fi.ɣu.ɾaˌti.vaˈment/ /fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈment/ /fi.ɣu.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
figurativamente

fil n masc
fio linha
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
filantropo

filantròpicament /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈmen/ /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈment/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈmen/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈment/ adv
filantropicamente

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ alg ant bal cent eiv fil fila filada filades filaia filaien filaies filam filant filar filara filaran filarem filaren filares filareu filaria filarien filaries filariva filariven filarives filarà filaràs filaré filaríem filaríeu filarívem filaríveu filassen filasses filassin filassis filat filats filau filava filaven filaves filavi filavo file fileguem fileguessa fileguessen fileguesses filegueu filegués fileguéssom fileguéssou filem filen files filessa filessen filesses filessi filessin filessis fileu fili filin filis filo filos fils filà filàiem filàieu filàrem filàreu filàs filàssem filàsseu filàssim filàssiu filàvem filàvets filàveu filàvom filés filéssem filésseu filéssim filéssiu filí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fiar

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
fileira

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
arame
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ adj
filial
Propi del fill.

filialment /fi.ɫiˌaɫˈmen/ /fi.ɫiˌaɫˈment/ adv
filialmente

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
filigrana
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
marca d'água
Senyal fet el paper en forma d'empremta transparent que és visible a contrallum.
Dades inserides en un fitxer digital, normalment imatges, per a la subsegüent comprovació dels crèdits.

filipí adj masc
filipino
Relatiu o pertanyent a les Filipines.

filipí n masc
filipino
Persona que habita o és originària de les Filipines.
Varietat del tagal parlada a les Filipines.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
filho

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
filha

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
enteada

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
enteado

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ n masc
afilhado

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
filologia
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
filológico

filològicament /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.ɫuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
filologicamente

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
roca

filosofar /fi.lo.zoˈfa/ /fi.lo.zoˈfaɾ/ /fi.ɫu.zuˈfa/ alg ant bal cent eiv filosof filosofa filosofada filosofades filosofaia filosofaien filosofaies filosofam filosofant filosofar filosofara filosofaran filosofarem filosofaren filosofares filosofareu filosofaria filosofarien filosofaries filosofariva filosofariven filosofarives filosofarà filosofaràs filosofaré filosofaríem filosofaríeu filosofarívem filosofaríveu filosofassen filosofasses filosofassin filosofassis filosofat filosofats filosofau filosofava filosofaven filosofaves filosofavi filosofavo filosofe filosofeguem filosofeguessa filosofeguessen filosofeguesses filosofegueu filosofegués filosofeguéssom filosofeguéssou filosofem filosofen filosofes filosofessa filosofessen filosofesses filosofessi filosofessin filosofessis filosofeu filosofi filosofin filosofis filosofo filosofos filosofs filosofà filosofàiem filosofàieu filosofàrem filosofàreu filosofàs filosofàssem filosofàsseu filosofàssim filosofàssiu filosofàvem filosofàvets filosofàveu filosofàvom filosofés filosoféssem filosofésseu filosoféssim filosoféssiu filosofí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
filosofar

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
filosofia

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
filosófico

filosòficament /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈment/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kəˈment/ /fi.ɫuˌzɔ.fi.kəˈmen/ adv
filosoficamente

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ alg ant bal cent eiv filtr filtra filtrada filtrades filtraia filtraien filtraies filtram filtrant filtrar filtrara filtraran filtrarem filtraren filtrares filtrareu filtraria filtrarien filtraries filtrariva filtrariven filtrarives filtrarà filtraràs filtraré filtraríem filtraríeu filtrarívem filtraríveu filtrassen filtrasses filtrassin filtrassis filtrat filtrats filtrau filtrava filtraven filtraves filtravi filtravo filtre filtreguem filtreguessa filtreguessen filtreguesses filtregueu filtregués filtreguéssom filtreguéssou filtrem filtren filtres filtressa filtressen filtresses filtressi filtressin filtressis filtreu filtri filtrin filtris filtro filtros filtrs filtrà filtràiem filtràieu filtràrem filtràreu filtràs filtràssem filtràsseu filtràssim filtràssiu filtràvem filtràvets filtràveu filtràvom filtrés filtréssem filtrésseu filtréssim filtréssiu filtrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
filtrar
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
filtro

filòleg /fiˈɫɔ.ɫek/ /fiˈɫɔ.ɫək/ n masc
filólogo

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
filósofo

final /fiˈnaɫ/ adj
final
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
final
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
fim
fi, última part d'alguna cosa

finalitat /fi.na.ɫiˈtat/ /fi.nə.ɫiˈtat/ n fem
finalidade

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
no fim finalmente

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ alg ant bal cent eiv finance financeguem financeguessa financeguessen financeguesses financegueu financegués financeguéssom financeguéssou financem financen finances financessa financessen financesses financessi financessin financessis financeu financi financin financis financés financéssem financésseu financéssim financéssiu financí finanç finança finançada finançades finançaia finançaien finançaies finançam finançant finançar finançara finançaran finançarem finançaren finançares finançareu finançaria finançarien finançaries finançariva finançariven finançarives finançarà finançaràs finançaré finançaríem finançaríeu finançarívem finançaríveu finançassen finançasses finançassin finançassis finançat finançats finançau finançava finançaven finançaves finançavi finançavo finanço finanços finançà finançàiem finançàieu finançàrem finançàreu finançàs finançàssem finançàsseu finançàssim finançàssiu finançàvem finançàvets finançàveu finançàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
financiar

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
janela

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ bal fingeix fingeixen fingeixes fingeixi fingeixin fingeixis fingeixo fingesc fingesqui fingesquin fingesquis fingia fingida fingides fingien fingies fingiguem fingigueu fingim fingint fingir fingira fingiran fingirem fingiren fingires fingireu fingiria fingirien fingiries fingirà fingiràs fingiré fingiríem fingiríeu fingisc fingisca fingisquen fingisques fingissen fingisses fingissin fingissis fingit fingits fingiu fingix fingixen fingixes fingixo fingí fingíem fingíeu fingírem fingíreu fingís fingíssem fingísseu fingíssim fingíssiu n-occ occ sept val v
fingir

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
finlandês
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

fins preposition
até

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
finlandês
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
finlandês
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ n fem
frasco

fiord /fiˈɔrt/ n masc
fiorde

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
feira

fiscal adj
fiscal

fiscal n neut
procurador

fiscorn /fisˈkɔrn/ n masc
fliscorne

fisiològic /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/ /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
fisiológico

fisiològicament /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.zi.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
fisiologicamente

fisioteràpia /ˌfi.zi.o.teˈɾa.pi.a/ /ˌfi.zi.o.təˈɾa.pi.ə/ /ˌfi.zi.u.təˈɾa.pi.ə/ n fem
fisioterapia

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
fisiognomia

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ n fem
fissura

fita /ˈfi.ta/ n fem
marco
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fitxa /ˈfi.t͡ʃa/ /ˈfi.t͡ʃə/ n masc
ficha
Quadre resum dels continguts sobre una informació, generalment es desa en ordre alfabètic.
Petites peces que té cada jugador en alguns jocs de taula com ara el parxís o en alguns jocs d'atzar com ara la ruleta.

fix /ˈfiks/ adj
fixado

fixar /fikˈsa/ /fikˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fix fixa fixada fixades fixam fixant fixar fixara fixaran fixarem fixaren fixares fixareu fixaria fixarien fixaries fixarà fixaràs fixaré fixaríem fixaríeu fixassen fixasses fixassin fixassis fixat fixats fixau fixava fixaven fixaves fixe fixem fixen fixes fixessen fixesses fixessin fixessis fixeu fixi fixin fixis fixo fixà fixàrem fixàreu fixàs fixàssem fixàsseu fixàssim fixàssiu fixàvem fixàveu fixés fixéssem fixésseu fixéssim fixéssiu fixí occ sept val v
fixar
Deixar una cosa ben subjecta a una altra, de forma immòbil.
Establir de forma definitiva.

flac /ˈfɫak/ adj masc
fraco

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
açoite

flagrant /fɫaˈɣɾan/ /fɫaˈɣɾant/ /fɫəˈɣɾan/ /fɫəˈɣɾant/ adj
flagrante

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
chama flama

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
flamingo
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
flauta

flauta dolça n fem
flauta doce

flauta travessera n fem
flauta transversal

flautí /fɫawˈti/ /fɫəwˈti/ n masc
flautim

flectir /fɫekˈti/ /fɫekˈtiɾ/ /fɫəkˈti/ alg ant bal centr eiv flecteix flecteixa flecteixen flecteixes flecteixi flecteixin flecteixis flecteixo flecteixs flectesc flectesca flectesquen flectesques flectesqui flectesquin flectesquis flectia flectida flectides flectien flecties flectiguem flectiguera flectigueren flectigueres flectiguessen flectiguesses flectiguessin flectiguessis flectigueu flectigueva flectigueven flectigueves flectigué flectiguérem flectiguéreu flectigués flectiguéssem flectiguésseu flectiguéssim flectiguéssiu flectiguévem flectiguéveu flectim flectint flectir flectira flectiran flectirem flectiren flectires flectireu flectiria flectirien flectiries flectiriva flectiriven flectirives flectirà flectiràs flectiré flectiríem flectiríeu flectirívem flectiríveu flectisc flectisca flectisco flectiscos flectisquem flectisquen flectisques flectisqueu flectissa flectissen flectisses flectissi flectissin flectissis flectist flectit flectits flectiu flectiva flectiven flectives flectix flectixa flectixen flectixes flectixi flectixin flectixis flectixo flectixos flectí flectíem flectíets flectíeu flectírem flectíreu flectís flectíscon flectíssem flectísseu flectíssim flectíssiu flectíssom flectíssou flectívem flectíveu flectíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dobrar

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ n fem
fleuma

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
padeiro

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
fleróvio

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
flecha seta
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexibilitat /fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
flexibilidade

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
flexível

flexiseguretat /fɫek.si.ze.ɣu.ɾeˈtat/ /fɫək.si.zə.ɣu.ɾəˈtat/ n fem
flexigurança

floc /ˈfɫɔk/ n masc
floco
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
flor

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ adj masc
florentino
Relatiu o pertanyent a Florència.

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ n masc
florentino
Persona que habita o és originària de Florència.

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
mofo bolor

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ bal floreix floreixen floreixes floreixi floreixin floreixis floreixo floresc floresqui floresquin floresquis floria florida florides florien flories floriguem florigueu florim florint florir florira floriran florirem floriren florires florireu floriria floririen floriries florirà floriràs floriré floriríem floriríeu florisc florisca florisquen florisques florissen florisses florissin florissis florit florits floriu florix florixen florixes florixo florí floríem floríeu florírem floríreu florís floríssem florísseu floríssim floríssiu n-occ occ sept val v
florescer
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.

florí /fɫoˈɾi/ /fɫuˈɾi/ n masc
florim

flotació /fɫo.ta.siˈo/ /fɫo.tə.siˈo/ /fɫu.tə.siˈo/ n fem
flotação

flotar /fɫoˈta/ /fɫoˈtaɾ/ /fɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) flot flota flotada flotades flotam flotant flotar flotara flotaran flotarem flotaren flotares flotareu flotaria flotarien flotaries flotarà flotaràs flotaré flotaríem flotaríeu flotassen flotasses flotassin flotassis flotat flotats flotau flotava flotaven flotaves flote flotem floten flotes flotessen flotesses flotessin flotessis floteu floti flotin flotis floto flotà flotàrem flotàreu flotàs flotàssem flotàsseu flotàssim flotàssiu flotàvem flotàveu flotés flotéssem flotésseu flotéssim flotéssiu flotí occ sept val v
boiar
(basquetbol) Marcar un jugador des d'una certa distància per tenir la possibilitat de fer altres accions defensives, com ara interceptar una passada o ajudar un company d'equip.

flotilla /fɫoˈti.ʎa/ /fɫoˈti.ʎə/ /fɫuˈti.ʎə/ n fem
flotilha

fluctuar /fɫuk.tuˈa/ /fɫuk.tuˈaɾ/ alg bal eiv fluctua fluctuada fluctuades fluctuam fluctuant fluctuar fluctuara fluctuaran fluctuarem fluctuaren fluctuares fluctuareu fluctuaria fluctuarien fluctuaries fluctuarà fluctuaràs fluctuaré fluctuaríem fluctuaríeu fluctuassen fluctuasses fluctuassin fluctuassis fluctuat fluctuats fluctuau fluctuava fluctuaven fluctuaves fluctue fluctuem fluctuen fluctues fluctuessen fluctuesses fluctuessin fluctuessis fluctueu fluctuo fluctuu fluctuà fluctuàrem fluctuàreu fluctuàs fluctuàssem fluctuàsseu fluctuàssim fluctuàssiu fluctuàvem fluctuàveu fluctués fluctuéssem fluctuésseu fluctuéssim fluctuéssiu fluctuí fluctuï fluctuïn fluctuïs nota 1 occ sept v.cent val v
flutuar

fluid /ˈfɫujt/ n masc
fluido
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ bal flueix flueixen flueixes flueixi flueixin flueixis flueixo fluesc fluesqui fluesquin fluesquis fluint fluir fluiran fluirem fluireu fluiria fluirien fluiries fluirà fluiràs fluiré fluiríem fluiríeu fluí fluíem fluíeu fluírem fluíreu fluís fluíssem fluísseu fluíssim fluíssiu fluïa fluïda fluïdes fluïen fluïes fluïguem fluïgueu fluïm fluïra fluïren fluïres fluïsc fluïsca fluïsquen fluïsques fluïssen fluïsses fluïssin fluïssis fluït fluïts fluïu fluïx fluïxen fluïxes fluïxo n-occ occ sept val v
fluir

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
frouxo
Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ n masc
flúor

flux /ˈfɫuks/ n masc
caudal

foc n masc
fogo lume
Quelcom que crema, que produeix combustió.
fogo
Encenedor, llumí, misto.
Un dels elements de l'antiguitat (referit tant al foc físic, a la foguera) com al metafòric.
Tret d'arma, acte de disparar

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
foca

foca barbuda n fem
foca-barbuda

foca de Groenlàndia n fem
foca da Groenlândia

foca de Weddell n fem
foca-de-weddell

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
concentração
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
fogueira

foie gras /ˌfwaˈɣɾas/ n masc
foie gras

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
folclore

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) foll folla follada follades follam follant follar follara follaran follarem follaren follares follareu follaria follarien follaries follarà follaràs follaré follaríem follaríeu follassen follasses follassin follassis follat follats follau follava follaven follaves folle follem follen folles follessen follesses follessin follessis folleu folli follin follis follo follà follàrem follàreu follàs follàssem follàsseu follàssim follàssiu follàvem follàveu follés folléssem follésseu folléssim folléssiu follí occ sept val v
comer
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

folrar /foɫˈra/ /foɫˈraɾ/ /fuɫˈra/ alg ant bal cent eiv folr folra folrada folrades folraia folraien folraies folram folrant folrar folrara folraran folrarem folraren folrares folrareu folraria folrarien folraries folrariva folrariven folrarives folrarà folraràs folraré folraríem folraríeu folrarívem folraríveu folrassen folrasses folrassin folrassis folrat folrats folrau folrava folraven folraves folravi folravo folre folreguem folreguessa folreguessen folreguesses folregueu folregués folreguéssom folreguéssou folrem folren folres folressa folressen folresses folressi folressin folressis folreu folri folrin folris folro folros folrs folrà folràiem folràieu folràrem folràreu folràs folràssem folràsseu folràssim folràssiu folràvem folràvets folràveu folràvom folrés folréssem folrésseu folréssim folréssiu folrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
forrar

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
forro

fol·licle /foɫˈɫi.kɫe/ /foɫˈɫi.kɫə/ /foˈɫi.kɫe/ /fuɫˈɫi.kɫə/ /fuˈɫi.kɫə/ n masc
folículo
(botànica) Fruit sec originat d'un sol carpel, que a l'obrir-se per alliberar les seves llavors es divideix en llargada en una sola zona de ruptura, a diferència d'una llegum què s'obre a la sutura ventral i a la dorsal, per alliberar les llavors.

fomentar /fo.menˈta/ /fo.menˈtaɾ/ /fu.mənˈta/ alg ant bal cent eiv foment fomenta fomentada fomentades fomentaia fomentaien fomentaies fomentam fomentant fomentar fomentara fomentaran fomentarem fomentaren fomentares fomentareu fomentaria fomentarien fomentaries fomentariva fomentariven fomentarives fomentarà fomentaràs fomentaré fomentaríem fomentaríeu fomentarívem fomentaríveu fomentassen fomentasses fomentassin fomentassis fomentat fomentats fomentau fomentava fomentaven fomentaves fomentavi fomentavo fomente fomenteguem fomenteguessa fomenteguessen fomenteguesses fomentegueu fomentegués fomenteguéssom fomenteguéssou fomentem fomenten fomentes fomentessa fomentessen fomentesses fomentessi fomentessin fomentessis fomenteu fomenti fomentin fomentis fomento fomentos foments fomentà fomentàiem fomentàieu fomentàrem fomentàreu fomentàs fomentàssem fomentàsseu fomentàssim fomentàssiu fomentàvem fomentàvets fomentàveu fomentàvom fomentés fomentéssem fomentésseu fomentéssim fomentéssiu fomentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fomentar

fona /ˈfo.na/ /ˈfo.nə/ n fem
funda
Arma per a caçar o per a la guerra, consistent en una corda no gaire llarga amb una part més ampla en el mig. El funcionament és el següent: s'agafada pels dos extrems, es col·loca un projectil en la part ampla del mig, es fa voleiar en cercles per impel·lir energia cinètica al projectil fins que es deixa anar un extrem de la corda, la qual cosa allibera el projectil del moviment circular i el dirigeix en moviment recte al seu objectiu.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
fundamental

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
fundamentalismo

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ bal fon fonc fondran fondre fondrem fondreu fondria fondrien fondries fondrà fondràs fondré fondríem fondríeu fonem fonen fonent foneu fonga fonguem fonguen fonguera fongueren fongueres fongues fonguessen fonguesses fonguessin fonguessis fongueu fongui fonguin fonguis fongué fonguérem fonguéreu fongués fonguéssem fonguésseu fonguéssim fonguéssiu fonguí fonia fonien fonies fons foníem foníeu fos fosa foses fosos fus fusa fuses fusos occ val v
derreter fundir
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

foner /foˈne/ /foˈneɾ/ /fuˈne/ n masc
fundaeiro

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
fungo

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
funcho

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
fonte
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fonèticament /foˌnɛ.ti.kaˈmen/ /foˌnɛ.ti.kaˈment/ /foˌnɛ.ti.kəˈment/ /fuˌnɛ.ti.kəˈmen/ adv
foneticamente

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ Interjection
fora
(esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
fora
A l'exterior de

fora de joc n masc
fora-de-jogo
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
(hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
(hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
(futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ alg ant bal cent eiv forad forada foradada foradades foradaia foradaien foradaies foradam foradant foradar foradara foradaran foradarem foradaren foradares foradareu foradaria foradarien foradaries foradariva foradariven foradarives foradarà foradaràs foradaré foradaríem foradaríeu foradarívem foradaríveu foradassen foradasses foradassin foradassis foradat foradats foradau foradava foradaven foradaves foradavi foradavo forade foradeguem foradeguessa foradeguessen foradeguesses foradegueu foradegués foradeguéssom foradeguéssou foradem foraden forades foradessa foradessen foradesses foradessi foradessin foradessis foradeu foradi foradin foradis forado forados forads foradà foradàiem foradàieu foradàrem foradàreu foradàs foradàssem foradàsseu foradàssim foradàssiu foradàvem foradàvets foradàveu foradàvom foradés foradéssem foradésseu foradéssim foradéssiu foradí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
furar

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
forasteiro

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
buraco oco
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
buraco negro

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
forca
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forense /foˈɾen.se/ /fuˈɾɛn.sə/ adj
forense

forja /ˈfɔr.d͡ʒa/ /ˈfɔr.ʒə/ /ˈfɔɾ.d͡ʒa/ /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
frágua

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
forma

formació /foɾ.ma.siˈo/ /foɾ.mə.siˈo/ /fur.mə.siˈo/ n fem
formação

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
formal

formalment /forˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈment/ /furˌmaɫˈmen/ adv
formalmente

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) form forma formada formades formam formant formar formara formaran formarem formaren formares formareu formaria formarien formaries formarà formaràs formaré formaríem formaríeu formassen formasses formassin formassis format formats formau formava formaven formaves forme formem formen formes formessen formesses formessin formessis formeu formi formin formis formo formà formàrem formàreu formàs formàssem formàsseu formàssim formàssiu formàvem formàveu formés forméssem formésseu forméssim forméssiu formí occ sept val v
formar
Donar forma

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ n masc
formato

formatar /for.maˈta/ /foɾ.maˈta/ /foɾ.maˈtaɾ/ /foɾ.məˈta/ /fur.məˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) format formata formatada formatades formatam formatant formatar formatara formataran formatarem formataren formatares formatareu formataria formatarien formataries formatarà formataràs formataré formataríem formataríeu formatassen formatasses formatassin formatassis formatat formatats formatau formatava formataven formataves formate formatem formaten formates formatessen formatesses formatessin formatessis formateu formati formatin formatis formato formatà formatàrem formatàreu formatàs formatàssem formatàsseu formatàssim formatàssiu formatàvem formatàveu formatés formatéssem formatésseu formatéssim formatéssiu formatí occ sept val v
formatar

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
queijo

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
formidável

formidablement /for.miˌðab.bɫeˈmen/ /foɾ.miˌða.bɫeˈment/ /foɾ.miˌða.βɫeˈmen/ /foɾ.miˌðab.bɫəˈment/ /fur.miˌða.βɫəˈmen/ /fur.miˌðab.bɫəˈmen/ adv
formidavelmente

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
formiga

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
betão concreto
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
formulário

forn n masc
forno padaria
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ n fem
fornada
Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.
(figurat) Grup de persones relacionats entre si perquè són de la mateixa promoció lectiva, d'un mateix any esportiu, etc.

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
fornicação

fornicar /for.niˈka/ /foɾ.niˈka/ /foɾ.niˈkaɾ/ /fur.niˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fornic fornica fornicada fornicades fornicam fornicant fornicar fornicara fornicaran fornicarem fornicaren fornicares fornicareu fornicaria fornicarien fornicaries fornicarà fornicaràs fornicaré fornicaríem fornicaríeu fornicassen fornicasses fornicassin fornicassis fornicat fornicats fornicau fornicava fornicaven fornicaves fornico fornicà fornicàrem fornicàreu fornicàs fornicàssem fornicàsseu fornicàssim fornicàssiu fornicàvem fornicàveu fornique forniquem forniquen forniques forniquessen forniquesses forniquessin forniquessis forniqueu forniqui forniquin forniquis forniqués forniquéssem forniquésseu forniquéssim forniquéssiu forniquí occ sept val v
fornicar

fornir /forˈni/ /foɾˈni/ /foɾˈniɾ/ /furˈni/ bal forneix forneixen forneixes forneixi forneixin forneixis forneixo fornesc fornesqui fornesquin fornesquis fornia fornida fornides fornien fornies forniguem fornigueu fornim fornint fornir fornira forniran fornirem forniren fornires fornireu forniria fornirien forniries fornirà forniràs forniré forniríem forniríeu fornisc fornisca fornisquen fornisques fornissen fornisses fornissin fornissis fornit fornits forniu fornix fornixen fornixes fornixo forní forníem forníeu fornírem forníreu fornís forníssem fornísseu forníssim forníssiu n-occ occ sept val v
fornecer

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
garfo
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ n masc
ferrolho trinco

fort adj masc
forte
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
fortaleza
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
fortificação
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortitud /foɾ.tiˈtut/ /fur.tiˈtut/ n fem
fortitude

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
fortuna
Sort, particularment quan és bona.
Patrimoni o propietats que hom posseeix.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
força

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ alg ant bal cent eiv force forceguem forceguessa forceguessen forceguesses forcegueu forcegués forceguéssom forceguéssou forcem forcen forces forcessa forcessen forcesses forcessi forcessin forcessis forceu forci forcin forcis forcés forcéssem forcésseu forcéssim forcéssiu forcí forç força forçada forçades forçaia forçaien forçaies forçam forçant forçar forçara forçaran forçarem forçaren forçares forçareu forçaria forçarien forçaries forçariva forçariven forçarives forçarà forçaràs forçaré forçaríem forçaríeu forçarívem forçaríveu forçassen forçasses forçassin forçassis forçat forçats forçau forçava forçaven forçaves forçavi forçavo forço forços forçà forçàiem forçàieu forçàrem forçàreu forçàs forçàssem forçàsseu forçàssim forçàssiu forçàvem forçàvets forçàveu forçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
forçar

fosc adj masc
escuro
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
escuridade escuridão

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
fosso

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
fosso

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
ninharia
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

foto /ˈfo.to/ /ˈfo.tu/ n fem
foto

fotocopiadora /fo.to.ko.pi.aˈðo.ɾa/ /fo.to.ko.pi.əˈðo.ɾə/ /fu.tu.ku.pi.əˈðo.ɾə/ n fem
copiadora

fotocopiar /fo.to.ko.piˈa/ /fo.to.ko.piˈaɾ/ /fu.tu.ku.piˈa/ alg bal eiv fotocopia fotocopiada fotocopiades fotocopiam fotocopiant fotocopiar fotocopiara fotocopiaran fotocopiarem fotocopiaren fotocopiares fotocopiareu fotocopiaria fotocopiarien fotocopiaries fotocopiarà fotocopiaràs fotocopiaré fotocopiaríem fotocopiaríeu fotocopiassen fotocopiasses fotocopiassin fotocopiassis fotocopiat fotocopiats fotocopiau fotocopiava fotocopiaven fotocopiaves fotocopie fotocopiem fotocopien fotocopies fotocopiessen fotocopiesses fotocopiessin fotocopiessis fotocopieu fotocopii fotocopio fotocopià fotocopiàrem fotocopiàreu fotocopiàs fotocopiàssem fotocopiàsseu fotocopiàssim fotocopiàssiu fotocopiàvem fotocopiàveu fotocopiés fotocopiéssem fotocopiésseu fotocopiéssim fotocopiéssiu fotocopií fotocopiï fotocopiïn fotocopiïs nota 1 occ sept v.cent val v
fotocopiar

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
fotografia

fotogràficament /fo.toˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /fo.toˌɣɾa.fi.kaˈment/ /fo.toˌɣɾa.fi.kəˈment/ /fu.tuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
fotograficamente

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
fotojornalismo

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
fotossíntese

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ bal fot fota fotem foten fotent fotera foteren foteres fotes fotessen fotesses fotessin fotessis foteu foti fotia fotien foties fotin fotis foto fotran fotre fotrem fotreu fotria fotrien fotries fotrà fotràs fotré fotríem fotríeu fots fotuda fotudes fotut fotuts foté fotérem fotéreu fotés fotéssem fotésseu fotéssim fotéssiu fotí fotíem fotíeu occ sept val v
foder
(vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.
(col·loquial, transitiu) Tirar, llançar bruscament.
(col·loquial, usat en tercera persona) No importar una cosa o un fet, ésser indiferent, ésser igual.

fotre el camp /ˌfo.tɾe /ˌfo.tɾə v
cair fora

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
fóton fotão

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
fração fracção
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
fracção fração
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ adj
fractal
Relatiu a les fractals.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ n fem
fractal
(geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
fratura

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
fracasso

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fragata

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
franco
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

francament /ˌfɾaŋ.kaˈmen/ /ˌfɾaŋ.kaˈment/ /ˌfɾaŋ.kəˈmen/ /ˌfɾaŋ.kəˈment/ adv
francamente

franci n masc
frâncio

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
francomaçonaria maçonaria

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
franco-maçom

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
francês
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
francês
(gentilici) Individu natural de França.
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

francès antic n masc
francês antigo

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ n fem
flanela

franqueig /fɾaŋˈket͡ʃ/ /fɾəŋˈkət͡ʃ/ /fɾəŋˈkɛt͡ʃ/ n masc
porte

franquisme /fɾaŋˈkiz.me/ /fɾəŋˈkiz.mə/ n masc
franquismo

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
frade
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
papagaio-do-mar
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
frase
Unió de subjecte i predicat, oració.

fraternitat /fɾa.teɾ.niˈtat/ /fɾə.tər.niˈtat/ n fem
fraternidade

frau /ˈfɾaw/ n masc
fraude

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
freio travão

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
frio
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
frio
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fredament /ˌfɾe.ðaˈmen/ /ˌfɾe.ðaˈment/ /ˌfɾə.ðəˈment/ /ˌfɾɛ.ðəˈmen/ adv
friamente

fredolic /fɾe.ðoˈɫik/ /fɾə.ðoˈɫik/ /fɾə.ðuˈɫik/ adj masc
friorento
Que té fred quan els altres no en tenen.

fredor /fɾeˈðo/ /fɾeˈðoɾ/ /fɾəˈðo/ n fem
frialdade frieza

fregar /fɾeˈɣa/ /fɾeˈɣaɾ/ /fɾəˈɣa/ alg bal eiv freg frega fregada fregades fregam fregant fregar fregara fregaran fregarem fregaren fregares fregareu fregaria fregarien fregaries fregarà fregaràs fregaré fregaríem fregaríeu fregassen fregasses fregassin fregassis fregat fregats fregau fregava fregaven fregaves frego fregue freguem freguen fregues freguessen freguesses freguessin freguessis fregueu fregui freguin freguis fregués freguéssem freguésseu freguéssim freguéssiu freguí fregà fregàrem fregàreu fregàs fregàssem fregàsseu fregàssim fregàssiu fregàvem fregàveu nota 1 occ sept v.cent val v
esfregar

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fragata

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ alg bal fregeix fregeixen fregeixes fregeixi fregeixin fregeixis fregeixo fregesc fregesqui fregesquin fregesquis fregia fregida fregides fregien fregies fregiguem fregigueu fregim fregint fregir fregira fregiran fregirem fregiren fregires fregireu fregiria fregirien fregiries fregirà fregiràs fregiré fregiríem fregiríeu fregisc fregisca fregisquen fregisques fregissen fregisses fregissin fregissis fregit fregits fregiu fregix fregixen fregixes fregixo fregí fregíem fregíeu fregírem fregíreu fregís fregíssem fregísseu fregíssim fregíssiu frig frigen friges frigi frigin frigis frija frit frita frites frits n-occ occ sept val v
fritar frigir

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ adj masc
frito
Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ alg ant bal cent eiv fren frena frenada frenades frenaia frenaien frenaies frenam frenant frenar frenara frenaran frenarem frenaren frenares frenareu frenaria frenarien frenaries frenariva frenariven frenarives frenarà frenaràs frenaré frenaríem frenaríeu frenarívem frenaríveu frenassen frenasses frenassin frenassis frenat frenats frenau frenava frenaven frenaves frenavi frenavo frene freneguem freneguessa freneguessen freneguesses frenegueu frenegués freneguéssom freneguéssou frenem frenen frenes frenessa frenessen frenesses frenessi frenessin frenessis freneu freni frenin frenis freno frenos frens frenà frenàiem frenàieu frenàrem frenàreu frenàs frenàssem frenàsseu frenàssim frenàssiu frenàvem frenàvets frenàveu frenàvom frenés frenéssem frenésseu frenéssim frenéssiu frení n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
freiar

frenèticament /fɾeˌnɛ.ti.kaˈmen/ /fɾeˌnɛ.ti.kaˈment/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈmen/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈment/ adv
freneticamente

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
freqüente frequente

freqüentar /fɾe.kwenˈta/ /fɾe.kwenˈtaɾ/ /fɾə.kwənˈta/ alg ant bal cent eiv freqüent freqüenta freqüentada freqüentades freqüentaia freqüentaien freqüentaies freqüentam freqüentant freqüentar freqüentara freqüentaran freqüentarem freqüentaren freqüentares freqüentareu freqüentaria freqüentarien freqüentaries freqüentariva freqüentariven freqüentarives freqüentarà freqüentaràs freqüentaré freqüentaríem freqüentaríeu freqüentarívem freqüentaríveu freqüentassen freqüentasses freqüentassin freqüentassis freqüentat freqüentats freqüentau freqüentava freqüentaven freqüentaves freqüentavi freqüentavo freqüente freqüenteguem freqüenteguessa freqüenteguessen freqüenteguesses freqüentegueu freqüentegués freqüenteguéssom freqüenteguéssou freqüentem freqüenten freqüentes freqüentessa freqüentessen freqüentesses freqüentessi freqüentessin freqüentessis freqüenteu freqüenti freqüentin freqüentis freqüento freqüentos freqüents freqüentà freqüentàiem freqüentàieu freqüentàrem freqüentàreu freqüentàs freqüentàssem freqüentàsseu freqüentàssim freqüentàssiu freqüentàvem freqüentàvets freqüentàveu freqüentàvom freqüentés freqüentéssem freqüentésseu freqüentéssim freqüentéssiu freqüentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
freqüentar

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ adv
frequentemente

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
frequência

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
fresco
Acabat de fer.

fricatiu /fɾi.kaˈtiw/ /fɾi.kəˈtiw/ adj masc
fricativo

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
geladeira
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris n masc
friso

frisó /fɾiˈzo/ adj masc
frisão frísio
Relatiu o pertanyent a Frísia.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
frisão frísio
Persona que habita o és originària de Frísia.
frísio frisão
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

frisó occidental n masc
frisão

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
testa fronte
Part de la cara per sobre dels ulls
frente
Bàndol de combat

frontal /fɾonˈtaɫ/ /fɾunˈtaɫ/ adj
frontal

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
fronteira
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontispici /fɾon.tisˈpi.si/ /fɾun.tisˈpi.si/ n masc
frontispício
Façana principal i destacada d’un edifici
Pàgina del llibre que hi ha davant la portada.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
dobradiça charneira

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
frugal

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
frugalidade

fruit n masc
fruto fruta
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
fruta fruto
Fruit mengívol.

frustració n fem
frustração

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
frágil

fràgilment /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌfɾa.ʒiɫˈmen/ /ˌfɾa.ʒiɫˈment/ adv
fragilmente

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
frívolo

frívolament /ˌfɾi.vo.ɫaˈment/ /ˌfɾi.vo.ɫəˈment/ /ˌfɾi.vu.ɫəˈmen/ /ˌfɾi.βo.ɫaˈmen/ /ˌfɾi.βu.ɫəˈmen/ adv
frivolamente

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
chicote
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ n fem
fuga
(música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ adj
fugaz

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ alg bal fugen fuges fugi fugia fugida fugides fugien fugies fugiguem fugigueu fugim fugin fugint fugir fugira fugiran fugirem fugiren fugires fugireu fugiria fugirien fugiries fugirà fugiràs fugiré fugiríem fugiríeu fugis fugissen fugisses fugissin fugissis fugit fugits fugiu fugí fugíem fugíeu fugírem fugíreu fugís fugíssem fugísseu fugíssim fugíssiu fuig fuit fuita fuites fuits fuja fujo occ sept val v
fugir
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
Transcórrer ràpidament.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ adj masc
foragido
Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ n masc
foragido
Persona que fuig.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ n fem
escapada

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
fulcro

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
folha

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
folha
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
lâmina
Part tallant d'un objecte.

fullaraca /fu.ʎaˈɾa.ka/ /fu.ʎəˈɾa.kə/ n fem
folharada

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
folhagem
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
folheado

fum n masc
fumo fumaça
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
fumador
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ alg ant bal cent eiv fum fuma fumada fumades fumaia fumaien fumaies fumam fumant fumar fumara fumaran fumarem fumaren fumares fumareu fumaria fumarien fumaries fumariva fumariven fumarives fumarà fumaràs fumaré fumaríem fumaríeu fumarívem fumaríveu fumassen fumasses fumassin fumassis fumat fumats fumau fumava fumaven fumaves fumavi fumavo fume fumeguem fumeguessa fumeguessen fumeguesses fumegueu fumegués fumeguéssom fumeguéssou fumem fumen fumes fumessa fumessen fumesses fumessi fumessin fumessis fumeu fumi fumin fumis fumo fumos fums fumà fumàiem fumàieu fumàrem fumàreu fumàs fumàssem fumàsseu fumàssim fumàssiu fumàvem fumàvets fumàveu fumàvom fumés fuméssem fumésseu fuméssim fuméssiu fumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fumar

fumat /fuˈmat/ adj masc
defumado
Sotmès al fumatge.

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ adj
funcional

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) funcion funciona funcionada funcionades funcionam funcionant funcionar funcionara funcionaran funcionarem funcionaren funcionares funcionareu funcionaria funcionarien funcionaries funcionarà funcionaràs funcionaré funcionaríem funcionaríeu funcionassen funcionasses funcionassin funcionassis funcionat funcionats funcionau funcionava funcionaven funcionaves funcione funcionem funcionen funciones funcionessen funcionesses funcionessin funcionessis funcioneu funcioni funcionin funcionis funciono funcionà funcionàrem funcionàreu funcionàs funcionàssem funcionàsseu funcionàssim funcionàssiu funcionàvem funcionàveu funcionés funcionéssem funcionésseu funcionéssim funcionéssiu funcioní occ sept val v
funcionar

funció n fem
função

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
fundação
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fund funda fundada fundades fundam fundant fundar fundara fundaran fundarem fundaren fundares fundareu fundaria fundarien fundaries fundarà fundaràs fundaré fundaríem fundaríeu fundassen fundasses fundassin fundassis fundat fundats fundau fundava fundaven fundaves funde fundem funden fundes fundessen fundesses fundessin fundessis fundeu fundi fundin fundis fundo fundà fundàrem fundàreu fundàs fundàssem fundàsseu fundàssim fundàssiu fundàvem fundàveu fundés fundéssem fundésseu fundéssim fundéssiu fundí occ sept val v
fundar
Establir, erigir, instituir.

funàmbul /fuˈnam.buɫ/ n masc
funâmbulo

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
furão
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).

furga /ˈfur.ɡə/ /ˈfuɾ.ɣa/ n fem
atiçador

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
furgão
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furgó /furˈɡo/ n masc
furgão
Vehicle llarg, més petit que un camió, destinat normalment al transport de mercaderies o equipatges.
En un tren, vagó on es transporten els equipatges dels passatgers.

furiosament /fu.ɾiˌo.zaˈmen/ /fu.ɾiˌo.zaˈment/ /fu.ɾiˌo.zəˈmen/ /fu.ɾiˌo.zəˈment/ adv
furiosamente

furt /ˈfurt/ n masc
furto

furtar /furˈta/ /fuɾˈta/ /fuɾˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) furt furta furtada furtades furtam furtant furtar furtara furtaran furtarem furtaren furtares furtareu furtaria furtarien furtaries furtarà furtaràs furtaré furtaríem furtaríeu furtassen furtasses furtassin furtassis furtat furtats furtau furtava furtaven furtaves furte furtem furten furtes furtessen furtesses furtessin furtessis furteu furti furtin furtis furto furtà furtàrem furtàreu furtàs furtàssem furtàsseu furtàssim furtàssiu furtàvem furtàveu furtés furtéssem furtésseu furtéssim furtéssiu furtí occ sept val v
furtar

fus /ˈfus/ n masc
fuso
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
fuso horário
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
fuzil

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
fusível

fusió /fu.ziˈo/ n fem
fusão

fusta /ˈfus.ta/ n fem
madeira
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
(tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.
(golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.
fusta
Tipus de vaixell.

fustejar /fus.teˈd͡ʒa/ /fus.teˈd͡ʒaɾ/ /fus.teˈʒa/ /fus.təˈd͡ʒa/ /fus.təˈʒa/ alg bal eiv fustege fustegem fustegen fusteges fustegessen fustegesses fustegessin fustegessis fustegeu fustegi fustegin fustegis fustegés fustegéssem fustegésseu fustegéssim fustegéssiu fustegí fusteig fusteja fustejada fustejades fustejam fustejant fustejar fustejara fustejaran fustejarem fustejaren fustejares fustejareu fustejaria fustejarien fustejaries fustejarà fustejaràs fustejaré fustejaríem fustejaríeu fustejassen fustejasses fustejassin fustejassis fustejat fustejats fustejau fustejava fustejaven fustejaves fustejo fustejà fustejàrem fustejàreu fustejàs fustejàssem fustejàsseu fustejàssim fustejàssiu fustejàvem fustejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
carpintejar

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
marceneiro carpinteiro
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
futebol

futbol americà n masc
futebol americano

futbol sala n masc
futebol de salão

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
futuro
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
futuro
Temps que ha de venir.
Temps verbal diferent del present i del passat.

futvòlei n masc
futevôlei

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
fábrica
Acció i efecte de fabricar.
fábrica engenho
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
fábrica usina
Edifici sumptuós.

fàcil adj
fácil
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàcilment /ˌfa.siɫˈmen/ /ˌfa.siɫˈment/ adv
facilmente

fàcula /ˈfa.ku.ɫa/ /ˈfa.ku.ɫə/ n fem
fácula

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
fálico

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
repugnância

fàtic /ˈfa.tik/ adj masc
fático

fèmur /ˈfɛ.mur/ n masc
fémur

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
fénix

fèrula /ˈfɛ.ɾu.ɫa/ n fem
tala

fètid adj masc
fétido

fíbula /ˈfi.bu.ɫa/ /ˈfi.βu.ɫə/ n fem
fíbula

fímbria /ˈfim.bɾi.a/ /ˈfim.bɾi.ə/ n fem
fímbria
(botànica) Part d’un òrgan dividida en lacínies, segments estrets semblant a unes franges.

físic /ˈfi.zik/ adj
físico
Relatiu o pertanyent a la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
física
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

físicament /ˌfi.zi.kaˈmen/ /ˌfi.zi.kaˈment/ /ˌfi.zi.kəˈmen/ /ˌfi.zi.kəˈment/ adv
fisicamente

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
fístula

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
fobia

fòrum n masc
fórum

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fósforo

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
fórmula

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
fúcsia

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
fútil

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
gabinete

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ adj masc
gabonês
Relatiu o pertanyent al Gabon.

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ n masc
gabonês
Persona que habita o és originària del Gabon.

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadolínio gadolíneo

gafet /ɡaˈfet/ /ɡəˈfɛt/ n masc
colchete
Cadascuna de les tanques de metall que es posen als llibres.

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
quase

gala /ˈɡa.ɫa/ /ˈɡa.ɫə/ n fem
gala
Ostentació en una festa.

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
galera galé
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeria n fem
galeria

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
biscoito bolacha
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galiassa n fem
galeaça

galimaties /ɡa.ɫi.maˈti.es/ /ɡə.ɫi.məˈti.əs/ n masc
galimatias

galindó /ga.linˈdo/ /gə.ɫinˈdo/ n masc
joanete

galiota /ɡa.ɫiˈɔ.ta/ /ɡa.ɫiˈɔ.tɔ/ /ɡə.ɫiˈɔ.tə/ n fem
galeota

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galeão
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
galo
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gallec /ɡaˈʎek/ gallega adj masc
galego
Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

gallec /ɡaˈʎek/ n masc
galego
(només singular) Llengua parlada a Galícia, la zona occidental d'Astúries, la comarca del Bierzo, a l'oest de Zamora i al nord de Portugal.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
balde

gallerbo /ɡaˈʎɛɾ.bo/ /ɡəˈʎɛr.bu/ /ɡəˈʎɛɾ.bo/ n masc
marachomba-pavão

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
gatilho
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
galinha
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
galinheiro capoeira

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ n masc
galope

galopar /ga.ɫoˈpa/ /ga.ɫoˈpaɾ/ /gə.ɫuˈpa/ alg ant bal cent eiv galop galopa galopada galopades galopaia galopaien galopaies galopam galopant galopar galopara galoparan galoparem galoparen galopares galopareu galoparia galoparien galoparies galopariva galopariven galoparives galoparà galoparàs galoparé galoparíem galoparíeu galoparívem galoparíveu galopassen galopasses galopassin galopassis galopat galopats galopau galopava galopaven galopaves galopavi galopavo galope galopeguem galopeguessa galopeguessen galopeguesses galopegueu galopegués galopeguéssom galopeguéssou galopem galopen galopes galopessa galopessen galopesses galopessi galopessin galopessis galopeu galopi galopin galopis galopo galopos galops galopà galopàiem galopàieu galopàrem galopàreu galopàs galopàssem galopàsseu galopàssim galopàssiu galopàvem galopàvets galopàveu galopàvom galopés galopéssem galopésseu galopéssim galopéssiu galopí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
galopar

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
bochecha

galvanitzar /gaɫ.va.niˈzaɾ/ /gaɫ.βa.niˈd͡za/ /gaɫ.βa.niˈzaɾ/ /gəɫ.və.nidˈza/ /gəɫ.βə.nidˈza/ alg ant bal cent eiv galvanitz galvanitza galvanitzada galvanitzades galvanitzaia galvanitzaien galvanitzaies galvanitzam galvanitzant galvanitzar galvanitzara galvanitzaran galvanitzarem galvanitzaren galvanitzares galvanitzareu galvanitzaria galvanitzarien galvanitzaries galvanitzariva galvanitzariven galvanitzarives galvanitzarà galvanitzaràs galvanitzaré galvanitzaríem galvanitzaríeu galvanitzarívem galvanitzaríveu galvanitzassen galvanitzasses galvanitzassin galvanitzassis galvanitzat galvanitzats galvanitzau galvanitzava galvanitzaven galvanitzaves galvanitzavi galvanitzavo galvanitze galvanitzeguem galvanitzeguessa galvanitzeguessen galvanitzeguesses galvanitzegueu galvanitzegués galvanitzeguéssom galvanitzeguéssou galvanitzem galvanitzen galvanitzes galvanitzessa galvanitzessen galvanitzesses galvanitzessi galvanitzessin galvanitzessis galvanitzeu galvanitzi galvanitzin galvanitzis galvanitzo galvanitzos galvanitzs galvanitzà galvanitzàiem galvanitzàieu galvanitzàrem galvanitzàreu galvanitzàs galvanitzàssem galvanitzàsseu galvanitzàssim galvanitzàssiu galvanitzàvem galvanitzàvets galvanitzàveu galvanitzàvom galvanitzés galvanitzéssem galvanitzésseu galvanitzéssim galvanitzéssiu galvanitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
galvanizar

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
gálio

gal·licisme /ɡa.ɫiˈsiz.me/ /ɡaɫ.ɫiˈsiz.me/ /ɡə.ɫiˈsiz.mə/ /ɡəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
galicismo

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ adj masc
galês
Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
galês
Individu de Gal·les.
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galáxia

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ n masc
galão

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
coruja-do-mato
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
camarão
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambià /ɡam.biˈa/ adj masc
gambiana
Relatiu o pertanyent a Gàmbia.

gambià /ɡam.biˈa/ n masc
gambiana
Persona que habita o és originària de Gàmbia.

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ n fem
gama

gammapatia /gam.ma.paˈti.a/ /gəm.mə.pəˈti.ə/ n fem
gamapatia

gana n fem
fome
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ adj masc
preguiçoso
Mancat de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ n masc
preguiçoso
Persona mancada de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
cadeira de praia

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
faca
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
punhalada

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
crochet

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
gancho
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
Peça de metall plegada que es fa servir per subjectar cabells.
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.
(pilota basca) Llançament natural en què es mou el braç estirat des de dalt cap a baix.

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ bal garanteix garanteixen garanteixes garanteixi garanteixin garanteixis garanteixo garantesc garantesqui garantesquin garantesquis garantia garantida garantides garantien garanties garantiguem garantigueu garantim garantint garantir garantira garantiran garantirem garantiren garantires garantireu garantiria garantirien garantiries garantirà garantiràs garantiré garantiríem garantiríeu garantisc garantisca garantisquen garantisques garantissen garantisses garantissin garantissis garantit garantits garantiu garantix garantixen garantixes garantixo garantí garantíem garantíeu garantírem garantíreu garantís garantíssem garantísseu garantíssim garantíssiu n-occ occ sept val v
garantir

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garagem

garba /ˈɡar.bə/ /ˈɡaɾ.ba/ n fem
gavela

gargot /ɡaɾˈɣɔt/ n masc
garatuja
Traç irregular que sovint és el resultat d'un dibuix mal fet.

garguirot /ɡaɾ.ɣiˈɾɔt/ /ɡər.ɡiˈɾɔt/ n masc
piparote

garlanda /ɡaɾˈɫan.da/ /ɡərˈɫan.də/ n fem
festão
Corona o diadema, generalment teixida de flors, herbes, branques o fulles, per adonar el cap.

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
garnacha
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garrinada /ɡa.riˈna.ða/ /ɡə.riˈna.ðə/ n fem
ninhada de leitões

garrinar /ɡa.riˈna/ /ɡa.riˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. garrina garrinada garrinades garrinant garrinar garrinara garrinaran garrinarem garrinaren garrinares garrinareu garrinaria garrinarien garrinaries garrinarà garrinaràs garrinaré garrinaríem garrinaríeu garrinassen garrinasses garrinat garrinats garrinava garrinaven garrinaves garrine garrinem garrinen garrines garrinessen garrinesses garrinessin garrinessis garrineu garrini garrinin garrinis garrino garrinà garrinàrem garrinàreu garrinàssem garrinàsseu garrinàvem garrinàveu garrinés garrinéssem garrinésseu garrinéssim garrinéssiu garriní occ sept val val (1) v
parir

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ n masc
alfarrobeira

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
porquinho

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
gralha pega

gas n masc
gás
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
gaze

gascó /ɡasˈko/ /ɡəsˈko/ n masc
gascão

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
gazela

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
avaro

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
gasolineira

gasosa /gaˈzo.za/ /gəˈzo.zə/ n fem
água gasosa

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gast gasta gastada gastades gastam gastant gastar gastara gastaran gastarem gastaren gastares gastareu gastaria gastarien gastaries gastarà gastaràs gastaré gastaríem gastaríeu gastassen gastasses gastassin gastassis gastat gastats gastau gastava gastaven gastaves gaste gastem gasten gastes gastessen gastesses gastessin gastessis gasteu gasti gastin gastis gasto gastà gastàrem gastàreu gastàs gastàssem gastàsseu gastàssim gastàssiu gastàvem gastàveu gastés gastéssem gastésseu gastéssim gastéssiu gastí occ sept val v
gastar

gastroenteritis /ˌɡas.tɾo.en.teˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾon.təˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾun.təˈɾi.tis/ n fem
gastroenterite

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
gastronomia

gastronòmicament /ɡas.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /ɡas.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /ɡəs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /ɡəs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
gastronomicamente

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
gasoso
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
gato gata
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge n masc
gato-bravo

gata /ˈga.tə/ n fem
gato

gatvaire /ˌɡabˈvaj.ɾə/ /ˌɡadˈbaj.ɾe/ /ˌɡadˈbaj.ɾə/ /ˌɡadˈvaj.ɾe/ n masc
tubarão-gato-enfermeiro

gató /ɡaˈto/ /ɡəˈto/ n masc
gatinha

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ alg ant bal centr eiv gaudeix gaudeixa gaudeixen gaudeixes gaudeixi gaudeixin gaudeixis gaudeixo gaudeixs gaudesc gaudesca gaudesquen gaudesques gaudesqui gaudesquin gaudesquis gaudia gaudida gaudides gaudien gaudies gaudiguem gaudiguera gaudigueren gaudigueres gaudiguessen gaudiguesses gaudiguessin gaudiguessis gaudigueu gaudigueva gaudigueven gaudigueves gaudigué gaudiguérem gaudiguéreu gaudigués gaudiguéssem gaudiguésseu gaudiguéssim gaudiguéssiu gaudiguévem gaudiguéveu gaudim gaudint gaudir gaudira gaudiran gaudirem gaudiren gaudires gaudireu gaudiria gaudirien gaudiries gaudiriva gaudiriven gaudirives gaudirà gaudiràs gaudiré gaudiríem gaudiríeu gaudirívem gaudiríveu gaudisc gaudisca gaudisco gaudiscos gaudisquem gaudisquen gaudisques gaudisqueu gaudissa gaudissen gaudisses gaudissi gaudissin gaudissis gaudist gaudit gaudits gaudiu gaudiva gaudiven gaudives gaudix gaudixa gaudixen gaudixes gaudixi gaudixin gaudixis gaudixo gaudixos gaudí gaudíem gaudíets gaudíeu gaudírem gaudíreu gaudís gaudíscon gaudíssem gaudísseu gaudíssim gaudíssiu gaudíssom gaudíssou gaudívem gaudíveu gaudíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
aproveitar

gavella /ɡaˈve.ʎa/ /ɡaˈβe.ʎa/ /ɡəˈve.ʎə/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
gavela

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
guincho

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ n fem
gê

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
geada

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ adj
gigante

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
gigante
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
gelo
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
gelado sorvete
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
gelatina
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelosament /d͡ʒeˌɫo.zaˈmen/ /d͡ʒeˌɫo.zaˈment/ /ʒəˌɫo.zəˈmen/ /ʒəˌɫo.zəˈment/ adv
invejosamente

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
inveja
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
ciumento

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ n masc
gemido

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
gema

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gene

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
genro

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
janeiro Janeiro
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
geração

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
generalização

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
geralmente

generosament /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈment/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈmen/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈment/ adv
generosamente

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
generosidade

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
generoso

genetista /d͡ʒe.neˈtis.ta/ /d͡ʒe.neˈtis.te/ /ʒə.nəˈtis.tə/ n neut
geneticista

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
génio
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
genitivo

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
gengiva

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
genocídio

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
joelho
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

genollada /d͡ʒe.noˈʎa.ða/ /ʒə.noˈʎa.ðə/ /ʒə.nuˈja.ðə/ /ʒə.nuˈʎa.ðə/ n fem
joelhada

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ adv
nada
Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.
mais
(interrogatiu, condicional) Quantitat mínima d'una suposició.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
gente pessoas

gentilici /d͡ʒen.tiˈli.si/ /ʒən.tiˈɫi.si/ n masc
demônimo

gentrificació /d͡ʒen.tɾi.fi.ka.siˈo/ /ʒən.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
gentrificação

gentrificar /d͡ʒen.tɾi.fiˈka/ /d͡ʒen.tɾi.fiˈkaɾ/ /ʒən.tɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gentrific gentrifica gentrificada gentrificades gentrificam gentrificant gentrificar gentrificara gentrificaran gentrificarem gentrificaren gentrificares gentrificareu gentrificaria gentrificarien gentrificaries gentrificarà gentrificaràs gentrificaré gentrificaríem gentrificaríeu gentrificassen gentrificasses gentrificassin gentrificassis gentrificat gentrificats gentrificau gentrificava gentrificaven gentrificaves gentrifico gentrificà gentrificàrem gentrificàreu gentrificàs gentrificàssem gentrificàsseu gentrificàssim gentrificàssiu gentrificàvem gentrificàveu gentrifique gentrifiquem gentrifiquen gentrifiques gentrifiquessen gentrifiquesses gentrifiquessin gentrifiquessis gentrifiqueu gentrifiqui gentrifiquin gentrifiquis gentrifiqués gentrifiquéssem gentrifiquésseu gentrifiquéssim gentrifiquéssiu gentrifiquí occ sept val v
gentrificar

genuflexió /d͡ʒe.nu.fɫek.siˈo/ /ʒə.nu.fɫək.siˈo/ n fem
genuflexão

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
autêntico

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ adj masc
genético

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
genética

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ n masc
janízaro

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
geo-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
geografia
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
geográfico

geogràficament /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ʒə.oˌɣɾa.fi.kəˈment/ /ʒə.uˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
geograficamente

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geologia
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geometria

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
geométrico

geomètricament /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ʒə.oˌmɛ.tɾi.kəˈment/ /ʒə.uˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ adv
geometricamente

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
georgiano
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
corcunda

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ adj masc
corcovado
Que té un gep.

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ n masc
corcovado
Persona que té un gep.

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
framboesa

gerent /d͡ʒeˈɾen/ /d͡ʒeˈɾent/ /ʒəˈɾen/ /ʒəˈɾent/ n neut
gerente

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
irmã
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
irmão de criação
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germânio

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
germe

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ alg ant bal cent eiv germina germinada germinades germinaia germinaien germinaies germinam germinant germinar germinara germinaran germinarem germinaren germinares germinareu germinaria germinarien germinaries germinariva germinariven germinarives germinarà germinaràs germinaré germinaríem germinaríeu germinarívem germinaríveu germinassen germinasses germinassin germinassis germinat germinats germinau germinava germinaven germinaves germinavi germinavo germine germineguem germineguessa germineguessen germineguesses germinegueu germinegués germineguéssom germineguéssou germinem germinen germines germinessa germinessen germinesses germinessi germinessin germinessis germineu germini germinin germinis germino germinos germinà germinàiem germinàieu germinàrem germinàreu germinàs germinàssem germinàsseu germinàssim germinàssiu germinàvem germinàvets germinàveu germinàvom germinés germinéssem germinésseu germinéssim germinéssiu germiní germín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
germinar

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
irmão frade
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
germânico
Relacionat amb el germani

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
jarra
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
vaso
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerundi /d͡ʒeˈɾun.di/ /ʒəˈɾun.di/ n masc
gerúndio

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
grama gramado

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
gesto

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
gestação

gestar /d͡ʒesˈta/ /d͡ʒesˈtaɾ/ /ʒəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gest gesta gestada gestades gestam gestant gestar gestara gestaran gestarem gestaren gestares gestareu gestaria gestarien gestaries gestarà gestaràs gestaré gestaríem gestaríeu gestassen gestasses gestassin gestassis gestat gestats gestau gestava gestaven gestaves geste gestem gesten gestes gestessen gestesses gestessin gestessis gesteu gesti gestin gestis gesto gestà gestàrem gestàreu gestàs gestàssem gestàsseu gestàssim gestàssiu gestàvem gestàveu gestés gestéssem gestésseu gestéssim gestéssiu gestí occ sept val v
gestar
Portar un embrió o fetus des de la concepció fins al moment del part.

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ adj masc
ganês
Relatiu o pertanyent a Ghana.

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ n masc
ganês
Persona que habita o és originària de Ghana.

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ adj masc
gibraltarino
Relatiu o pertanyent al Gibraltar.

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ n masc
gibraltarino
Persona que habita o és originària del Gibraltar.

gibós /d͡ʒiˈbos/ /ʒiˈβos/ adj masc
giboso

gihadisme /d͡ʒi.haˈðiz.me/ /ʒi.həˈðiz.mə/ n masc
jihadismo

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
ginásio
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ adj masc
ginástico

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ n fem
ginástica
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
gim

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
zimbro

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ adj masc
genebrino
Relatiu o pertanyent a Ginebra.

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ n masc
genebrino
Persona que habita o és originària de Ginebra.

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ginecologia

ginecològic /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.kuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
ginecológico

ginecològicament /d͡ʒi.ne.koˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /d͡ʒi.ne.koˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /d͡ʒi.ne.koˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ʒi.nə.koˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ʒi.nə.kuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
ginecológicamente

gira /ˈd͡ʒi.ɾa/ /ˈʒi.ɾə/ n fem
turnê
Sèrie d’actuacions itinerants d’un espectacle.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
girassol

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
girafa
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gir gira girada girades giram girant girar girara giraran girarem giraren girares girareu giraria girarien giraries girarà giraràs giraré giraríem giraríeu girassen girasses girassin girassis girat girats girau girava giraven giraves gire girem giren gires giressen giresses giressin giressis gireu giri girin giris giro girà giràrem giràreu giràs giràssem giràsseu giràssim giràssiu giràvem giràveu girés giréssem girésseu giréssim giréssiu girí occ sept val v
girar
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gitano /d͡ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.nu/ adj masc
cigano
Relatiu als gitanos o al romaní.

gla n fem
bolota

glabel·la /ɡɫaˈbɛɫ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫɛ/ /ɡɫaˈβɛɫ.ɫa/ /ɡɫəˈbɛɫ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
glabela

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
glacial
Relatiu o pertanyent al glaç.

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
glaciologia

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
glacis

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
glande

glaucoma /ɡɫawˈko.ma/ /ɡɫəwˈko.mə/ n masc
glaucoma

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ n fem
glace
Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

glaçada /gɫaˈsa.ða/ /gɫəˈsa.ðə/ n fem
geada

glaçar /ɡɫaˈsa/ /ɡɫaˈsaɾ/ /ɡɫəˈsa/ alg ant bal cent eiv glace glaceguem glaceguessa glaceguessen glaceguesses glacegueu glacegués glaceguéssom glaceguéssou glacem glacen glaces glacessa glacessen glacesses glacessi glacessin glacessis glaceu glaci glacin glacis glacés glacéssem glacésseu glacéssim glacéssiu glací glaç glaça glaçada glaçades glaçaia glaçaien glaçaies glaçam glaçant glaçar glaçara glaçaran glaçarem glaçaren glaçares glaçareu glaçaria glaçarien glaçaries glaçariva glaçariven glaçarives glaçarà glaçaràs glaçaré glaçaríem glaçaríeu glaçarívem glaçaríveu glaçassen glaçasses glaçassin glaçassis glaçat glaçats glaçau glaçava glaçaven glaçaves glaçavi glaçavo glaço glaços glaçà glaçàiem glaçàieu glaçàrem glaçàreu glaçàs glaçàssem glaçàsseu glaçàssim glaçàssiu glaçàvem glaçàvets glaçàveu glaçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gelar

glaçó /ɡɫaˈso/ n masc
cubo de gelo

global /ɡɫoˈbaɫ/ /ɡɫuˈbaɫ/ /ɡɫuˈβaɫ/ adj
global
Total, pres en conjunt.

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ n masc
globalismo

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
globalização
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globalment /ɡɫoˌbaɫˈment/ /ɡɫoˌβaɫˈmen/ /ɡɫuˌbaɫˈmen/ /ɡɫuˌβaɫˈmen/ adv
globalmente

globus n masc
globo
Figura en forma esfèrica.
balão
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ n fem
glosa
Explicació del sentit d’un mot.

glucagonoma /ɡɫu.ka.ɣoˈno.ma/ /ɡɫu.kə.ɣoˈno.mə/ /ɡɫu.kə.ɣuˈno.mə/ n masc
glucagonoma

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glicose

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
glicemia

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
glúten

gluó n masc
glúon

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
glândula

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
glória

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
góbio

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
folhado

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
baliza gol
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gol d'or n masc
golo de ouro
(esports de pilota) Sistema de desempat de determinades competicions consistent a prorrogar un partit durant un temps màxim establert fins que un dels dos equips marca un gol, que li atorga la victòria.
(esports de pilota) Gol marcat durant la pròrroga del gol d'or.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
garganta
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
golfo
Porció de mar tancada parcialment de terra.
golfe
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goll /ˈɡoʎ/ n masc
bócio

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
borracha
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma d'esborrar n fem
borracha

gonfanó n masc
gonfalão

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
gongo

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) googlege googlegem googlegen googleges googlegessen googlegesses googlegessin googlegessis googlegeu googlegi googlegin googlegis googlegés googlegéssem googlegésseu googlegéssim googlegéssiu googlegí googleig googleja googlejada googlejades googlejam googlejant googlejar googlejara googlejaran googlejarem googlejaren googlejares googlejareu googlejaria googlejarien googlejaries googlejarà googlejaràs googlejaré googlejaríem googlejaríeu googlejassen googlejasses googlejassin googlejassis googlejat googlejats googlejau googlejava googlejaven googlejaves googlejo googlejà googlejàrem googlejàreu googlejàs googlejàssem googlejàsseu googlejàssim googlejàssiu googlejàvem googlejàveu occ val v
googlar guglar

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
googol

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
gorila
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
boné

gos n masc
cão
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
cão d'água

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gos gosa gosada gosades gosam gosant gosar gosara gosaran gosarem gosaren gosares gosareu gosaria gosarien gosaries gosarà gosaràs gosaré gosaríem gosaríeu gosassen gosasses gosassin gosassis gosat gosats gosau gosava gosaven gosaves gose gosem gosen goses gosessen gosesses gosessin gosessis goseu gosi gosin gosis goso gosà gosàrem gosàreu gosàs gosàssem gosàsseu gosàssim gosàssiu gosàvem gosàveu gosés goséssem gosésseu goséssim goséssiu gosí occ sept val v
ousar

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
cadela

got /ˈɡot/ n masc
copo
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
gota
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
governo
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
governador

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ n fem
governança

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) govern governa governada governades governam governant governar governara governaran governarem governaren governares governareu governaria governarien governaries governarà governaràs governaré governaríem governaríeu governassen governasses governassin governassis governat governats governau governava governaven governaves governe governem governen governes governessen governesses governessin governessis governeu governi governin governis governo governà governàrem governàreu governàs governàssem governàsseu governàssim governàssiu governàvem governàveu governés governéssem governésseu governéssim governéssiu governí occ sept val v
direcionar
Dirigir una embarcació amb l'ajuda del timó.
governar
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ n masc
grão

graciosament /ɡɾa.siˌo.zaˈmen/ /ɡɾa.siˌo.zaˈment/ /ɡɾə.siˌo.zəˈmen/ /ɡɾə.siˌo.zəˈment/ adv
graciosamente

graciós /ɡɾa.siˈos/ /ɡɾə.siˈos/ adj masc
esbelto

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ adv
gradualmente

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
grelha

grafia /ɡɾaˈfi.a/ /ɡɾəˈfi.ə/ n fem
grafia

grafit n masc
grafite
Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
gralha-de-nuca-cinzenta
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. gralla grallada grallades grallant grallar grallara grallaran grallarem grallaren grallares grallareu grallaria grallarien grallaries grallarà grallaràs grallaré grallaríem grallaríeu grallassen grallasses grallat grallats grallava grallaven grallaves gralle grallem grallen gralles grallessen grallesses grallessin grallessis gralleu gralli grallin grallis grallo grallà grallàrem grallàreu grallàssem grallàsseu grallàvem grallàveu grallés gralléssem grallésseu gralléssim gralléssiu grallí occ sept val val (1) v
crocitar grasnar

gram /ˈɡɾam/ n masc
grama

gramaticalment /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈment/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈment/ adv
gramaticalmente

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
gramática

gran adj
grande
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
granada
Bomba de mà.

granat /ɡɾəˈnat/ n masc
granada
Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
(invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
celeiro
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
granja fazenda

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
rã
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.
fato-macaco
Peça de roba que cobreix la major part del cos i que està dotada de camals i mànigues, usada principalment com a indumentària de treball.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
grampo
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
agrafador

grapat /graˈpat/ /grəˈpat/ n masc
punhado
Porció d’alguna cosa que cap dins el puny o la mà closa.

graponerament /ɡɾa.poˌne.ɾaˈmen/ /ɡɾa.poˌne.ɾaˈment/ /ɡɾə.poˌne.ɾəˈment/ /ɡɾə.puˌne.ɾəˈmen/ adv
atrapalhadamente

gras /ˈɡɾas/ adj masc
gorduroso
Que conté greix.
gordo obeso
Amb molt de greix al cos, voluminós.

grassofòbia /ˌɡɾa.soˈfɔ.bi.a/ /ˌɡɾa.soˈfɔ.bi.ə/ /ˌɡɾa.suˈfɔ.bi.ə/ /ˌɡɾa.suˈfɔ.βi.ə/ n fem
gordofobia

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
arranha-céu
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ alg ant bal cent eiv grat grata gratada gratades grataia grataien grataies gratam gratant gratar gratara grataran gratarem grataren gratares gratareu grataria gratarien grataries gratariva gratariven gratarives gratarà grataràs grataré grataríem grataríeu gratarívem grataríveu gratassen gratasses gratassin gratassis gratat gratats gratau gratava grataven grataves gratavi gratavo grate grateguem grateguessa grateguessen grateguesses grategueu grategués grateguéssom grateguéssou gratem graten grates gratessa gratessen gratesses gratessi gratessin gratessis grateu grati gratin gratis grato gratos grats gratà gratàiem gratàieu gratàrem gratàreu gratàs gratàssem gratàsseu gratàssim gratàssiu gratàvem gratàvets gratàveu gratàvom gratés gratéssem gratésseu gratéssim gratéssiu gratí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rascar

gratar-se v
rascar-se

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
gratidão

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ gratuïta adj masc
grátis

gratuïtament /ɡɾa.tuˌi.taˈmen/ /ɡɾa.tuˌi.taˈment/ /ɡɾə.tuˌi.təˈmen/ /ɡɾə.tuˌi.təˈment/ adv
gratuitamente

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
cornelha
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
brita
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) grau grav grava gravada gravades gravam gravant gravar gravara gravaran gravarem gravaren gravares gravareu gravaria gravarien gravaries gravarà gravaràs gravaré gravaríem gravaríeu gravassen gravasses gravassin gravassis gravat gravats gravau gravava gravaven gravaves grave gravem graven graves gravessen gravesses gravessin gravessis graveu gravi gravin gravis gravo gravà gravàrem gravàreu gravàs gravàssem gravàsseu gravàssim gravàssiu gravàvem gravàveu gravés gravéssem gravésseu gravéssim gravéssiu graví occ sept val v
gravar
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
filmar
Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
gravidade
L'estat o condició de ser greu.
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
gráviton gravitão

grec grega adj masc
grego
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
grego
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
grego antigo

grec modern n masc
grego moderno

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ adj masc
gregário

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
gordura

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) greix greixa greixada greixades greixam greixant greixar greixara greixaran greixarem greixaren greixares greixareu greixaria greixarien greixaries greixarà greixaràs greixaré greixaríem greixaríeu greixassen greixasses greixassin greixassis greixat greixats greixau greixava greixaven greixaves greixe greixem greixen greixes greixessen greixesses greixessin greixessis greixeu greixi greixin greixis greixo greixà greixàrem greixàreu greixàs greixàssem greixàsseu greixàssim greixàssiu greixàvem greixàveu greixés greixéssem greixésseu greixéssim greixéssiu greixí occ sept val v
engraxar

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
cadinho
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.

greu /ˈɡɾew/ adj
grave
Aplicat a la música o la parla, de to baix.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ n masc
afronta
Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
grilo
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.
cacho
Part, separada per membranes, de certs fruits, especialment cítrics.

grilló /ɡɾiˈʎo/ n masc
manilha

grinyolar /ɡɾi.ɲoˈɫa/ /ɡɾi.ɲoˈɫaɾ/ /ɡɾi.ɲuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) grinyol grinyola grinyolada grinyolades grinyolam grinyolant grinyolar grinyolara grinyolaran grinyolarem grinyolaren grinyolares grinyolareu grinyolaria grinyolarien grinyolaries grinyolarà grinyolaràs grinyolaré grinyolaríem grinyolaríeu grinyolassen grinyolasses grinyolassin grinyolassis grinyolat grinyolats grinyolau grinyolava grinyolaven grinyolaves grinyole grinyolem grinyolen grinyoles grinyolessen grinyolesses grinyolessin grinyolessis grinyoleu grinyoli grinyolin grinyolis grinyolo grinyolà grinyolàrem grinyolàreu grinyolàs grinyolàssem grinyolàsseu grinyolàssim grinyolàssiu grinyolàvem grinyolàveu grinyolés grinyoléssem grinyolésseu grinyoléssim grinyoléssiu grinyolí occ sept val v
ranger
Fer un sorolls estridents provocats pel fregadís entre objectes.

grip n fem
gripe

gripau n masc
sapo

gris adj masc
cinza cinzento
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
grisu

groc groga adj masc
amarelo
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
amarelo
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groc de Nàpols /ˌɡɾɔɡ.dəˈna.poɫs/ /ˌɡɾɔɡ.dəˈna.puɫs/ n masc
amarelo Nápoles

grog /ˈɡɾɔk/ n masc
grogue

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ adj masc
grosseiro

grollerament /ɡɾoˌʎe.ɾaˈmen/ /ɡɾoˌʎe.ɾaˈment/ /ɡɾoˌʎe.ɾəˈment/ /ɡɾuˌʎe.ɾəˈmen/ adv
grosseiramente

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
balanço baloiço

gros adj masc
encorpado
Considerable en volum.

gros n masc
encorpado
La part més important d'un tot.

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
grosa
Dotze dotzenes

grossament /ˌɡɾɔ.saˈmen/ /ˌɡɾɔ.saˈment/ /ˌɡɾɔ.səˈmen/ /ˌɡɾɔ.səˈment/ adv
a grosso modo

grotesc /ɡɾoˈtesk/ /ɡɾoˈtəsk/ /ɡɾuˈtɛsk/ adj masc
grotesco

grotescament /ɡɾoˌtes.kaˈmen/ /ɡɾoˌtes.kaˈment/ /ɡɾoˌtəs.kəˈment/ /ɡɾuˌtɛs.kəˈmen/ adv
grotescamente

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
grou
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
guindaste
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
guincho reboque
Camió per a remolcar vehicles.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
grosso

gruny /ˈɡɾuɲ/ n masc
grunido

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ alg bal gruny grunya grunyen grunyes grunyi grunyia grunyida grunyides grunyien grunyies grunyiguem grunyigueu grunyim grunyin grunyint grunyir grunyira grunyiran grunyirem grunyiren grunyires grunyireu grunyiria grunyirien grunyiries grunyirà grunyiràs grunyiré grunyiríem grunyiríeu grunyis grunyissen grunyisses grunyissin grunyissis grunyit grunyits grunyiu grunyo grunys grunyí grunyíem grunyíeu grunyírem grunyíreu grunyís grunyíssem grunyísseu grunyíssim grunyíssiu occ sept val v
grunhir
Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.

grup /ˈɡɾup/ n masc
grupo

gruta /ˈɡɾu.ta/ /ˈɡɾu.tə/ n fem
gruta

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
serifa
Traç decoratiu que forma la terminació de les astes dels caràcters d'una tipografia.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
obrigado
Expressió per a manifestar agraïment.

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
azevinho
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.
galinha-montês
Ocell fasianiforme de la família dels tetraònids (Tetrastes bonasia o Bonasia bonasia) de color gris terrós i tacat a franges, que viu al centre i nord d'Europa i algunes regions d'Àsia.

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
vau
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
luva
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
(pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guantera /ɡwanˈte.ɾa/ /ɡwənˈte.ɾə/ n fem
porta-luvas
Calaix petit al costat del tauler dels automòbils usat per tal de desar coses.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
ganho

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
ganhador
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guany guanya guanyada guanyades guanyam guanyant guanyar guanyara guanyaran guanyarem guanyaren guanyares guanyareu guanyaria guanyarien guanyaries guanyarà guanyaràs guanyaré guanyaríem guanyaríeu guanyassen guanyasses guanyassin guanyassis guanyat guanyats guanyau guanyava guanyaven guanyaves guanye guanyem guanyen guanyes guanyessen guanyesses guanyessin guanyessis guanyeu guanyi guanyin guanyis guanyo guanyà guanyàrem guanyàreu guanyàs guanyàssem guanyàsseu guanyàssim guanyàssiu guanyàvem guanyàveu guanyés guanyéssem guanyésseu guanyéssim guanyéssiu guanyí occ sept val v
vencer

guanyar-se la vida v
ganhar a vida

guanàbana /ɡwaˈna.ba.na/ /ɡwəˈna.βə.nə/ n fem
graviola

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n masc
guarani
(invariable) Llengua ameríndia parlada al Paraguai i part dels estats limítrofes.

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ n neut
guarda-costas

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ alg ant bal cent eiv guard guarda guardada guardades guardaia guardaien guardaies guardam guardant guardar guardara guardaran guardarem guardaren guardares guardareu guardaria guardarien guardaries guardariva guardariven guardarives guardarà guardaràs guardaré guardaríem guardaríeu guardarívem guardaríveu guardassen guardasses guardassin guardassis guardat guardats guardau guardava guardaven guardaves guardavi guardavo guarde guardeguem guardeguessa guardeguessen guardeguesses guardegueu guardegués guardeguéssom guardeguéssou guardem guarden guardes guardessa guardessen guardesses guardessi guardessin guardessis guardeu guardi guardin guardis guardo guardos guards guardà guardàiem guardàieu guardàrem guardàreu guardàs guardàssem guardàsseu guardàssim guardàssiu guardàvem guardàvets guardàveu guardàvom guardés guardéssem guardésseu guardéssim guardéssiu guardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
guardar
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ n fem
mealheiro
Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
guarda

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
pousio

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ bal guareix guareixen guareixes guareixi guareixin guareixis guareixo guaresc guaresqui guaresquin guaresquis guaria guarida guarides guarien guaries guariguem guarigueu guarim guarint guarir guarira guariran guarirem guariren guarires guarireu guariria guaririen guariries guarirà guariràs guariré guariríem guariríeu guarisc guarisca guarisquen guarisques guarissen guarisses guarissin guarissis guarit guarits guariu guarix guarixen guarixes guarixo guarí guaríem guaríeu guarírem guaríreu guarís guaríssem guarísseu guaríssim guaríssiu n-occ occ sept val v
curar

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
guarnição
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ alg ant bal centr eiv guarneix guarneixa guarneixen guarneixes guarneixi guarneixin guarneixis guarneixo guarneixs guarnesc guarnesca guarnesquen guarnesques guarnesqui guarnesquin guarnesquis guarnia guarnida guarnides guarnien guarnies guarniguem guarniguera guarnigueren guarnigueres guarniguessen guarniguesses guarniguessin guarniguessis guarnigueu guarnigueva guarnigueven guarnigueves guarnigué guarniguérem guarniguéreu guarnigués guarniguéssem guarniguésseu guarniguéssim guarniguéssiu guarniguévem guarniguéveu guarnim guarnint guarnir guarnira guarniran guarnirem guarniren guarnires guarnireu guarniria guarnirien guarniries guarniriva guarniriven guarnirives guarnirà guarniràs guarniré guarniríem guarniríeu guarnirívem guarniríveu guarnisc guarnisca guarnisco guarniscos guarnisquem guarnisquen guarnisques guarnisqueu guarnissa guarnissen guarnisses guarnissi guarnissin guarnissis guarnist guarnit guarnits guarniu guarniva guarniven guarnives guarnix guarnixa guarnixen guarnixes guarnixi guarnixin guarnixis guarnixo guarnixos guarní guarníem guarníets guarníeu guarnírem guarníreu guarnís guarníscon guarníssem guarnísseu guarníssim guarníssiu guarníssom guarníssou guarnívem guarníveu guarníxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
guarnecer
Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.
abastecer
Equipar i preparar una màquina o qualsevol objecte perquè realitzi certa funció.

guatemalenc /ɡwa.te.maˈɫeŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫəŋk/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋk/ adj masc
guatemalense

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
codorna codorniz

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
guerra
Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ alg bal eiv guerrege guerregem guerregen guerreges guerregessen guerregesses guerregessin guerregessis guerregeu guerregi guerregin guerregis guerregés guerregéssem guerregésseu guerregéssim guerregéssiu guerregí guerreig guerreja guerrejada guerrejades guerrejam guerrejant guerrejar guerrejara guerrejaran guerrejarem guerrejaren guerrejares guerrejareu guerrejaria guerrejarien guerrejaries guerrejarà guerrejaràs guerrejaré guerrejaríem guerrejaríeu guerrejassen guerrejasses guerrejassin guerrejassis guerrejat guerrejats guerrejau guerrejava guerrejaven guerrejaves guerrejo guerrejà guerrejàrem guerrejàreu guerrejàs guerrejàssem guerrejàsseu guerrejàssim guerrejàssiu guerrejàvem guerrejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
guerrear
Lluitar en una guerra.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
guerreiro
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ n fem
guerrilha

gueto /ˈɡe.to/ /ˈɡɛ.tu/ n masc
gueto

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
guia
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
guia
Persona que vol guiar una altra.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guia guiada guiades guiam guiant guiar guiara guiaran guiarem guiaren guiares guiareu guiaria guiarien guiaries guiarà guiaràs guiaré guiaríem guiaríeu guiassen guiasses guiassin guiassis guiat guiats guiau guiava guiaven guiaves guie guiem guien guies guiessen guiesses guiessin guiessis guieu guii guio guià guiàrem guiàreu guiàs guiàssem guiàsseu guiàssim guiàssiu guiàvem guiàveu guiés guiéssem guiésseu guiéssim guiéssiu guií guiï guiïn guiïs occ sept val v
guiar
Fer de guia.

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
berimbau

guineu n fem
raposa
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guineà adj masc
guineano
Relatiu o pertanyent a Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guineà n masc
guineano
Persona que habita o és originària de Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
roteirista

guirigall /ɡi.ɾiˈɣaj/ /ɡi.ɾiˈɣaʎ/ n masc
bagunça

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
guitarra violão

guitarra acústica n fem
guitarra acústica

guitarra clàssica n fem
guitarra clássica

guitarra elèctrica n fem
guitarra elétrica

guix n masc
gesso
Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
giz
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
(billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

guió /ɡiˈo/ n masc
hífen
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.
roteiro
Argument on s'expressen tots els detalls d'una obra teatral, de cinema, anunci televisiu, o qualsevol altre actuació que mereixí ser pautada i, fins i tot, els còmics.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
gujarati

gules /ˈɡu.ɫes/ /ˈɡu.ɫəs/ n masc
gules

guru /ˈɡu.ɾu/ n masc
guru
Guia espiritual hindú.

gust /ˈɡust/ n masc
gosto
Sentit que permet percebre els sabors.
sabor
sabor

guàrdia /ˈɡwar.di.ə/ /ˈɡwaɾ.ði.a/ n fem
guarda
Cos armat encarregat de la protecció o custòdia d’una persona o d’una cosa.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
géiser

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
gaiola

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
gálico
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
gárgula

gèminis /ˈd͡ʒɛ.mi.nis/ /ˈʒɛ.mi.nis/ n neut
Gêmeos

gènere n masc
género gênero
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènesi /ˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ˈʒɛ.nə.zi/ n fem
génese

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
jujuba

h aspirada n fem
h aspirado

ha /ˈha/ Interjection
ah
Expressió usada per a indicar el riure o, repetida, una riallada.

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ alg ant bal cent eiv habilit habilita habilitada habilitades habilitaia habilitaien habilitaies habilitam habilitant habilitar habilitara habilitaran habilitarem habilitaren habilitares habilitareu habilitaria habilitarien habilitaries habilitariva habilitariven habilitarives habilitarà habilitaràs habilitaré habilitaríem habilitaríeu habilitarívem habilitaríveu habilitassen habilitasses habilitassin habilitassis habilitat habilitats habilitau habilitava habilitaven habilitaves habilitavi habilitavo habilite habiliteguem habiliteguessa habiliteguessen habiliteguesses habilitegueu habilitegués habiliteguéssom habiliteguéssou habilitem habiliten habilites habilitessa habilitessen habilitesses habilitessi habilitessin habilitessis habiliteu habiliti habilitin habilitis habilito habilitos habilits habilità habilitàiem habilitàieu habilitàrem habilitàreu habilitàs habilitàssem habilitàsseu habilitàssim habilitàssiu habilitàvem habilitàvets habilitàveu habilitàvom habilités habilitéssem habilitésseu habilitéssim habilitéssiu habilití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
habilitar

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
habilidade

habitació /a.bi.ta.siˈo/ n fem
aposento

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
habitante
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ alg ant bal cent eiv habit habita habitada habitades habitaia habitaien habitaies habitam habitant habitar habitara habitaran habitarem habitaren habitares habitareu habitaria habitarien habitaries habitariva habitariven habitarives habitarà habitaràs habitaré habitaríem habitaríeu habitarívem habitaríveu habitassen habitasses habitassin habitassis habitat habitats habitau habitava habitaven habitaves habitavi habitavo habite habiteguem habiteguessa habiteguessen habiteguesses habitegueu habitegués habiteguéssom habiteguéssou habitem habiten habites habitessa habitessen habitesses habitessi habitessin habitessis habiteu habiti habitin habitis habito habitos habits habità habitàiem habitàieu habitàrem habitàreu habitàs habitàssem habitàsseu habitàssim habitàssiu habitàvem habitàvets habitàveu habitàvom habités habitéssem habitésseu habitéssim habitéssiu habití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
habitar

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
habitual

habitualment /a.bi.tuˌaɫˈment/ /a.βi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈment/ /ə.βi.tuˌaɫˈmen/ adv
habitualmente

habituar /a.bi.tuˈaɾ/ /a.βi.tuˈa/ /ə.βi.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) habitua habituada habituades habituam habituant habituar habituara habituaran habituarem habituaren habituares habituareu habituaria habituarien habituaries habituarà habituaràs habituaré habituaríem habituaríeu habituassen habituasses habituassin habituassis habituat habituats habituau habituava habituaven habituaves habitue habituem habituen habitues habituessen habituesses habituessin habituessis habitueu habituo habituu habituà habituàrem habituàreu habituàs habituàssem habituàsseu habituàssim habituàssiu habituàvem habituàveu habitués habituéssem habituésseu habituéssim habituéssiu habituí habituï habituïn habituïs occ sept val v
habituar

hac /ˈak/ n fem
agá

hadró n masc
hádron hadrão

hafni n masc
háfnio

hagiotopònim /a.d͡ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /a.ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /ə.ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /ə.ʒi.u.tuˈpɔ.nim/ n masc
hagiotopônimo

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ adj masc
haitiano
Relatiu o pertanyent a Haití.

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ n masc
haitiano
Persona que habita o és originària de Haití.

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
haxixe

halal /haˈɫaɫ/ /həˈɫaɫ/ halal adj
halal

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
auréola halo

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
halogênio

ham /ˈam/ n masc
anzol

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
andebol

haplologia /a.pɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.pɫo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pɫo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
haplologia

harem /aˈɾem/ /əˈɾɛm/ n masc
harém
Secció de la casa dels musulmans on viuen les dones.
Grup de dones que viuen a casa del cap d'una família musulmana, que poden ser familiars, concubines o personal del servei domèstic.

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
harmonia

harmoniosament /ar.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈment/ /ər.mu.niˌo.zəˈmen/ /əɾ.mo.niˌo.zəˈment/ adv
harmoniosamente

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) harmonitz harmonitza harmonitzada harmonitzades harmonitzam harmonitzant harmonitzar harmonitzara harmonitzaran harmonitzarem harmonitzaren harmonitzares harmonitzareu harmonitzaria harmonitzarien harmonitzaries harmonitzarà harmonitzaràs harmonitzaré harmonitzaríem harmonitzaríeu harmonitzassen harmonitzasses harmonitzassin harmonitzassis harmonitzat harmonitzats harmonitzau harmonitzava harmonitzaven harmonitzaves harmonitze harmonitzem harmonitzen harmonitzes harmonitzessen harmonitzesses harmonitzessin harmonitzessis harmonitzeu harmonitzi harmonitzin harmonitzis harmonitzo harmonitzà harmonitzàrem harmonitzàreu harmonitzàs harmonitzàssem harmonitzàsseu harmonitzàssim harmonitzàssiu harmonitzàvem harmonitzàveu harmonitzés harmonitzéssem harmonitzésseu harmonitzéssim harmonitzéssiu harmonitzí occ sept val v
harmonizar
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
gaita

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
arúspice
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
hássio

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
haussa hauçá
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
ter
Tenir en possessió.

haver de v
ter que
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
haver

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ adj masc
havano
Relatiu o pertanyent a l'Havana.

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ n masc
havano
Persona que habita o és originària de l'Havana.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
havaiano
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
havaiano
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

he he /ˈheˈhe/ Interjection
hehe

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
hebraico
Llengua semítica parlada a Israel.

hecatombe /e.kaˈtom.be/ /ə.kəˈtom.bə/ n fem
hecatombe

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
hectare

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ n masc
hedonismo

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ n fem
hegemonia

heli n masc
hélio

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
helicóptero
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

heliotropi /ə.ɫi.oˈtɾɔ.pi/ /ə.ɫi.uˈtɾɔ.pi/ n masc
heliotrópio
Planta del gènere Heliotropium de flors oloroses i petites en cimes denses que només apareixen a la cara de la planta que dóna al Sol.

hel·lenisme /e.ɫeˈniz.me/ /eɫ.ɫeˈniz.me/ /ə.ɫəˈniz.mə/ /əɫ.ɫəˈniz.mə/ n masc
helenismo

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hel·lenitz hel·lenitza hel·lenitzada hel·lenitzades hel·lenitzam hel·lenitzant hel·lenitzar hel·lenitzara hel·lenitzaran hel·lenitzarem hel·lenitzaren hel·lenitzares hel·lenitzareu hel·lenitzaria hel·lenitzarien hel·lenitzaries hel·lenitzarà hel·lenitzaràs hel·lenitzaré hel·lenitzaríem hel·lenitzaríeu hel·lenitzassen hel·lenitzasses hel·lenitzassin hel·lenitzassis hel·lenitzat hel·lenitzats hel·lenitzau hel·lenitzava hel·lenitzaven hel·lenitzaves hel·lenitze hel·lenitzem hel·lenitzen hel·lenitzes hel·lenitzessen hel·lenitzesses hel·lenitzessin hel·lenitzessis hel·lenitzeu hel·lenitzi hel·lenitzin hel·lenitzis hel·lenitzo hel·lenitzà hel·lenitzàrem hel·lenitzàreu hel·lenitzàs hel·lenitzàssem hel·lenitzàsseu hel·lenitzàssim hel·lenitzàssiu hel·lenitzàvem hel·lenitzàveu hel·lenitzés hel·lenitzéssem hel·lenitzésseu hel·lenitzéssim hel·lenitzéssiu hel·lenitzí occ sept val v
helenizar

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ adj
helénico

hematologia /e.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /ə.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ /ə.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
hematologia

hematològic /e.ma.toˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.ma.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.tuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
hematológico

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
hematoma

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ n fem
hematúria

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
hemisfério

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
hemoglobina

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ n fem
hemorragia

hendíadis /enˈði.a.ðis/ /ənˈði.ə.ðis/ n masc
hendíadis

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
hepatite

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
heptágono

hepàtic /eˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
hepático

herba /ˈer.bə/ n fem
erva grama

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ adj masc
herbáceo
De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.
Dit de les plantes no lignificades o amb la tija més o menys dura i rígida, en contraposició amb les plantes llenyoses.

herbari /eɾˈba.ɾi/ n masc
herbário

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) heret hereta heretada heretades heretam heretant heretar heretara heretaran heretarem heretaren heretares heretareu heretaria heretarien heretaries heretarà heretaràs heretaré heretaríem heretaríeu heretassen heretasses heretassin heretassis heretat heretats heretau heretava heretaven heretaves herete heretem hereten heretes heretessen heretesses heretessin heretessis hereteu hereti heretin heretis hereto heretà heretàrem heretàreu heretàs heretàssem heretàsseu heretàssim heretàssiu heretàvem heretàveu heretés heretéssem heretésseu heretéssim heretéssiu heretí occ sept val v
herdar
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
herege

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
herdeiro
Persona que rep una herència.
primogénito
Primogènit home, que antigament tenia el dret a la part més important de l'herència, és a dir, l'hisenda i les terres.

hermenèutica n fem
hermenêutica

hermèticament /erˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈment/ /ərˌmɛ.ti.kəˈmen/ /əɾˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
hermeticamente

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
herói

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ adj masc
heróico

heroicament /eˌɾɔj.kaˈmen/ /eˌɾɔj.kaˈment/ /əˌɾɔj.kəˈmen/ /əˌɾɔj.kəˈment/ adv
heroicamente

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n fem
heroína
Forma femenina de heroi.

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
heroína cavalo
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
hertz

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
herança
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
herético

hesitar /e.ziˈta/ /e.ziˈtaɾ/ /ə.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hesit hesita hesitada hesitades hesitam hesitant hesitar hesitara hesitaran hesitarem hesitaren hesitares hesitareu hesitaria hesitarien hesitaries hesitarà hesitaràs hesitaré hesitaríem hesitaríeu hesitassen hesitasses hesitassin hesitassis hesitat hesitats hesitau hesitava hesitaven hesitaves hesite hesitem hesiten hesites hesitessen hesitesses hesitessin hesitessis hesiteu hesiti hesitin hesitis hesito hesità hesitàrem hesitàreu hesitàs hesitàssem hesitàsseu hesitàssim hesitàssiu hesitàvem hesitàveu hesités hesitéssem hesitésseu hesitéssim hesitéssiu hesití occ sept val v
hesitar

hetero- prefix
hetero-

heterofòbia /e.te.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.tə.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
heterofobia

heteropatriarcat /ˌe.te.ɾo.pa.tɾi.aɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾo.pə.tɾi.əɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾu.pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
heteropatriarcado

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ adj
heterossexual

heterosexualitat /ˌe.te.ɾo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
heterossexualidade

heterònim /e.teˈɾɔ.nim/ /ə.təˈɾɔ.nim/ n masc
heterónimo

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
hera trepadeira

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// n fem
heurística

hexadecimal /eɡ.za.ðe.siˈmaɫ/ /əɡ.zə.ðə.siˈmaɫ/ adj
hexadecimal

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
hexágono

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
hibernação

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hibern hiberna hibernada hibernades hibernam hibernant hibernar hibernara hibernaran hibernarem hibernaren hibernares hibernareu hibernaria hibernarien hibernaries hibernarà hibernaràs hibernaré hibernaríem hibernaríeu hibernassen hibernasses hibernassin hibernassis hibernat hibernats hibernau hibernava hibernaven hibernaves hiberne hibernem hibernen hibernes hibernessen hibernesses hibernessin hibernessis hiberneu hiberni hibernin hibernis hiberno hibernà hibernàrem hibernàreu hibernàs hibernàssem hibernàsseu hibernàssim hibernàssiu hibernàvem hibernàveu hibernés hibernéssem hibernésseu hibernéssim hibernéssiu hiberní occ sept val v
hibernar

hibridar /i.bɾiˈðaɾ/ /i.βɾiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hibrid hibrida hibridada hibridades hibridam hibridant hibridar hibridara hibridaran hibridarem hibridaren hibridares hibridareu hibridaria hibridarien hibridaries hibridarà hibridaràs hibridaré hibridaríem hibridaríeu hibridassen hibridasses hibridassin hibridassis hibridat hibridats hibridau hibridava hibridaven hibridaves hibride hibridem hibriden hibrides hibridessen hibridesses hibridessin hibridessis hibrideu hibridi hibridin hibridis hibrido hibridà hibridàrem hibridàreu hibridàs hibridàssem hibridàsseu hibridàssim hibridàssiu hibridàvem hibridàveu hibridés hibridéssem hibridésseu hibridéssim hibridéssiu hibridí occ sept val v
hibridar

hidrat /iˈðɾat/ n masc
hidrato

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hidrogénio hidrogênio

hidrogenar /i.ðɾo.d͡ʒeˈnaɾ/ /i.ðɾo.ʒeˈna/ /i.ðɾu.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hidrogena hidrogenada hidrogenades hidrogenam hidrogenant hidrogenar hidrogenara hidrogenaran hidrogenarem hidrogenaren hidrogenares hidrogenareu hidrogenaria hidrogenarien hidrogenaries hidrogenarà hidrogenaràs hidrogenaré hidrogenaríem hidrogenaríeu hidrogenassen hidrogenasses hidrogenassin hidrogenassis hidrogenat hidrogenats hidrogenau hidrogenava hidrogenaven hidrogenaves hidrogene hidrogenem hidrogenen hidrogenes hidrogenessen hidrogenesses hidrogenessin hidrogenessis hidrogeneu hidrogeni hidrogenin hidrogenis hidrogeno hidrogenà hidrogenàrem hidrogenàreu hidrogenàs hidrogenàssem hidrogenàsseu hidrogenàssim hidrogenàssiu hidrogenàvem hidrogenàveu hidrogenés hidrogenéssem hidrogenésseu hidrogenéssim hidrogenéssiu hidrogení hidrogèn occ sept val v
hidrogenar

hidronímia /i.ðɾoˈni.mi.a/ /i.ðɾoˈni.mi.ə/ /i.ðɾuˈni.mi.ə/ n fem
hidronimia

hidrostàtic /i.ðɾosˈta.tik/ /i.ðɾusˈta.tik/ adj masc
hidrostático

hidroxil /i.ðɾokˈsiɫ/ /i.ðɾukˈsiɫ/ n masc
hidroxila

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ n masc
hidrónimo hidrônimo

hiena /ˈje.na/ n fem
hiena

hiena tacada n fem
hiena-malhada

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
higiene

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
higiénico

higiènicament /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈment/ /i.ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈment/ adv
higienicamente

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
hijabe

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
hino

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
hindi
Llengua parlada a l'Índia.

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
hiperinflação

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hipertexto

hipertrofiar /i.per.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈaɾ/ /i.pər.tɾu.fiˈa/ /i.pəɾ.tɾo.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hipertrofia hipertrofiada hipertrofiades hipertrofiam hipertrofiant hipertrofiar hipertrofiara hipertrofiaran hipertrofiarem hipertrofiaren hipertrofiares hipertrofiareu hipertrofiaria hipertrofiarien hipertrofiaries hipertrofiarà hipertrofiaràs hipertrofiaré hipertrofiaríem hipertrofiaríeu hipertrofiassen hipertrofiasses hipertrofiassin hipertrofiassis hipertrofiat hipertrofiats hipertrofiau hipertrofiava hipertrofiaven hipertrofiaves hipertrofie hipertrofiem hipertrofien hipertrofies hipertrofiessen hipertrofiesses hipertrofiessin hipertrofiessis hipertrofieu hipertrofii hipertrofio hipertrofià hipertrofiàrem hipertrofiàreu hipertrofiàs hipertrofiàssem hipertrofiàsseu hipertrofiàssim hipertrofiàssiu hipertrofiàvem hipertrofiàveu hipertrofiés hipertrofiéssem hipertrofiésseu hipertrofiéssim hipertrofiéssiu hipertrofií hipertrofiï hipertrofiïn hipertrofiïs occ sept val v
hipertrofiar

hiperventilar /i.per.βen.tiˈɫa/ /i.peɾ.ven.tiˈɫaɾ/ /i.peɾ.βen.tiˈɫa/ /i.pər.bən.tiˈɫa/ /i.pəɾ.vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hiperventil hiperventila hiperventilada hiperventilades hiperventilam hiperventilant hiperventilar hiperventilara hiperventilaran hiperventilarem hiperventilaren hiperventilares hiperventilareu hiperventilaria hiperventilarien hiperventilaries hiperventilarà hiperventilaràs hiperventilaré hiperventilaríem hiperventilaríeu hiperventilassen hiperventilasses hiperventilassin hiperventilassis hiperventilat hiperventilats hiperventilau hiperventilava hiperventilaven hiperventilaves hiperventile hiperventilem hiperventilen hiperventiles hiperventilessen hiperventilesses hiperventilessin hiperventilessis hiperventileu hiperventili hiperventilin hiperventilis hiperventilo hiperventilà hiperventilàrem hiperventilàreu hiperventilàs hiperventilàssem hiperventilàsseu hiperventilàssim hiperventilàssiu hiperventilàvem hiperventilàveu hiperventilés hiperventiléssem hiperventilésseu hiperventiléssim hiperventiléssiu hiperventilí occ sept val v
hiperventilar

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
hiperónimo

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
hipnose

hipnotitzador /ib.no.ti.d͡zaˈðo/ /ib.no.ti.d͡zəˈðo/ /ib.no.ti.zaˈðoɾ/ /ib.nu.ti.d͡zəˈðo/ n masc
hipnotizador

hipnotitzar /ib.no.tiˈd͡za/ /ib.no.tiˈza/ /ib.no.tiˈzaɾ/ /ib.nu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipnotitz hipnotitza hipnotitzada hipnotitzades hipnotitzam hipnotitzant hipnotitzar hipnotitzara hipnotitzaran hipnotitzarem hipnotitzaren hipnotitzares hipnotitzareu hipnotitzaria hipnotitzarien hipnotitzaries hipnotitzarà hipnotitzaràs hipnotitzaré hipnotitzaríem hipnotitzaríeu hipnotitzassen hipnotitzasses hipnotitzassin hipnotitzassis hipnotitzat hipnotitzats hipnotitzau hipnotitzava hipnotitzaven hipnotitzaves hipnotitze hipnotitzem hipnotitzen hipnotitzes hipnotitzessen hipnotitzesses hipnotitzessin hipnotitzessis hipnotitzeu hipnotitzi hipnotitzin hipnotitzis hipnotitzo hipnotitzà hipnotitzàrem hipnotitzàreu hipnotitzàs hipnotitzàssem hipnotitzàsseu hipnotitzàssim hipnotitzàssiu hipnotitzàvem hipnotitzàveu hipnotitzés hipnotitzéssem hipnotitzésseu hipnotitzéssim hipnotitzéssiu hipnotitzí occ sept val v
hipnotizar

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
hipocampo
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
hipocondria

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
hipocrisia

hiponatrèmia /i.po.naˈtɾɛ.mi.a/ /i.po.nəˈtɾɛ.mi.ə/ /i.pu.nəˈtɾɛ.mi.ə/ n fem
hiponatremia

hipopotomonstrosesquipedaliofòbia /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.ses.ki.peˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.a/ /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.səs.ki.pəˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.βi.ə/ n fem
hipopotomonstrosesquipedaliofobia

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
hipopótamo

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
hipoteca

hipotecable /i.po.teˈka.bɫe/ /i.po.teˈka.βɫe/ /i.po.teˈkab.bɫe/ /i.po.təˈkab.bɫə/ /i.pu.təˈka.βɫə/ /i.pu.təˈkab.bɫə/ adj
hipotecável
Que es pot hipotecar.

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipotec hipoteca hipotecada hipotecades hipotecam hipotecant hipotecar hipotecara hipotecaran hipotecarem hipotecaren hipotecares hipotecareu hipotecaria hipotecarien hipotecaries hipotecarà hipotecaràs hipotecaré hipotecaríem hipotecaríeu hipotecassen hipotecasses hipotecassin hipotecassis hipotecat hipotecats hipotecau hipotecava hipotecaven hipotecaves hipoteco hipotecà hipotecàrem hipotecàreu hipotecàs hipotecàssem hipotecàsseu hipotecàssim hipotecàssiu hipotecàvem hipotecàveu hipoteque hipotequem hipotequen hipoteques hipotequessen hipotequesses hipotequessin hipotequessis hipotequeu hipotequi hipotequin hipotequis hipotequés hipotequéssem hipotequésseu hipotequéssim hipotequéssiu hipotequí occ sept val v
hipotecar

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
hipotenusa

hipotèticament /i.poˌtɛ.ti.kaˈmen/ /i.poˌtɛ.ti.kaˈment/ /i.poˌtɛ.ti.kəˈment/ /i.puˌtɛ.ti.kəˈmen/ adv
hipoteticamente

hipèrbaton /iˈpɛr.bə.tun/ /iˈpɛɾ.ba.ton/ /iˈpɛɾ.bə.ton/ n masc
hipérbato

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
hipérbole

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ adj
hipócrita
Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
hipócrita
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
hipódromo

hipònim /iˈpɔ.nim/ n masc
hipónimo

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
hipótese suposição

hisenda pública n fem
finanças públicas

hisop /iˈzɔp/ n masc
hyssopo

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) his hissa hissada hissades hissam hissant hissar hissara hissaran hissarem hissaren hissares hissareu hissaria hissarien hissaries hissarà hissaràs hissaré hissaríem hissaríeu hissassen hissasses hissassin hissassis hissat hissats hissau hissava hissaven hissaves hisse hissem hissen hisses hissessen hissesses hissessin hissessis hisseu hissi hissin hissis hisso hissà hissàrem hissàreu hissàs hissàssem hissàsseu hissàssim hissàssiu hissàvem hissàveu hissés hisséssem hissésseu hisséssim hisséssiu hissí occ sept val v
içar

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histologia

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
historiador

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
estória história
relat
história conto
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric adj masc
histórico

històricament /isˌtɔ.ɾi.kaˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kaˈment/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈment/ adv
historicamente

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
inverno

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
estufa

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ adj
invernal

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hivern hiverna hivernada hivernades hivernam hivernant hivernar hivernara hivernaran hivernarem hivernaren hivernares hivernareu hivernaria hivernarien hivernaries hivernarà hivernaràs hivernaré hivernaríem hivernaríeu hivernassen hivernasses hivernassin hivernassis hivernat hivernats hivernau hivernava hivernaven hivernaves hiverne hivernem hivernen hivernes hivernessen hivernesses hivernessin hivernessis hiverneu hiverni hivernin hivernis hiverno hivernà hivernàrem hivernàreu hivernàs hivernàssem hivernàsseu hivernàssim hivernàssiu hivernàvem hivernàveu hivernés hivernéssem hivernésseu hivernéssim hivernéssiu hiverní occ sept val v
invernar

ho /aw/ /ew/ /o/ /u/ /w/ /əw/ /ˈo/ pronoun
o

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
oi olá
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holisme /oˈɫiz.me/ /uˈɫiz.mə/ n masc
holismo

holmi n masc
hólmio

holograma /o.ɫoˈɣɾa.ma/ /o.ɫoˈɣɾa.mə/ /u.ɫuˈɣɾa.mə/ n masc
holograma

holístic /oˈɫis.tik/ /uˈɫis.tik/ adj masc
holista

hom /ˈɔm/ pronoun
a gente

home /ˈɔ.mə/ n masc
homem varão
Persona del sexe masculí.
marido
Marit, independentment de la situació legal.

homenatge /o.meˈna.d͡ʒe/ /o.məˈna.d͡ʒə/ /u.məˈna.d͡ʒə/ n masc
homenagem

homeostàtic /o.me.osˈta.tik/ /o.mə.osˈta.tik/ /u.mə.usˈta.tik/ adj masc
homeostático

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
homeostase

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
homicídio

homo- /oˈmɔ/ /uˈmɔ/ /ˈo.mo/ /ˈɔ.mu/ prefix
homo-

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ homogènia adj masc
homogéneo

homogèniament /o.moˌd͡ʒɛ.ni.aˈmen/ /o.moˌd͡ʒɛ.ni.aˈment/ /o.moˌʒɛ.ni.aˈmen/ /o.moˌʒɛ.ni.əˈment/ /u.muˌʒɛ.ni.əˈmen/ adv
homogeneamente

homologar /o.mo.ɫoˈɣa/ /o.mo.ɫoˈɣaɾ/ /u.mu.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) homolog homologa homologada homologades homologam homologant homologar homologara homologaran homologarem homologaren homologares homologareu homologaria homologarien homologaries homologarà homologaràs homologaré homologaríem homologaríeu homologassen homologasses homologassin homologassis homologat homologats homologau homologava homologaven homologaves homologo homologue homologuem homologuen homologues homologuessen homologuesses homologuessin homologuessis homologueu homologui homologuin homologuis homologués homologuéssem homologuésseu homologuéssim homologuéssiu homologuí homologà homologàrem homologàreu homologàs homologàssem homologàsseu homologàssim homologàssiu homologàvem homologàveu occ sept val v
admitir
Contrastar els compliment de determinats requisits oficials.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homossexual
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homossexual gay
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homosexualidade homossexualidade

homosexualitzar /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈza/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) homosexualitz homosexualitza homosexualitzada homosexualitzades homosexualitzam homosexualitzant homosexualitzar homosexualitzara homosexualitzaran homosexualitzarem homosexualitzaren homosexualitzares homosexualitzareu homosexualitzaria homosexualitzarien homosexualitzaries homosexualitzarà homosexualitzaràs homosexualitzaré homosexualitzaríem homosexualitzaríeu homosexualitzassen homosexualitzasses homosexualitzassin homosexualitzassis homosexualitzat homosexualitzats homosexualitzau homosexualitzava homosexualitzaven homosexualitzaves homosexualitze homosexualitzem homosexualitzen homosexualitzes homosexualitzessen homosexualitzesses homosexualitzessin homosexualitzessis homosexualitzeu homosexualitzi homosexualitzin homosexualitzis homosexualitzo homosexualitzà homosexualitzàrem homosexualitzàreu homosexualitzàs homosexualitzàssem homosexualitzàsseu homosexualitzàssim homosexualitzàssiu homosexualitzàvem homosexualitzàveu homosexualitzés homosexualitzéssem homosexualitzésseu homosexualitzéssim homosexualitzéssiu homosexualitzí occ sept val v
homossexualizar

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ adj masc
homófono
D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
homógrafo
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
homónimo

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ adj masc
hondurenho
Relatiu o pertanyent a Hondures.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ n masc
hondurenho
Persona que habita o és originària d'Hondures.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
honesto

honestament /oˌnes.taˈmen/ /oˌnes.taˈment/ /oˌnes.təˈment/ /uˌnes.təˈmen/ adv
honestamente

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
honestidade

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
húngara
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
húngara
Natural d'Hongria.
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
honra
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ adj masc
honorário

honorificar /o.no.ɾi.fiˈka/ /o.no.ɾi.fiˈkaɾ/ /u.nu.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) honorific honorifica honorificada honorificades honorificam honorificant honorificar honorificara honorificaran honorificarem honorificaren honorificares honorificareu honorificaria honorificarien honorificaries honorificarà honorificaràs honorificaré honorificaríem honorificaríeu honorificassen honorificasses honorificassin honorificassis honorificat honorificats honorificau honorificava honorificaven honorificaves honorifico honorificà honorificàrem honorificàreu honorificàs honorificàssem honorificàsseu honorificàssim honorificàssiu honorificàvem honorificàveu honorifique honorifiquem honorifiquen honorifiques honorifiquessen honorifiquesses honorifiquessin honorifiquessis honorifiqueu honorifiqui honorifiquin honorifiquis honorifiqués honorifiquéssem honorifiquésseu honorifiquéssim honorifiquéssiu honorifiquí occ sept val v
honorificar

honorífic /o.noˈɾi.fik/ /u.nuˈɾi.fik/ adj masc
honorífico
que dona honor

honoríficament /o.noˌɾi.fi.kaˈmen/ /o.noˌɾi.fi.kaˈment/ /o.noˌɾi.fi.kəˈment/ /u.nuˌɾi.fi.kəˈmen/ adv
honorificamente

honrar /onˈra/ /onˈraɾ/ /unˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) honr honra honrada honrades honram honrant honrar honrara honraran honrarem honraren honrares honrareu honraria honrarien honraries honrarà honraràs honraré honraríem honraríeu honrassen honrasses honrassin honrassis honrat honrats honrau honrava honraven honraves honre honrem honren honres honressen honresses honressin honressis honreu honri honrin honris honro honrà honràrem honràreu honràs honràssem honràsseu honràssim honràssiu honràvem honràveu honrés honréssem honrésseu honréssim honréssiu honrí occ sept val v
honrar

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
hóquei

hoquei sobre gel n masc
hóquei no gelo

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
hora godzina

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
horizontal

horitzontalment /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈment/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈment/ /u.ɾi.d͡zunˌtaɫˈmen/ adv
horizontalmente

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
horizonte

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormona

hormonal /oɾ.moˈnaɫ/ /ur.muˈnaɫ/ adj
hormonal

horrible /oˈri.bɫe/ /oˈri.βɫe/ /oˈrib.bɫe/ /oˈrib.bɫə/ /uˈri.βɫə/ /uˈrib.bɫə/ adj
horrível

horriblement /oˌri.bɫeˈment/ /oˌri.βɫeˈmen/ /oˌrib.bɫeˈmen/ /oˌrib.bɫəˈment/ /uˌri.βɫəˈmen/ /uˌrib.bɫəˈmen/ adv
horrivelmente

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
horror

horroritzar /o.ro.ɾiˈd͡za/ /o.ro.ɾiˈza/ /o.ro.ɾiˈzaɾ/ /u.ru.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) horroritz horroritza horroritzada horroritzades horroritzam horroritzant horroritzar horroritzara horroritzaran horroritzarem horroritzaren horroritzares horroritzareu horroritzaria horroritzarien horroritzaries horroritzarà horroritzaràs horroritzaré horroritzaríem horroritzaríeu horroritzassen horroritzasses horroritzassin horroritzassis horroritzat horroritzats horroritzau horroritzava horroritzaven horroritzaves horroritze horroritzem horroritzen horroritzes horroritzessen horroritzesses horroritzessin horroritzessis horroritzeu horroritzi horroritzin horroritzis horroritzo horroritzà horroritzàrem horroritzàreu horroritzàs horroritzàssem horroritzàsseu horroritzàssim horroritzàssiu horroritzàvem horroritzàveu horroritzés horroritzéssem horroritzésseu horroritzéssim horroritzéssiu horroritzí occ sept val v
horrorizar
Causar horror.

horta /ˈɔr.ta/ /ˈɔr.tə/ /ˈɔɾ.ta/ /ˈɔɾ.tɔ/ n fem
horto

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
hospital
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalitzar /os.pi.ta.liˈd͡za/ /os.pi.ta.liˈzaɾ/ /us.pi.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hospitalitz hospitalitza hospitalitzada hospitalitzades hospitalitzam hospitalitzant hospitalitzar hospitalitzara hospitalitzaran hospitalitzarem hospitalitzaren hospitalitzares hospitalitzareu hospitalitzaria hospitalitzarien hospitalitzaries hospitalitzarà hospitalitzaràs hospitalitzaré hospitalitzaríem hospitalitzaríeu hospitalitzassen hospitalitzasses hospitalitzassin hospitalitzassis hospitalitzat hospitalitzats hospitalitzau hospitalitzava hospitalitzaven hospitalitzaves hospitalitze hospitalitzem hospitalitzen hospitalitzes hospitalitzessen hospitalitzesses hospitalitzessin hospitalitzessis hospitalitzeu hospitalitzi hospitalitzin hospitalitzis hospitalitzo hospitalitzà hospitalitzàrem hospitalitzàreu hospitalitzàs hospitalitzàssem hospitalitzàsseu hospitalitzàssim hospitalitzàssiu hospitalitzàvem hospitalitzàveu hospitalitzés hospitalitzéssem hospitalitzésseu hospitalitzéssim hospitalitzéssiu hospitalitzí occ sept val v
hospitalizar

host /ˈɔst/ n fem
exército

hostatjar /os.taˈd͡ʒa/ /os.taˈd͡ʒaɾ/ /os.təˈd͡ʒa/ /us.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hostatge hostatgem hostatgen hostatges hostatgessen hostatgesses hostatgessin hostatgessis hostatgeu hostatgi hostatgin hostatgis hostatgés hostatgéssem hostatgésseu hostatgéssim hostatgéssiu hostatgí hostatj hostatja hostatjada hostatjades hostatjam hostatjant hostatjar hostatjara hostatjaran hostatjarem hostatjaren hostatjares hostatjareu hostatjaria hostatjarien hostatjaries hostatjarà hostatjaràs hostatjaré hostatjaríem hostatjaríeu hostatjassen hostatjasses hostatjassin hostatjassis hostatjat hostatjats hostatjau hostatjava hostatjaven hostatjaves hostatjo hostatjà hostatjàrem hostatjàreu hostatjàs hostatjàssem hostatjàsseu hostatjàssim hostatjàssiu hostatjàvem hostatjàveu occ sept val v
hospedar hospedar-se
Rebre hostes a casa donant-los allotjament.

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
hóspede anfitrião
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostessa /osˈte.sa/ /osˈtə.sə/ /usˈtɛ.sə/ n fem
aeromoça

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
hostilidade

hostilment /osˌtiɫˈmen/ /osˌtiɫˈment/ /usˌtiɫˈmen/ adv
hostilmente

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
hotel

humanament /uˌma.naˈmen/ /uˌma.naˈment/ /uˌma.nəˈmen/ /uˌma.nəˈment/ adv
humanamente

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
humanidade

humanitats n fem
humanas

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humanitz humanitza humanitzada humanitzades humanitzam humanitzant humanitzar humanitzara humanitzaran humanitzarem humanitzaren humanitzares humanitzareu humanitzaria humanitzarien humanitzaries humanitzarà humanitzaràs humanitzaré humanitzaríem humanitzaríeu humanitzassen humanitzasses humanitzassin humanitzassis humanitzat humanitzats humanitzau humanitzava humanitzaven humanitzaves humanitze humanitzem humanitzen humanitzes humanitzessen humanitzesses humanitzessin humanitzessis humanitzeu humanitzi humanitzin humanitzis humanitzo humanitzà humanitzàrem humanitzàreu humanitzàs humanitzàssem humanitzàsseu humanitzàssim humanitzàssiu humanitzàvem humanitzàveu humanitzés humanitzéssem humanitzésseu humanitzéssim humanitzéssiu humanitzí occ sept val v
humanizar
Adquirir qualitats humanes.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ adj
humanóide
Que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ n neut
humanóide
Ésser que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humil /uˈmiɫ/ adj
humilde
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
humilhação

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humilia humiliada humiliades humiliam humiliant humiliar humiliara humiliaran humiliarem humiliaren humiliares humiliareu humiliaria humiliarien humiliaries humiliarà humiliaràs humiliaré humiliaríem humiliaríeu humiliassen humiliasses humiliassin humiliassis humiliat humiliats humiliau humiliava humiliaven humiliaves humilie humiliem humilien humilies humiliessen humiliesses humiliessin humiliessis humilieu humilii humilio humilià humiliàrem humiliàreu humiliàs humiliàssem humiliàsseu humiliàssim humiliàssiu humiliàvem humiliàveu humiliés humiliéssem humiliésseu humiliéssim humiliéssiu humilií humiliï humiliïn humiliïs occ sept val v
curvar
Abaixar, inclinar alguna part del cos en senyal de submissió i acatament.
humilhar
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.
humilhar-se
(pronominal) Fer actes d'humilitat.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
humildade

humilment /uˌmiɫˈmen/ /uˌmiɫˈment/ adv
humildemente

humit /uˈmit/ adj masc
húmido úmido
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
umidade humidade

humitejar /u.mi.teˈd͡ʒa/ /u.mi.teˈd͡ʒaɾ/ /u.mi.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) humitege humitegem humitegen humiteges humitegessen humitegesses humitegessin humitegessis humitegeu humitegi humitegin humitegis humitegés humitegéssem humitegésseu humitegéssim humitegéssiu humitegí humiteig humiteja humitejada humitejades humitejam humitejant humitejar humitejara humitejaran humitejarem humitejaren humitejares humitejareu humitejaria humitejarien humitejaries humitejarà humitejaràs humitejaré humitejaríem humitejaríeu humitejassen humitejasses humitejassin humitejassis humitejat humitejats humitejau humitejava humitejaven humitejaves humitejo humitejà humitejàrem humitejàreu humitejàs humitejàssem humitejàsseu humitejàssim humitejàssiu humitejàvem humitejàveu occ sept val v
umectar

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
humor
Qualsevol líquid d'un ésser viu, sigui normal o patològic.
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà n masc
humano

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
furacão

hàbil /ˈa.βiɫ/ adj
hábil
Apte, adequat, a propòsit.

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ n masc
habitat
Localització on viu la població humana.
Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
hamster

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
hérnia

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
híbrido
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

híligaynon /ˈi.ɫi.ɣaj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.nun/ n masc
hiligaynon
Llengua parlada a les Filipines.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
hóstia
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
úmero

hússar /ˈu.saɾ/ /ˈu.sər/ n masc
hussardo
Membre d'algunes unitats de cavalleria (motoritzada) modernes, les quals en altres èpoques estaven formades per hússars de la primera accepció.

i conjunction
e
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ n masc
vovô
(infantil) Avi.

iambe n masc
iambo

ianqui n neut
ianque

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
jarda
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

ibèric /iˈβɛ.ɾik/ adj masc
ibérico

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
ícone

iconoclasta /i.ko.noˈkɫas.ta/ /i.ku.nuˈkɫas.tə/ n neut
iconoclasta

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
iconografia

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
icterícia

ictus /ˈik.tus/ n masc
acidente vascular cerebral

idea /iˈðe.a/ n fem
ideia idéia
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
ideal
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
ideal
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.
Idea o conjunt d'idees considerades per una persona o grup com a objectiu principal i final.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
idealismo

idealitzar /i.ðe.a.lidˈza/ /i.ðe.a.liˈzaɾ/ /i.ðe.ə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idealitz idealitza idealitzada idealitzades idealitzam idealitzant idealitzar idealitzara idealitzaran idealitzarem idealitzaren idealitzares idealitzareu idealitzaria idealitzarien idealitzaries idealitzarà idealitzaràs idealitzaré idealitzaríem idealitzaríeu idealitzassen idealitzasses idealitzassin idealitzassis idealitzat idealitzats idealitzau idealitzava idealitzaven idealitzaves idealitze idealitzem idealitzen idealitzes idealitzessen idealitzesses idealitzessin idealitzessis idealitzeu idealitzi idealitzin idealitzis idealitzo idealitzà idealitzàrem idealitzàreu idealitzàs idealitzàssem idealitzàsseu idealitzàssim idealitzàssiu idealitzàvem idealitzàveu idealitzés idealitzéssem idealitzésseu idealitzéssim idealitzéssiu idealitzí occ sept val v
idealizar

idear /i.ðeˈa/ /i.ðeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idea ideada ideades ideam ideant idear ideara idearan idearem idearen ideares ideareu idearia idearien idearies idearà idearàs idearé idearíem idearíeu ideassen ideasses ideassin ideassis ideat ideats ideau ideava ideaven ideaves idee ideem ideen idees ideessen ideesses ideessin ideessis ideeu idei ideo ideà ideàrem ideàreu ideàs ideàssem ideàsseu ideàssim ideàssiu ideàvem ideàveu ideés ideéssem ideésseu ideéssim ideéssiu ideí ideï ideïn ideïs occ sept val v
idear

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) identific identifica identificada identificades identificam identificant identificar identificara identificaran identificarem identificaren identificares identificareu identificaria identificarien identificaries identificarà identificaràs identificaré identificaríem identificaríeu identificassen identificasses identificassin identificassis identificat identificats identificau identificava identificaven identificaves identifico identificà identificàrem identificàreu identificàs identificàssem identificàsseu identificàssim identificàssiu identificàvem identificàveu identifique identifiquem identifiquen identifiques identifiquessen identifiquesses identifiquessin identifiquessis identifiqueu identifiqui identifiquin identifiquis identifiqués identifiquéssem identifiquésseu identifiquéssim identifiquéssiu identifiquí occ sept val v
identificar

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
identidade

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ideologia

idil·li /iˈðiɫ.ɫi/ n masc
idílio

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
idioleto

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
idioma
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ adj masc
idiopático

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
idiossincrasia

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ adj
idiota
(medicina) Dit de qui pateix idiòcia.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
idiota
(pejoratiu) estúpid

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idolatr idolatra idolatrada idolatrades idolatram idolatrant idolatrar idolatrara idolatraran idolatrarem idolatraren idolatrares idolatrareu idolatraria idolatrarien idolatraries idolatrarà idolatraràs idolatraré idolatraríem idolatraríeu idolatrassen idolatrasses idolatrassin idolatrassis idolatrat idolatrats idolatrau idolatrava idolatraven idolatraves idolatre idolatrem idolatren idolatres idolatressen idolatresses idolatressin idolatressis idolatreu idolatri idolatrin idolatris idolatro idolatrà idolatràrem idolatràreu idolatràs idolatràssem idolatràsseu idolatràssim idolatràssiu idolatràvem idolatràveu idolatrés idolatréssem idolatrésseu idolatréssim idolatréssiu idolatrí occ sept val v
idolatrar

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
idolatria

idèntic adj masc
idêntico

idènticament /iˌðɛn.ti.kaˈmen/ /iˌðɛn.ti.kaˈment/ /iˌðɛn.ti.kəˈmen/ /iˌðɛn.ti.kəˈment/ adv
identicamente

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ adj masc
idílico

ien /ˈjen/ n masc
iene

iglú /iˈɣɫu/ n masc
iglu
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

igni /ˈiŋ.ni/ /ˈiɡ.ni/ ígnia adj masc
ígneo

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ignor ignora ignorada ignorades ignoram ignorant ignorar ignorara ignoraran ignorarem ignoraren ignorares ignorareu ignoraria ignorarien ignoraries ignorarà ignoraràs ignoraré ignoraríem ignoraríeu ignorassen ignorasses ignorassin ignorassis ignorat ignorats ignorau ignorava ignoraven ignoraves ignore ignorem ignoren ignores ignoressen ignoresses ignoressin ignoressis ignoreu ignori ignorin ignoris ignoro ignorà ignoràrem ignoràreu ignoràs ignoràssem ignoràsseu ignoràssim ignoràssiu ignoràvem ignoràveu ignorés ignoréssem ignorésseu ignoréssim ignoréssiu ignorí occ sept val v
ignorar
No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
ignorância

igual /iˈɣwaɫ/ adj
igual
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igual /iˈɣwaɫ/ n masc
igual
Signe emprat en matemàtiques per equiparar dues expressions numèriques o algebraiques.

igualar /i.ɣwaˈɫa/ /i.ɣwaˈɫaɾ/ /i.ɣwəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) igual iguala igualada igualades igualam igualant igualar igualara igualaran igualarem igualaren igualares igualareu igualaria igualarien igualaries igualarà igualaràs igualaré igualaríem igualaríeu igualassen igualasses igualassin igualassis igualat igualats igualau igualava igualaven igualaves iguale igualem igualen iguales igualessen igualesses igualessin igualessis igualeu iguali igualin igualis igualo igualà igualàrem igualàreu igualàs igualàssem igualàsseu igualàssim igualàssiu igualàvem igualàveu igualés igualéssem igualésseu igualéssim igualéssiu igualí occ sept val v
igualar
Fer que diverses coses es tornin iguals, posar al mateix nivell.
Ser igual una persona o cosa a una altra.

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
igualmente

iguals /iˈɣwaɫs/ Interjection
iguais

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
igualdade

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
iguana

illa /ˈi.ʎa/ n fem
ilha
Porció de terra isolada per la mar.

illes Balears pn
Baleares

illes Britàniques pn
Ilhas Britânicas
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Ilhas Cook

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Faroé

illes Mariannes Septentrionals pn
Marianas Setentrionais

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ pn
Ilhas Marshall
Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

illes Turks i Caicos pn
Turks e Caicos

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
ilegal

il·legalitat /i.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
ilegalidade

il·legalitzar /i.ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /i.ɫe.ɣa.ɫiˈza/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈzaɾ/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) il·legalitz il·legalitza il·legalitzada il·legalitzades il·legalitzam il·legalitzant il·legalitzar il·legalitzara il·legalitzaran il·legalitzarem il·legalitzaren il·legalitzares il·legalitzareu il·legalitzaria il·legalitzarien il·legalitzaries il·legalitzarà il·legalitzaràs il·legalitzaré il·legalitzaríem il·legalitzaríeu il·legalitzassen il·legalitzasses il·legalitzassin il·legalitzassis il·legalitzat il·legalitzats il·legalitzau il·legalitzava il·legalitzaven il·legalitzaves il·legalitze il·legalitzem il·legalitzen il·legalitzes il·legalitzessen il·legalitzesses il·legalitzessin il·legalitzessis il·legalitzeu il·legalitzi il·legalitzin il·legalitzis il·legalitzo il·legalitzà il·legalitzàrem il·legalitzàreu il·legalitzàs il·legalitzàssem il·legalitzàsseu il·legalitzàssim il·legalitzàssiu il·legalitzàvem il·legalitzàveu il·legalitzés il·legalitzéssem il·legalitzésseu il·legalitzéssim il·legalitzéssiu il·legalitzí occ sept val v
ilegalizar

il·legalment /i.ɫeˌɣaɫˈmen/ /i.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈment/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈment/ adv
ilegalmente

il·legibilitat /i.ɫe.d͡ʒi.βi.ɫiˈtat/ /i.ɫe.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.d͡ʒi.bi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ʒi.bi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ʒi.βi.ɫiˈtat/ n fem
ilegibilidade

il·legible /i.ɫeˈd͡ʒi.βɫe/ /i.ɫeˈʒi.βɫe/ /i.ɫəˈʒi.βɫə/ /iɫ.ɫeˈd͡ʒi.bɫe/ /iɫ.ɫeˈʒib.bɫe/ /iɫ.ɫəˈʒib.bɫə/ adj
ilegível

il·luminació /i.ɫu.mi.na.siˈo/ /i.ɫu.mi.nə.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.na.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.nə.siˈo/ n fem
iluminação
Efecte i acte d'il·luminar.

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) il·lumina il·luminada il·luminades il·luminam il·luminant il·luminar il·luminara il·luminaran il·luminarem il·luminaren il·luminares il·luminareu il·luminaria il·luminarien il·luminaries il·luminarà il·luminaràs il·luminaré il·luminaríem il·luminaríeu il·luminassen il·luminasses il·luminassin il·luminassis il·luminat il·luminats il·luminau il·luminava il·luminaven il·luminaves il·lumine il·luminem il·luminen il·lumines il·luminessen il·luminesses il·luminessin il·luminessis il·lumineu il·lumini il·luminin il·luminis il·lumino il·luminà il·luminàrem il·luminàreu il·luminàs il·luminàssem il·luminàsseu il·luminàssim il·luminàssiu il·luminàvem il·luminàveu il·luminés il·luminéssem il·luminésseu il·luminéssim il·luminéssiu il·luminí il·lumín occ sept val v
iluminar
Donar llum o esplendor.
Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.
Il·lustrar l'enteniment amb ciències o estudis.

il·lusionista /i.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /i.ɫu.zi.oˈnis.te/ /i.ɫu.zi.uˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.te/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.uˈnis.tə/ n neut
ilusionista

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
ilusão
Engany de la percepció.

il·lustrar /i.ɫusˈtɾa/ /iɫ.ɫusˈtɾa/ /iɫ.ɫusˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) il·lustr il·lustra il·lustrada il·lustrades il·lustram il·lustrant il·lustrar il·lustrara il·lustraran il·lustrarem il·lustraren il·lustrares il·lustrareu il·lustraria il·lustrarien il·lustraries il·lustrarà il·lustraràs il·lustraré il·lustraríem il·lustraríeu il·lustrassen il·lustrasses il·lustrassin il·lustrassis il·lustrat il·lustrats il·lustrau il·lustrava il·lustraven il·lustraves il·lustre il·lustrem il·lustren il·lustres il·lustressen il·lustresses il·lustressin il·lustressis il·lustreu il·lustri il·lustrin il·lustris il·lustro il·lustrà il·lustràrem il·lustràreu il·lustràs il·lustràssem il·lustràsseu il·lustràssim il·lustràssiu il·lustràvem il·lustràveu il·lustrés il·lustréssem il·lustrésseu il·lustréssim il·lustréssiu il·lustrí occ sept val v
ilustrar
Donar llum a l'enteniment.

il·lustre /iɫˈɫus.tɾe/ /iɫˈɫus.tɾə/ /iˈɫus.tɾe/ /iˈɫus.tɾə/ adj
ilustre

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ il·lícita adj
ilícito
Que està fora de la legalitat, de la moral o de les regles establertes.

il·lògic /iɫˈɫɔ.d͡ʒik/ /iɫˈɫɔ.ʒik/ /iˈɫɔ.d͡ʒik/ /iˈɫɔ.ʒik/ adj masc
antilógico

il·lògicament /iɫˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /iˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
ilogicamente

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
imaginação

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imagina imaginada imaginades imaginam imaginant imaginar imaginara imaginaran imaginarem imaginaren imaginares imaginareu imaginaria imaginarien imaginaries imaginarà imaginaràs imaginaré imaginaríem imaginaríeu imaginassen imaginasses imaginassin imaginassis imaginat imaginats imaginau imaginava imaginaven imaginaves imagine imaginem imaginen imagines imaginessen imaginesses imaginessin imaginessis imagineu imagini imaginin imaginis imagino imaginà imaginàrem imaginàreu imaginàs imaginàssem imaginàsseu imaginàssim imaginàssiu imaginàvem imaginàveu imaginés imaginéssem imaginésseu imaginéssim imaginéssiu imaginí imagín occ sept val v
imaginar
Inventar, recrear una imatge a la ment.
Somniar, desitjar, idear sense fonament.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
imaginário

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
ímã íman

imantar /i.manˈta/ /i.manˈtaɾ/ /i.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imant imanta imantada imantades imantam imantant imantar imantara imantaran imantarem imantaren imantares imantareu imantaria imantarien imantaries imantarà imantaràs imantaré imantaríem imantaríeu imantassen imantasses imantassin imantassis imantat imantats imantau imantava imantaven imantaves imante imantem imanten imantes imantessen imantesses imantessin imantessis imanteu imanti imantin imantis imanto imantà imantàrem imantàreu imantàs imantàssem imantàsseu imantàssim imantàssiu imantàvem imantàveu imantés imantéssem imantésseu imantéssim imantéssiu imantí occ sept val v
magnetizar

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
imagem fotografia

imbricar /im.bɾiˈka/ /im.bɾiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imbric imbrica imbricada imbricades imbricam imbricant imbricar imbricara imbricaran imbricarem imbricaren imbricares imbricareu imbricaria imbricarien imbricaries imbricarà imbricaràs imbricaré imbricaríem imbricaríeu imbricassen imbricasses imbricassin imbricassis imbricat imbricats imbricau imbricava imbricaven imbricaves imbrico imbricà imbricàrem imbricàreu imbricàs imbricàssem imbricàsseu imbricàssim imbricàssiu imbricàvem imbricàveu imbrique imbriquem imbriquen imbriques imbriquessen imbriquesses imbriquessin imbriquessis imbriqueu imbriqui imbriquin imbriquis imbriqués imbriquéssem imbriquésseu imbriquéssim imbriquéssiu imbriquí occ sept val v
imbricar

imbuir /im.buˈi/ /im.buˈiɾ/ bal imbueix imbueixen imbueixes imbueixi imbueixin imbueixis imbueixo imbuesc imbuesqui imbuesquin imbuesquis imbuint imbuir imbuiran imbuirem imbuireu imbuiria imbuirien imbuiries imbuirà imbuiràs imbuiré imbuiríem imbuiríeu imbuí imbuíem imbuíeu imbuírem imbuíreu imbuís imbuíssem imbuísseu imbuíssim imbuíssiu imbuïa imbuïda imbuïdes imbuïen imbuïes imbuïguem imbuïgueu imbuïm imbuïra imbuïren imbuïres imbuïsc imbuïsca imbuïsquen imbuïsques imbuïssen imbuïsses imbuïssin imbuïssis imbuït imbuïts imbuïu imbuïx imbuïxen imbuïxes imbuïxo n-occ occ sept val v
imbuir

imitació n fem
imitação
Acte o efecte d'imitar.
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imit imita imitada imitades imitam imitant imitar imitara imitaran imitarem imitaren imitares imitareu imitaria imitarien imitaries imitarà imitaràs imitaré imitaríem imitaríeu imitassen imitasses imitassin imitassis imitat imitats imitau imitava imitaven imitaves imite imitem imiten imites imitessen imitesses imitessin imitessis imiteu imiti imitin imitis imito imità imitàrem imitàreu imitàs imitàssem imitàsseu imitàssim imitàssiu imitàvem imitàveu imités imitéssem imitésseu imitéssim imitéssiu imití occ sept val v
imitar

immadur /im.maˈðu/ /im.maˈðuɾ/ /im.məˈðu/ adj
imaturo

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
imaturidade

immaterial /im.ma.te.ɾiˈaɫ/ /im.mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
imaterial

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ immediata adj masc
imediato

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
imediatamente

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
imenso

immensament /imˌmen.saˈmen/ /imˌmen.saˈment/ /imˌmɛn.səˈmen/ /imˌmɛn.səˈment/ adv
imensamente

immersió /im.meɾ.siˈo/ /im.mər.siˈo/ n fem
imersão

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
imigração

immigrar /im.miˈɣɾa/ /im.miˈɣɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immigr immigra immigrada immigrades immigram immigrant immigrar immigrara immigraran immigrarem immigraren immigrares immigrareu immigraria immigrarien immigraries immigrarà immigraràs immigraré immigraríem immigraríeu immigrassen immigrasses immigrassin immigrassis immigrat immigrats immigrau immigrava immigraven immigraves immigre immigrem immigren immigres immigressen immigresses immigressin immigressis immigreu immigri immigrin immigris immigro immigrà immigràrem immigràreu immigràs immigràssem immigràsseu immigràssim immigràssiu immigràvem immigràveu immigrés immigréssem immigrésseu immigréssim immigréssiu immigrí occ sept val v
imigrar

imminentment /im.miˌnemˈmen/ /im.miˌnemˈment/ adv
iminentemente

immobilitat /im.mo.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
imobilidade

immobilitzar /im.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /im.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.βi.ɫiˈza/ /im.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mu.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immobilitz immobilitza immobilitzada immobilitzades immobilitzam immobilitzant immobilitzar immobilitzara immobilitzaran immobilitzarem immobilitzaren immobilitzares immobilitzareu immobilitzaria immobilitzarien immobilitzaries immobilitzarà immobilitzaràs immobilitzaré immobilitzaríem immobilitzaríeu immobilitzassen immobilitzasses immobilitzassin immobilitzassis immobilitzat immobilitzats immobilitzau immobilitzava immobilitzaven immobilitzaves immobilitze immobilitzem immobilitzen immobilitzes immobilitzessen immobilitzesses immobilitzessin immobilitzessis immobilitzeu immobilitzi immobilitzin immobilitzis immobilitzo immobilitzà immobilitzàrem immobilitzàreu immobilitzàs immobilitzàssem immobilitzàsseu immobilitzàssim immobilitzàssiu immobilitzàvem immobilitzàveu immobilitzés immobilitzéssem immobilitzésseu immobilitzéssim immobilitzéssiu immobilitzí occ sept val v
imobilizar

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ n masc
imóvel

immolar /im.moˈɫa/ /im.moˈɫaɾ/ /im.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immol immola immolada immolades immolam immolant immolar immolara immolaran immolarem immolaren immolares immolareu immolaria immolarien immolaries immolarà immolaràs immolaré immolaríem immolaríeu immolassen immolasses immolassin immolassis immolat immolats immolau immolava immolaven immolaves immole immolem immolen immoles immolessen immolesses immolessin immolessis immoleu immoli immolin immolis immolo immolà immolàrem immolàreu immolàs immolàssem immolàsseu immolàssim immolàssiu immolàvem immolàveu immolés immoléssem immolésseu immoléssim immoléssiu immolí occ sept val v
imolar

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ adj
imoral

immoralitat /im.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /im.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
imoralidade

immoralment /im.moˌɾaɫˈmen/ /im.moˌɾaɫˈment/ /im.muˌɾaɫˈmen/ adv
imoralmente

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
imortal
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
imortalidade

immortalitzar /im.mor.ta.lidˈza/ /im.moɾ.ta.liˈzaɾ/ /im.mur.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immortalitz immortalitza immortalitzada immortalitzades immortalitzam immortalitzant immortalitzar immortalitzara immortalitzaran immortalitzarem immortalitzaren immortalitzares immortalitzareu immortalitzaria immortalitzarien immortalitzaries immortalitzarà immortalitzaràs immortalitzaré immortalitzaríem immortalitzaríeu immortalitzassen immortalitzasses immortalitzassin immortalitzassis immortalitzat immortalitzats immortalitzau immortalitzava immortalitzaven immortalitzaves immortalitze immortalitzem immortalitzen immortalitzes immortalitzessen immortalitzesses immortalitzessin immortalitzessis immortalitzeu immortalitzi immortalitzin immortalitzis immortalitzo immortalitzà immortalitzàrem immortalitzàreu immortalitzàs immortalitzàssem immortalitzàsseu immortalitzàssim immortalitzàssiu immortalitzàvem immortalitzàveu immortalitzés immortalitzéssem immortalitzésseu immortalitzéssim immortalitzéssiu immortalitzí occ sept val v
imortalizar

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
imunológico

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
imunidade

immunitzar /im.mu.niˈd͡za/ /im.mu.niˈza/ /im.mu.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immunitz immunitza immunitzada immunitzades immunitzam immunitzant immunitzar immunitzara immunitzaran immunitzarem immunitzaren immunitzares immunitzareu immunitzaria immunitzarien immunitzaries immunitzarà immunitzaràs immunitzaré immunitzaríem immunitzaríeu immunitzassen immunitzasses immunitzassin immunitzassis immunitzat immunitzats immunitzau immunitzava immunitzaven immunitzaves immunitze immunitzem immunitzen immunitzes immunitzessen immunitzesses immunitzessin immunitzessis immunitzeu immunitzi immunitzin immunitzis immunitzo immunitzà immunitzàrem immunitzàreu immunitzàs immunitzàssem immunitzàsseu immunitzàssim immunitzàssiu immunitzàvem immunitzàveu immunitzés immunitzéssem immunitzésseu immunitzéssim immunitzéssiu immunitzí occ sept val v
imunizar

immunològic /im.mu.noˈɫɔ.d͡ʒik/ /im.mu.noˈɫɔ.ʒik/ /im.mu.nuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
imunológico

immutable /im.muˈta.bɫe/ /im.muˈta.βɫe/ /im.muˈta.βɫə/ /im.muˈtab.bɫe/ /im.muˈtab.bɫə/ adj
imutável
Que no pot mudar-se.

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ adj
impaciente
Que no té paciència.

impacientment /im.pa.siˌemˈmen/ /im.pa.siˌemˈment/ /im.pə.siˌemˈmen/ /im.pə.siˌemˈment/ adv
impacientemente

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
impaciência

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ n masc
impacto

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
imparcialidade

imparcialment /im.par.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈment/ /im.pər.siˌaɫˈmen/ /im.pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
imparcialmente

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
impedimento
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ bal impedeix impedeixen impedeixes impedeixi impedeixin impedeixis impedeixo impedesc impedesqui impedesquin impedesquis impedia impedida impedides impedien impedies impediguem impedigueu impedim impedint impedir impedira impediran impedirem impediren impedires impedireu impediria impedirien impediries impedirà impediràs impediré impediríem impediríeu impedisc impedisca impedisquen impedisques impedissen impedisses impedissin impedissis impedit impedits impediu impedix impedixen impedixes impedixo impedí impedíem impedíeu impedírem impedíreu impedís impedíssem impedísseu impedíssim impedíssiu n-occ occ sept val v
impedir

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ adj masc
imperativo
Que implica una ordre o una prohibició.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ n masc
imperativo
(gramàtica) Mode verbal amb què l’emissor expressa una ordre o una prohibició.

imperativament /im.pe.ɾaˌti.vaˈment/ /im.pe.ɾaˌti.βaˈmen/ /im.pə.ɾəˌti.vəˈmen/ /im.pə.ɾəˌti.vəˈment/ /im.pə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
imperativamente

imperceptible /im.per.sepˈtib.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.βɫe/ /im.pər.səpˈti.βɫə/ /im.pər.səpˈtib.bɫə/ /im.pəɾ.səpˈtib.bɫə/ adj
imperceptível

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ n masc
alfinete

imperfectament /im.perˌfɛk.taˈmen/ /im.peɾˌfɛk.taˈmen/ /im.peɾˌfɛk.taˈment/ /im.pərˌfɛk.təˈmen/ /im.pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
imperfeitamente

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
imperfeito

imperi n masc
império
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
Estats subjectes a l'emperador.
Dignitat de l'emperador.
Espai de temps que dura el govern d'un emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
imperial
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

imperiosament /im.pe.ɾiˌo.zaˈmen/ /im.pe.ɾiˌo.zaˈment/ /im.pə.ɾiˌo.zəˈmen/ /im.pə.ɾiˌo.zəˈment/ adv
imperiosamente

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
impermeável
Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
impermeável
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

impersonal /im.peɾ.soˈnaɫ/ /im.pər.suˈnaɫ/ /im.pəɾ.soˈnaɫ/ adj
impessoal

impersonalment /im.per.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈment/ /im.pər.suˌnaɫˈmen/ /im.pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
impessoalmente

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ n masc
implante

implicar /im.pɫiˈka/ /im.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) implic implica implicada implicades implicam implicant implicar implicara implicaran implicarem implicaren implicares implicareu implicaria implicarien implicaries implicarà implicaràs implicaré implicaríem implicaríeu implicassen implicasses implicassin implicassis implicat implicats implicau implicava implicaven implicaves implico implicà implicàrem implicàreu implicàs implicàssem implicàsseu implicàssim implicàssiu implicàvem implicàveu implique impliquem impliquen impliques impliquessen impliquesses impliquessin impliquessis impliqueu impliqui impliquin impliquis impliqués impliquéssem impliquésseu impliquéssim impliquéssiu impliquí occ sept val v
implicar
Tenir com a conseqüència natural.
implicar-se
(pronominal) Involucrar-se, comprometre's.
(amb adverbis de negació) no implicar: no obstar, no impedir, no destorbar.

implícitament /imˌpɫi.si.taˈmen/ /imˌpɫi.si.taˈment/ /imˌpɫi.si.təˈmen/ /imˌpɫi.si.təˈment/ adv
implicitamente

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
importação

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
importante
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) import importa importada importades importam important importar importara importaran importarem importaren importares importareu importaria importarien importaries importarà importaràs importaré importaríem importaríeu importassen importasses importassin importassis importat importats importau importava importaven importaves importe importem importen importes importessen importesses importessin importessis importeu importi importin importis importo importà importàrem importàreu importàs importàssem importàsseu importàssim importàssiu importàvem importàveu importés importéssem importésseu importéssim importéssiu importí occ sept val v
importar
Ser convenient, favorable, d'importància.
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
importância

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imposa imposada imposades imposam imposant imposar imposara imposaran imposarem imposaren imposares imposareu imposaria imposarien imposaries imposarà imposaràs imposaré imposaríem imposaríeu imposassen imposasses imposassin imposassis imposat imposats imposau imposava imposaven imposaves impose imposem imposen imposes imposessen imposesses imposessin imposessis imposeu imposi imposin imposis imposo imposà imposàrem imposàreu imposàs imposàssem imposàsseu imposàssim imposàssiu imposàvem imposàveu imposés imposéssem imposésseu imposéssim imposéssiu imposí impòs occ sept val v
impor
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
impossível

impossiblement /im.poˌsi.bɫeˈment/ /im.poˌsi.βɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫəˈment/ /im.puˌsi.βɫəˈmen/ /im.puˌsib.bɫəˈmen/ adv
impossivelmente

impost n masc
imposto

impost sobre el valor afegit n masc
imposto sobre a circulação de mercadorias

impostura /im.posˈtu.ɾa/ /im.posˈtu.ɾə/ /im.pusˈtu.ɾə/ n fem
impostura

imprecació /im.pɾe.ka.siˈo/ /im.pɾə.kə.siˈo/ n fem
imprecação

imprecar /im.pɾeˈka/ /im.pɾeˈkaɾ/ /im.pɾəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imprec impreca imprecada imprecades imprecam imprecant imprecar imprecara imprecaran imprecarem imprecaren imprecares imprecareu imprecaria imprecarien imprecaries imprecarà imprecaràs imprecaré imprecaríem imprecaríeu imprecassen imprecasses imprecassin imprecassis imprecat imprecats imprecau imprecava imprecaven imprecaves impreco imprecà imprecàrem imprecàreu imprecàs imprecàssem imprecàsseu imprecàssim imprecàssiu imprecàvem imprecàveu impreque imprequem imprequen impreques imprequessen imprequesses imprequessin imprequessis imprequeu imprequi imprequin imprequis imprequés imprequéssem imprequésseu imprequéssim imprequéssiu imprequí occ sept val v
imprecar

imprecatori /im.pɾe.kaˈtɔ.ɾi/ /im.pɾə.kəˈtɔ.ɾi/ imprecatòria adj masc
imprecatório
que es fa amb imprecació

imprescindible /im.pɾe.sinˈdi.bɫe/ /im.pɾe.sinˈdi.βɫe/ /im.pɾe.sinˈdib.bɫe/ /im.pɾə.sinˈdi.βɫə/ /im.pɾə.sinˈdib.bɫə/ /im.pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
indispensável

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
impressionante

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impression impressiona impressionada impressionades impressionam impressionant impressionar impressionara impressionaran impressionarem impressionaren impressionares impressionareu impressionaria impressionarien impressionaries impressionarà impressionaràs impressionaré impressionaríem impressionaríeu impressionassen impressionasses impressionassin impressionassis impressionat impressionats impressionau impressionava impressionaven impressionaves impressione impressionem impressionen impressiones impressionessen impressionesses impressionessin impressionessis impressioneu impressioni impressionin impressionis impressiono impressionà impressionàrem impressionàreu impressionàs impressionàssem impressionàsseu impressionàssim impressionàssiu impressionàvem impressionàveu impressionés impressionéssem impressionésseu impressionéssim impressionéssiu impressioní occ sept val v
impressionar

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
impressão
Acció o efecte d'imprimir.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
impressora
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ bal impresa impreses impresos imprimeix imprimeixen imprimeixes imprimeixi imprimeixin imprimeixis imprimeixo imprimesc imprimesqui imprimesquin imprimesquis imprimia imprimien imprimies imprimiguem imprimigueu imprimim imprimint imprimir imprimira imprimiran imprimirem imprimiren imprimires imprimireu imprimiria imprimirien imprimiries imprimirà imprimiràs imprimiré imprimiríem imprimiríeu imprimisc imprimisca imprimisquen imprimisques imprimissen imprimisses imprimissin imprimissis imprimiu imprimix imprimixen imprimixes imprimixo imprimí imprimíem imprimíeu imprimírem imprimíreu imprimís imprimíssem imprimísseu imprimíssim imprimíssiu imprès imprés n-occ occ sept val v
imprimir
Estampar, donar a la impremta.

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) improvisa improvisada improvisades improvisam improvisant improvisar improvisara improvisaran improvisarem improvisaren improvisares improvisareu improvisaria improvisarien improvisaries improvisarà improvisaràs improvisaré improvisaríem improvisaríeu improvisassen improvisasses improvisassin improvisassis improvisat improvisats improvisau improvisava improvisaven improvisaves improvise improvisem improvisen improvises improvisessen improvisesses improvisessin improvisessis improviseu improvisi improvisin improvisis improviso improvisà improvisàrem improvisàreu improvisàs improvisàssem improvisàsseu improvisàssim improvisàssiu improvisàvem improvisàveu improvisés improviséssem improvisésseu improviséssim improviséssiu improvisí improvís occ sept val v
improvisar

imprudentment /im.pɾuˌðemˈmen/ /im.pɾuˌðemˈment/ adv
imprudentemente

impuls /imˈpuɫs/ n masc
impulso

impulsiu /im.puɫˈsiw/ adj masc
impelente
Que impel·leix o pot impel·lir.

impulsivament /im.puɫˌsi.vaˈment/ /im.puɫˌsi.vəˈmen/ /im.puɫˌsi.vəˈment/ /im.puɫˌsi.βaˈmen/ /im.puɫˌsi.βəˈmen/ adv
impulsivamente

impur /imˈpur/ adj masc
impuro
Que no és pur.

impurament /imˌpu.ɾaˈmen/ /imˌpu.ɾaˈment/ /imˌpu.ɾəˈmen/ /imˌpu.ɾəˈment/ adv
impuramente

imputació /im.pu.ta.siˈo/ /im.pu.tə.siˈo/ n fem
imputação

inacció /i.nak.siˈo/ /i.nək.siˈo/ n fem
inação

inactiu /i.nakˈtiw/ /i.nəkˈtiw/ adj masc
inativo

inadequadament /i.na.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /i.na.ðeˌkwa.ðaˈment/ /i.nə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /i.nə.ðəˌkwa.ðəˈment/ adv
inadequadamente

inadvertidament /i.nad.berˌti.ðaˈmen/ /i.nad.beɾˌti.ðaˈmen/ /i.nad.veɾˌti.ðaˈment/ /i.nəb.vərˌti.ðəˈmen/ /i.nəb.vəɾˌti.ðəˈment/ /i.nəd.bərˌti.ðəˈmen/ adv
inadvertidamente

inanició /i.na.ni.siˈo/ /i.nə.ni.siˈo/ n fem
inanição

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
inauguração

incansablement /iŋ.kanˌsa.bɫeˈment/ /iŋ.kanˌsa.βɫeˈmen/ /iŋ.kanˌsab.bɫeˈmen/ /iŋ.kənˌsa.βɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈment/ adv
incansavelmente

incapaç /iŋ.kaˈpas/ /iŋ.kəˈpas/ adj
incapaz

incendi n masc
incêndio

incendiar /in.sen.diˈa/ /in.sen.diˈaɾ/ /in.sən.diˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incendia incendiada incendiades incendiam incendiant incendiar incendiara incendiaran incendiarem incendiaren incendiares incendiareu incendiaria incendiarien incendiaries incendiarà incendiaràs incendiaré incendiaríem incendiaríeu incendiassen incendiasses incendiassin incendiassis incendiat incendiats incendiau incendiava incendiaven incendiaves incendie incendiem incendien incendies incendiessen incendiesses incendiessin incendiessis incendieu incendii incendio incendià incendiàrem incendiàreu incendiàs incendiàssem incendiàsseu incendiàssim incendiàssiu incendiàvem incendiàveu incendiés incendiéssem incendiésseu incendiéssim incendiéssiu incendií incendiï incendiïn incendiïs occ sept val v
incendiar

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ adj masc
acalorado
Que maliciosament causa incendis.

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ n masc
acalorado
Qui maliciosament causa incendis.

incentiu n masc
incentivo

incert /inˈsɛrt/ adj masc
incerto
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incessantment /in.seˌsamˈmen/ /in.seˌsamˈment/ /in.səˌsamˈmen/ /in.səˌsamˈment/ adv
incessantemente

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inciner incinera incinerada incinerades incineram incinerant incinerar incinerara incineraran incinerarem incineraren incinerares incinerareu incineraria incinerarien incineraries incinerarà incineraràs incineraré incineraríem incineraríeu incinerassen incinerasses incinerassin incinerassis incinerat incinerats incinerau incinerava incineraven incineraves incinere incinerem incineren incineres incineressen incineresses incineressin incineressis incinereu incineri incinerin incineris incinero incinerà incineràrem incineràreu incineràs incineràssem incineràsseu incineràssim incineràssiu incineràvem incineràveu incinerés incineréssem incinerésseu incineréssim incineréssiu incinerí occ sept val v
incinerar

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incit incita incitada incitades incitam incitant incitar incitara incitaran incitarem incitaren incitares incitareu incitaria incitarien incitaries incitarà incitaràs incitaré incitaríem incitaríeu incitassen incitasses incitassin incitassis incitat incitats incitau incitava incitaven incitaves incite incitem inciten incites incitessen incitesses incitessin incitessis inciteu inciti incitin incitis incito incità incitàrem incitàreu incitàs incitàssem incitàsseu incitàssim incitàssiu incitàvem incitàveu incités incitéssem incitésseu incitéssim incitéssiu incití occ sept val v
incitar

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inclina inclinada inclinades inclinam inclinant inclinar inclinara inclinaran inclinarem inclinaren inclinares inclinareu inclinaria inclinarien inclinaries inclinarà inclinaràs inclinaré inclinaríem inclinaríeu inclinassen inclinasses inclinassin inclinassis inclinat inclinats inclinau inclinava inclinaven inclinaves incline inclinem inclinen inclines inclinessen inclinesses inclinessin inclinessis inclineu inclini inclinin inclinis inclino inclinà inclinàrem inclinàreu inclinàs inclinàssem inclinàsseu inclinàssim inclinàssiu inclinàvem inclinàveu inclinés inclinéssem inclinésseu inclinéssim inclinéssiu incliní inclín occ sept val v
inclinar
Tòrcer cap avall alguna cosa.

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ bal incloc incloem incloent incloeu incloga incloguem incloguen incloguera inclogueren inclogueres inclogues incloguessen incloguesses incloguessin incloguessis inclogueu inclogui incloguin incloguis inclogué incloguérem incloguéreu inclogués incloguéssem incloguésseu incloguéssim incloguéssiu incloguí inclosa incloses inclosos inclou inclouen inclouran incloure inclourem incloureu inclouria inclourien inclouries inclourà inclouràs inclouré inclouríem inclouríeu inclous incloíem incloíeu incloïa incloïen incloïes inclòs occ val v
incluir

incobrable /iŋ.koˈbɾa.bɫe/ /iŋ.koˈbɾab.bɫə/ /iŋ.koˈβɾa.βɫe/ /iŋ.koˈβɾab.bɫe/ /iŋ.kuˈbɾab.bɫə/ /iŋ.kuˈβɾa.βɫə/ /iŋ.kuˈβɾab.bɫə/ adj
incobrável

incoherent adj neut
incoerente

incoherentment /iŋ.ko.eˌɾemˈmen/ /iŋ.ko.eˌɾemˈment/ /iŋ.ko.əˌɾemˈment/ /iŋ.ku.əˌɾemˈmen/ adv
incoerentemente

incomodar /iŋ.ko.moˈða/ /iŋ.ko.moˈðaɾ/ /iŋ.ku.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incomod incomoda incomodada incomodades incomodam incomodant incomodar incomodara incomodaran incomodarem incomodaren incomodares incomodareu incomodaria incomodarien incomodaries incomodarà incomodaràs incomodaré incomodaríem incomodaríeu incomodassen incomodasses incomodassin incomodassis incomodat incomodats incomodau incomodava incomodaven incomodaves incomode incomodem incomoden incomodes incomodessen incomodesses incomodessin incomodessis incomodeu incomodi incomodin incomodis incomodo incomodà incomodàrem incomodàreu incomodàs incomodàssem incomodàsseu incomodàssim incomodàssiu incomodàvem incomodàveu incomodés incomodéssem incomodésseu incomodéssim incomodéssiu incomodí occ sept val v
incomodar

incomoditat /iŋ.ko.mo.ðiˈtat/ /iŋ.ku.mu.ðiˈtat/ n fem
incomodidade

incomparablement /iŋ.kom.paˌɾa.bɫeˈment/ /iŋ.kom.paˌɾa.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.paˌɾab.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pəˌɾab.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pəˌɾa.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
incomparavelmente

incompletament /iŋ.komˌpɫe.taˈmen/ /iŋ.komˌpɫe.taˈment/ /iŋ.komˌpɫɛ.təˈment/ /iŋ.kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
incompletamente

incomprensiblement /iŋ.kom.pɾenˌsi.bɫeˈment/ /iŋ.kom.pɾenˌsi.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾenˌsib.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾənˌsib.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pɾənˌsi.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pɾənˌsib.bɫəˈmen/ adv
incompreensivelmente

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
incondicional

incondicionalment /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ adv
incondicionalmente

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
desacordado
Que no és conscient.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
desacordado
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

inconscientment /iŋ.kon.siˌemˈmen/ /iŋ.kon.siˌemˈment/ /iŋ.kun.siˌemˈmen/ adv
inconscientemente

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ adj
inconstante

incorporar /iŋ.kor.poˈɾa/ /iŋ.koɾ.poˈɾaɾ/ /iŋ.kur.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incorpor incorpora incorporada incorporades incorporam incorporant incorporar incorporara incorporaran incorporarem incorporaren incorporares incorporareu incorporaria incorporarien incorporaries incorporarà incorporaràs incorporaré incorporaríem incorporaríeu incorporassen incorporasses incorporassin incorporassis incorporat incorporats incorporau incorporava incorporaven incorporaves incorpore incorporem incorporen incorpores incorporessen incorporesses incorporessin incorporessis incorporeu incorpori incorporin incorporis incorporo incorporà incorporàrem incorporàreu incorporàs incorporàssem incorporàsseu incorporàssim incorporàssiu incorporàvem incorporàveu incorporés incorporéssem incorporésseu incorporéssim incorporéssiu incorporí occ sept val v
incorporar
Agregar, unir dos o més coses per a que facin un tot i un cos entre sí.

incorrectament /iŋ.koˌrɛk.taˈmen/ /iŋ.koˌrɛk.taˈment/ /iŋ.koˌrɛk.təˈment/ /iŋ.kuˌrɛk.təˈmen/ adv
incorrectamente incorretamente

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
incrível inacreditável
Impossible de creure.
Extraordinari, sorprenent.

increïblement /iŋ.kɾeˌi.bɫeˈment/ /iŋ.kɾeˌi.βɫeˈmen/ /iŋ.kɾeˌib.bɫeˈmen/ /iŋ.kɾəˌi.βɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈment/ adv
inacreditavelmente

incriminar /iŋ.kɾi.miˈna/ /iŋ.kɾi.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incrimina incriminada incriminades incriminam incriminant incriminar incriminara incriminaran incriminarem incriminaren incriminares incriminareu incriminaria incriminarien incriminaries incriminarà incriminaràs incriminaré incriminaríem incriminaríeu incriminassen incriminasses incriminassin incriminassis incriminat incriminats incriminau incriminava incriminaven incriminaves incrimine incriminem incriminen incrimines incriminessen incriminesses incriminessin incriminessis incrimineu incrimini incriminin incriminis incrimino incriminà incriminàrem incriminàreu incriminàs incriminàssem incriminàsseu incriminàssim incriminàssiu incriminàvem incriminàveu incriminés incriminéssem incriminésseu incriminéssim incriminéssiu incriminí incrimín occ sept val v
incriminar

incrustar /iŋ.kɾusˈta/ /iŋ.kɾusˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incrust incrusta incrustada incrustades incrustam incrustant incrustar incrustara incrustaran incrustarem incrustaren incrustares incrustareu incrustaria incrustarien incrustaries incrustarà incrustaràs incrustaré incrustaríem incrustaríeu incrustassen incrustasses incrustassin incrustassis incrustat incrustats incrustau incrustava incrustaven incrustaves incruste incrustem incrusten incrustes incrustessen incrustesses incrustessin incrustessis incrusteu incrusti incrustin incrustis incrusto incrustà incrustàrem incrustàreu incrustàs incrustàssem incrustàsseu incrustàssim incrustàssiu incrustàvem incrustàveu incrustés incrustéssem incrustésseu incrustéssim incrustéssiu incrustí occ sept val v
incrustar

inculcar /iŋ.kuɫˈka/ /iŋ.kuɫˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inculc inculca inculcada inculcades inculcam inculcant inculcar inculcara inculcaran inculcarem inculcaren inculcares inculcareu inculcaria inculcarien inculcaries inculcarà inculcaràs inculcaré inculcaríem inculcaríeu inculcassen inculcasses inculcassin inculcassis inculcat inculcats inculcau inculcava inculcaven inculcaves inculco inculcà inculcàrem inculcàreu inculcàs inculcàssem inculcàsseu inculcàssim inculcàssiu inculcàvem inculcàveu inculque inculquem inculquen inculques inculquessen inculquesses inculquessin inculquessis inculqueu inculqui inculquin inculquis inculqués inculquéssem inculquésseu inculquéssim inculquéssiu inculquí occ sept val v
inculcar

inculpar /iŋ.kuɫˈpa/ /iŋ.kuɫˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inculp inculpa inculpada inculpades inculpam inculpant inculpar inculpara inculparan inculparem inculparen inculpares inculpareu inculparia inculparien inculparies inculparà inculparàs inculparé inculparíem inculparíeu inculpassen inculpasses inculpassin inculpassis inculpat inculpats inculpau inculpava inculpaven inculpaves inculpe inculpem inculpen inculpes inculpessen inculpesses inculpessin inculpessis inculpeu inculpi inculpin inculpis inculpo inculpà inculpàrem inculpàreu inculpàs inculpàssem inculpàsseu inculpàssim inculpàssiu inculpàvem inculpàveu inculpés inculpéssem inculpésseu inculpéssim inculpéssiu inculpí occ sept val v
incriminar

inculte /iŋˈkuɫ.te/ /iŋˈkuɫ.tə/ adj masc
inculto
No conreat.
Sense educació.

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ n masc
incunábulo

incòmodament /iŋˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /iŋˌkɔ.mo.ðaˈment/ /iŋˌkɔ.mo.ðəˈment/ /iŋˌkɔ.mu.ðəˈmen/ adv
incomodamente

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
desconfortável incômodo
Que incomoda o que no té comoditat.

incòngruament /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈment/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈment/ adv
de forma incongruente

indagador /in.da.ɣaˈðo/ /in.da.ɣaˈðoɾ/ /in.də.ɣəˈðo/ adj masc
indagador
Que indaga.

indagador /in.da.ɣaˈðo/ /in.da.ɣaˈðoɾ/ /in.də.ɣəˈðo/ n masc
indagador
Qui indaga.

indecent /in.deˈsen/ /in.deˈsent/ /in.dəˈsen/ /in.dəˈsent/ adj
indecente

indecència /in.deˈsɛn.si.a/ /in.dəˈsɛn.si.ə/ n fem
indecência

indefinit /in.de.fiˈnit/ /in.də.fiˈnit/ adj masc
indefinido

indemne /inˈdem.ne/ /inˈdɛm.nə/ adj
indemne
lliure i exempt de cap dany

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
indemnização

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
independente
Lliure, sense subjecció ni dependència

independentisme /in.de.pen.denˈtiz.me/ /in.də.pən.dənˈtiz.mə/ n masc
independentismo

independentista /in.de.pen.denˈtis.ta/ /in.de.pen.denˈtis.te/ /in.də.pən.dənˈtis.tə/ adj
independentista
Relatiu o pertanyent a l'independentisme.

independentista /in.de.pen.denˈtis.ta/ /in.de.pen.denˈtis.te/ /in.də.pən.dənˈtis.tə/ n neut
independentista
Individu partidari de l'independentisme

independentment /in.de.penˌdemˈmen/ /in.de.penˌdemˈment/ /in.də.pənˌdemˈmen/ /in.də.pənˌdemˈment/ adv
independentemente

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
independência

indexació /in.dek.sa.siˈo/ /in.dək.sə.siˈo/ n fem
indexação

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) index indexa indexada indexades indexam indexant indexar indexara indexaran indexarem indexaren indexares indexareu indexaria indexarien indexaries indexarà indexaràs indexaré indexaríem indexaríeu indexassen indexasses indexassin indexassis indexat indexats indexau indexava indexaven indexaves indexe indexem indexen indexes indexessen indexesses indexessin indexessis indexeu indexi indexin indexis indexo indexà indexàrem indexàreu indexàs indexàssem indexàsseu indexàssim indexàssiu indexàvem indexàveu indexés indexéssem indexésseu indexéssim indexéssiu indexí occ sept val v
indexar

indi n masc
índio
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indic indica indicada indicades indicam indicant indicar indicara indicaran indicarem indicaren indicares indicareu indicaria indicarien indicaries indicarà indicaràs indicaré indicaríem indicaríeu indicassen indicasses indicassin indicassis indicat indicats indicau indicava indicaven indicaves indico indicà indicàrem indicàreu indicàs indicàssem indicàsseu indicàssim indicàssiu indicàvem indicàveu indique indiquem indiquen indiques indiquessen indiquesses indiquessin indiquessis indiqueu indiqui indiquin indiquis indiqués indiquéssem indiquésseu indiquéssim indiquéssiu indiquí occ sept val v
indicar

indicatiu /in.di.kaˈtiw/ /in.di.kəˈtiw/ n masc
indicador

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
indiferente

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
indiferença

indigent /in.diˈd͡ʒen/ /in.diˈd͡ʒent/ /in.diˈʒen/ /in.diˈʒent/ n neut
indigente

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ n fem
indignação

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
indivíduo
Persona membre d'un grup social, comunitat.

individual /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.βi.ðuˈaɫ/ adj
individual
Propi de l'individu o que li pertany.

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ indoeuropea adj masc
indo-europeu

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ indonèsia adj masc
indonésio
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
indonésio
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

induir /in.duˈi/ /in.duˈiɾ/ bal indueix indueixen indueixes indueixi indueixin indueixis indueixo induesc induesqui induesquin induesquis induint induir induiran induirem induireu induiria induirien induiries induirà induiràs induiré induiríem induiríeu induí induíem induíeu induírem induíreu induís induíssem induísseu induíssim induíssiu induïa induïda induïdes induïen induïes induïguem induïgueu induïm induïra induïren induïres induïsc induïsca induïsquen induïsques induïssen induïsses induïssin induïssis induït induïts induïu induïx induïxen induïxes induïxo n-occ occ sept val v
induzir
Instigar, persuadir, moure a algú a fer quelcom.
Ocasionar, donar motiu perquè s'esdevingui un fet.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ adj
industrial
Relatiu o pertanyent a la indústria.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ n neut
industrial
Individu que es dedica a la indústria, especialment en l'àmbit empresarial.

industrialitzar /in.dus.tɾi.a.liˈd͡za/ /in.dus.tɾi.a.liˈzaɾ/ /in.dus.tɾi.ə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) industrialitz industrialitza industrialitzada industrialitzades industrialitzam industrialitzant industrialitzar industrialitzara industrialitzaran industrialitzarem industrialitzaren industrialitzares industrialitzareu industrialitzaria industrialitzarien industrialitzaries industrialitzarà industrialitzaràs industrialitzaré industrialitzaríem industrialitzaríeu industrialitzassen industrialitzasses industrialitzassin industrialitzassis industrialitzat industrialitzats industrialitzau industrialitzava industrialitzaven industrialitzaves industrialitze industrialitzem industrialitzen industrialitzes industrialitzessen industrialitzesses industrialitzessin industrialitzessis industrialitzeu industrialitzi industrialitzin industrialitzis industrialitzo industrialitzà industrialitzàrem industrialitzàreu industrialitzàs industrialitzàssem industrialitzàsseu industrialitzàssim industrialitzàssiu industrialitzàvem industrialitzàveu industrialitzés industrialitzéssem industrialitzésseu industrialitzéssim industrialitzéssiu industrialitzí occ sept val v
industrializar

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
indígena
Que és nascut a la pròpia terra.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ n neut
nativo
Persona nascuda a la pròpia terra, en contraposició als vinguts de fora.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
indústria

inert /iˈnɛrt/ adj
inerte

inessiu /i.neˈsiw/ /i.nəˈsiw/ n masc
caso inessivo

inestable /i.nesˈta.bɫe/ /i.nesˈta.βɫe/ /i.nesˈtab.bɫe/ /i.nəsˈta.βɫə/ /i.nəsˈtab.bɫə/ adj
instável

inevitable /i.ne.viˈta.bɫe/ /i.ne.βiˈta.βɫe/ /i.ne.βiˈtab.bɫe/ /i.nə.viˈtab.bɫə/ /i.nə.βiˈta.βɫə/ /i.nə.βiˈtab.bɫə/ adj
incontornável

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ adj
inexorável

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ adj masc
inexperiente

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ adj
famigerado
que no té honra, crèdit o estimació.
molt dolent, menyspreable.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
infante
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
infantaria

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
infantil
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.
Immadur, inconsistent, cridaner.

infantilisme /iɱ.fan.tiˈɫiz.me/ /iɱ.fən.tiˈɫiz.mə/ n masc
infantilismo

infatuació /iɱ.fa.tu.a.siˈo/ /iɱ.fə.tu.ə.siˈo/ n fem
enfatuamento

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
infecção

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
contagioso

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infect infecta infectada infectades infectam infectant infectar infectara infectaran infectarem infectaren infectares infectareu infectaria infectarien infectaries infectarà infectaràs infectaré infectaríem infectaríeu infectassen infectasses infectassin infectassis infectat infectats infectau infectava infectaven infectaves infecte infectem infecten infectes infectessen infectesses infectessin infectessis infecteu infecti infectin infectis infecto infectà infectàrem infectàreu infectàs infectàssem infectàsseu infectàssim infectàssiu infectàvem infectàveu infectés infectéssem infectésseu infectéssim infectéssiu infectí occ sept val v
infectar

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ adj
infeliz
Que no és feliç.

inferior /iɱ.fe.ɾiˈoɾ/ /iɱ.fə.ɾiˈo/ /iɱ.fə.ɾiˈor/ adj
inferior
Situat a la part més baixa d'un lloc.

inferir /iɱ.feˈɾi/ /iɱ.feˈɾiɾ/ /iɱ.fəˈɾi/ bal infereix infereixen infereixes infereixi infereixin infereixis infereixo inferesc inferesqui inferesquin inferesquis inferia inferida inferides inferien inferies inferiguem inferigueu inferim inferint inferir inferira inferiran inferirem inferiren inferires inferireu inferiria inferirien inferiries inferirà inferiràs inferiré inferiríem inferiríeu inferisc inferisca inferisquen inferisques inferissen inferisses inferissin inferissis inferit inferits inferiu inferix inferixen inferixes inferixo inferí inferíem inferíeu inferírem inferíreu inferís inferíssem inferísseu inferíssim inferíssiu n-occ occ sept val v
inferir

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
enfermeira

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ n fem
enfermagem
(incomptable) Professió i estudis dels infermers.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
inferno
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ adj
infernal

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infiltr infiltra infiltrada infiltrades infiltram infiltrant infiltrar infiltrara infiltraran infiltrarem infiltraren infiltrares infiltrareu infiltraria infiltrarien infiltraries infiltrarà infiltraràs infiltraré infiltraríem infiltraríeu infiltrassen infiltrasses infiltrassin infiltrassis infiltrat infiltrats infiltrau infiltrava infiltraven infiltraves infiltre infiltrem infiltren infiltres infiltressen infiltresses infiltressin infiltressis infiltreu infiltri infiltrin infiltris infiltro infiltrà infiltràrem infiltràreu infiltràs infiltràssem infiltràsseu infiltràssim infiltràssiu infiltràvem infiltràveu infiltrés infiltréssem infiltrésseu infiltréssim infiltréssiu infiltrí occ sept val v
infiltrar

infinit /iɱ.fiˈnit/ infinita adj masc
infinito

infinitiu n masc
infinitivo

infix /iɱˈfiks/ n masc
infixo

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
inflação

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
inflamação

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infl infla inflada inflades inflam inflant inflar inflara inflaran inflarem inflaren inflares inflareu inflaria inflarien inflaries inflarà inflaràs inflaré inflaríem inflaríeu inflassen inflasses inflassin inflassis inflat inflats inflau inflava inflaven inflaves infle inflem inflen infles inflessen inflesses inflessin inflessis infleu infli inflin inflis inflo inflà inflàrem inflàreu inflàs inflàssem inflàsseu inflàssim inflàssiu inflàvem inflàveu inflés infléssem inflésseu infléssim infléssiu inflí occ sept val v
inflar
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

inflexibilitat /iɱ.fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /iɱ.fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
inflexibilidade

inflexible /iɱ.fɫekˈsi.bɫe/ /iɱ.fɫekˈsi.βɫe/ /iɱ.fɫekˈsib.bɫe/ /iɱ.fɫəkˈsi.βɫə/ /iɱ.fɫəkˈsib.bɫə/ adj
inflexível

infligir /iɱ.fliˈd͡ʒi/ /iɱ.fliˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fliˈʒi/ bal infligeix infligeixen infligeixes infligeixi infligeixin infligeixis infligeixo infligesc infligesqui infligesquin infligesquis infligia infligida infligides infligien infligies infligiguem infligigueu infligim infligint infligir infligira infligiran infligirem infligiren infligires infligireu infligiria infligirien infligiries infligirà infligiràs infligiré infligiríem infligiríeu infligisc infligisca infligisquen infligisques infligissen infligisses infligissin infligissis infligit infligits infligiu infligix infligixen infligixes infligixo infligí infligíem infligíeu infligírem infligíreu infligís infligíssem infligísseu infligíssim infligíssiu n-occ occ sept val v
infligir

influenciable /iɱ.fɫu.en.siˈa.bɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈa.βɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈab.bɫe/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa.βɫə/ /iɱ.fɫu.ən.siˈab.bɫə/ adj
influenciável

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) influencia influenciada influenciades influenciam influenciant influenciar influenciara influenciaran influenciarem influenciaren influenciares influenciareu influenciaria influenciarien influenciaries influenciarà influenciaràs influenciaré influenciaríem influenciaríeu influenciassen influenciasses influenciassin influenciassis influenciat influenciats influenciau influenciava influenciaven influenciaves influencie influenciem influencien influencies influenciessen influenciesses influenciessin influenciessis influencieu influencii influencio influencià influenciàrem influenciàreu influenciàs influenciàssem influenciàsseu influenciàssim influenciàssiu influenciàvem influenciàveu influenciés influenciéssem influenciésseu influenciéssim influenciéssiu influencií influenciï influenciïn influenciïs occ sept val v
influenciar

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ bal influeix influeixen influeixes influeixi influeixin influeixis influeixo influesc influesqui influesquin influesquis influint influir influiran influirem influireu influiria influirien influiries influirà influiràs influiré influiríem influiríeu influí influíem influíeu influírem influíreu influís influíssem influísseu influíssim influíssiu influïa influïda influïdes influïen influïes influïguem influïgueu influïm influïra influïren influïres influïsc influïsca influïsquen influïsques influïssen influïsses influïssin influïssis influït influïts influïu influïx influïxen influïxes influïxo n-occ occ sept val v
influir influenciar
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
influência
Acció i efecte d'influir.
(metonímia) Intervenció que algú té en algun negoci per la seva autoritat, valiment i persuasió.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
informação
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inform informa informada informades informam informant informar informara informaran informarem informaren informares informareu informaria informarien informaries informarà informaràs informaré informaríem informaríeu informassen informasses informassin informassis informat informats informau informava informaven informaves informe informem informen informes informessen informesses informessin informessis informeu informi informin informis informo informà informàrem informàreu informàs informàssem informàsseu informàssim informàssiu informàvem informàveu informés informéssem informésseu informéssim informéssiu informí occ sept val v
informar
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informatitzar /iɱ.for.ma.tiˈd͡za/ /iɱ.foɾ.ma.tiˈzaɾ/ /iɱ.fur.mə.tidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) informatitz informatitza informatitzada informatitzades informatitzam informatitzant informatitzar informatitzara informatitzaran informatitzarem informatitzaren informatitzares informatitzareu informatitzaria informatitzarien informatitzaries informatitzarà informatitzaràs informatitzaré informatitzaríem informatitzaríeu informatitzassen informatitzasses informatitzassin informatitzassis informatitzat informatitzats informatitzau informatitzava informatitzaven informatitzaves informatitze informatitzem informatitzen informatitzes informatitzessen informatitzesses informatitzessin informatitzessis informatitzeu informatitzi informatitzin informatitzis informatitzo informatitzà informatitzàrem informatitzàreu informatitzàs informatitzàssem informatitzàsseu informatitzàssim informatitzàssiu informatitzàvem informatitzàveu informatitzés informatitzéssem informatitzésseu informatitzéssim informatitzéssiu informatitzí occ sept val v
informatizar

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
relato
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
informática ciência da computação
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
infraestrutura

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ bal infringeix infringeixen infringeixes infringeixi infringeixin infringeixis infringeixo infringesc infringesqui infringesquin infringesquis infringia infringida infringides infringien infringies infringiguem infringigueu infringim infringint infringir infringira infringiran infringirem infringiren infringires infringireu infringiria infringirien infringiries infringirà infringiràs infringiré infringiríem infringiríeu infringisc infringisca infringisquen infringisques infringissen infringisses infringissin infringissis infringit infringits infringiu infringix infringixen infringixes infringixo infringí infringíem infringíeu infringírem infringíreu infringís infringíssem infringísseu infringíssim infringíssiu n-occ occ sept val v
infringir

infusió /iɱ.fu.ziˈo/ n fem
infusão

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ n fem
infâmia
purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
infância

ingeni /iɲˈd͡ʒɛ.ni/ /iɲˈʒɛ.ni/ n masc
engenho

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ ingènua adj masc
ingénuo
Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.

ingerir /in.d͡ʒeˈɾi/ /in.d͡ʒeˈɾiɾ/ /iɲ.ʒəˈɾi/ bal ingereix ingereixen ingereixes ingereixi ingereixin ingereixis ingereixo ingeresc ingeresqui ingeresquin ingeresquis ingeria ingerida ingerides ingerien ingeries ingeriguem ingerigueu ingerim ingerint ingerir ingerira ingeriran ingerirem ingeriren ingerires ingerireu ingeriria ingeririen ingeriries ingerirà ingeriràs ingeriré ingeriríem ingeriríeu ingerisc ingerisca ingerisquen ingerisques ingerissen ingerisses ingerissin ingerissis ingerit ingerits ingeriu ingerix ingerixen ingerixes ingerixo ingerí ingeríem ingeríeu ingerírem ingeríreu ingerís ingeríssem ingerísseu ingeríssim ingeríssiu n-occ occ sept val v
ingerir
Introduir per la boca a l'estómac.

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
ingrediente

ingrià /iŋ.ɡɾiˈa/ n masc
ingriano

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ n masc
íngucho

inhabilitar /in.a.βi.liˈta/ /in.a.βi.liˈtaɾ/ /in.ə.βi.liˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inhabilit inhabilita inhabilitada inhabilitades inhabilitam inhabilitant inhabilitar inhabilitara inhabilitaran inhabilitarem inhabilitaren inhabilitares inhabilitareu inhabilitaria inhabilitarien inhabilitaries inhabilitarà inhabilitaràs inhabilitaré inhabilitaríem inhabilitaríeu inhabilitassen inhabilitasses inhabilitassin inhabilitassis inhabilitat inhabilitats inhabilitau inhabilitava inhabilitaven inhabilitaves inhabilite inhabilitem inhabiliten inhabilites inhabilitessen inhabilitesses inhabilitessin inhabilitessis inhabiliteu inhabiliti inhabilitin inhabilitis inhabilito inhabilità inhabilitàrem inhabilitàreu inhabilitàs inhabilitàssem inhabilitàsseu inhabilitàssim inhabilitàssiu inhabilitàvem inhabilitàveu inhabilités inhabilitéssem inhabilitésseu inhabilitéssim inhabilitéssiu inhabilití occ sept val v
inabilitar
Impossibilitar a un per alguna cosa.
(dret) Declarar a un inhàbil o incapaç d'exercir o obtenir algun càrrec.

inhalar /in.aˈɫa/ /in.aˈɫaɾ/ /in.əˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inhal inhala inhalada inhalades inhalam inhalant inhalar inhalara inhalaran inhalarem inhalaren inhalares inhalareu inhalaria inhalarien inhalaries inhalarà inhalaràs inhalaré inhalaríem inhalaríeu inhalassen inhalasses inhalassin inhalassis inhalat inhalats inhalau inhalava inhalaven inhalaves inhale inhalem inhalen inhales inhalessen inhalesses inhalessin inhalessis inhaleu inhali inhalin inhalis inhalo inhalà inhalàrem inhalàreu inhalàs inhalàssem inhalàsseu inhalàssim inhalàssiu inhalàvem inhalàveu inhalés inhaléssem inhalésseu inhaléssim inhaléssiu inhalí occ sept val v
inalar

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
inerente

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ bal inhibeix inhibeixen inhibeixes inhibeixi inhibeixin inhibeixis inhibeixo inhibesc inhibesqui inhibesquin inhibesquis inhibia inhibida inhibides inhibien inhibies inhibiguem inhibigueu inhibim inhibint inhibir inhibira inhibiran inhibirem inhibiren inhibires inhibireu inhibiria inhibirien inhibiries inhibirà inhibiràs inhibiré inhibiríem inhibiríeu inhibisc inhibisca inhibisquen inhibisques inhibissen inhibisses inhibissin inhibissis inhibit inhibits inhibiu inhibix inhibixen inhibixes inhibixo inhibí inhibíem inhibíeu inhibírem inhibíreu inhibís inhibíssem inhibísseu inhibíssim inhibíssiu n-occ occ sept val v
inibir

inhumà /in.uˈma/ adj
desumana

inhòspit /inˈɔs.pit/ inhòspita adj masc
inóspito

inicial /i.ni.siˈaɫ/ adj
inicial

inicialitzar /i.ni.si.a.liˈd͡za/ /i.ni.si.a.liˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inicialitz inicialitza inicialitzada inicialitzades inicialitzam inicialitzant inicialitzar inicialitzara inicialitzaran inicialitzarem inicialitzaren inicialitzares inicialitzareu inicialitzaria inicialitzarien inicialitzaries inicialitzarà inicialitzaràs inicialitzaré inicialitzaríem inicialitzaríeu inicialitzassen inicialitzasses inicialitzassin inicialitzassis inicialitzat inicialitzats inicialitzau inicialitzava inicialitzaven inicialitzaves inicialitze inicialitzem inicialitzen inicialitzes inicialitzessen inicialitzesses inicialitzessin inicialitzessis inicialitzeu inicialitzi inicialitzin inicialitzis inicialitzo inicialitzà inicialitzàrem inicialitzàreu inicialitzàs inicialitzàssem inicialitzàsseu inicialitzàssim inicialitzàssiu inicialitzàvem inicialitzàveu inicialitzés inicialitzéssem inicialitzésseu inicialitzéssim inicialitzéssiu inicialitzí occ sept val v
inicializar

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inicia iniciada iniciades iniciam iniciant iniciar iniciara iniciaran iniciarem iniciaren iniciares iniciareu iniciaria iniciarien iniciaries iniciarà iniciaràs iniciaré iniciaríem iniciaríeu iniciassen iniciasses iniciassin iniciassis iniciat iniciats iniciau iniciava iniciaven iniciaves inicie iniciem inicien inicies iniciessen iniciesses iniciessin iniciessis inicieu inicii inicio inicià iniciàrem iniciàreu iniciàs iniciàssem iniciàsseu iniciàssim iniciàssiu iniciàvem iniciàveu iniciés iniciéssem iniciésseu iniciéssim iniciéssiu inicií iniciï iniciïn iniciïs occ sept val v
iniciar
Donar inici o principi a alguna cosa.
Introduir una persona en una associació o ideologia.

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
iniciativa

inimaginable /i.ni.ma.d͡ʒiˈna.bɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈna.βɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈnab.bɫe/ /i.ni.mə.ʒiˈna.βɫə/ /i.ni.mə.ʒiˈnab.bɫə/ adj
impensável

ininterrompudament /i.nin.te.romˌpu.ðaˈmen/ /i.nin.te.romˌpu.ðaˈment/ /i.nin.tə.romˌpu.ðəˈment/ /i.nin.tə.rumˌpu.ðəˈmen/ adv
ininterruptamente

iniquitat /i.ni.kiˈtat/ n fem
iniquidade

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
injecção injeção

injectar /iɲ.d͡ʒekˈta/ /iɲ.d͡ʒekˈtaɾ/ /iɲ.ʒəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inject injecta injectada injectades injectam injectant injectar injectara injectaran injectarem injectaren injectares injectareu injectaria injectarien injectaries injectarà injectaràs injectaré injectaríem injectaríeu injectassen injectasses injectassin injectassis injectat injectats injectau injectava injectaven injectaves injecte injectem injecten injectes injectessen injectesses injectessin injectessis injecteu injecti injectin injectis injecto injectà injectàrem injectàreu injectàs injectàssem injectàsseu injectàssim injectàssiu injectàvem injectàveu injectés injectéssem injectésseu injectéssim injectéssiu injectí occ sept val v
injectar

injuriar /in.d͡ʒu.ɾiˈa/ /in.d͡ʒu.ɾiˈaɾ/ /in.ʒu.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) injuria injuriada injuriades injuriam injuriant injuriar injuriara injuriaran injuriarem injuriaren injuriares injuriareu injuriaria injuriarien injuriaries injuriarà injuriaràs injuriaré injuriaríem injuriaríeu injuriassen injuriasses injuriassin injuriassis injuriat injuriats injuriau injuriava injuriaven injuriaves injurie injuriem injurien injuries injuriessen injuriesses injuriessin injuriessis injurieu injurii injurio injurià injuriàrem injuriàreu injuriàs injuriàssem injuriàsseu injuriàssim injuriàssiu injuriàvem injuriàveu injuriés injuriéssem injuriésseu injuriéssim injuriéssiu injurií injuriï injuriïn injuriïs occ sept val v
injuriar

injúria /inˈd͡ʒu.ɾi.a/ /inˈʒu.ɾi.ə/ n fem
injúria
Delicte causat per paraules o actes contra l'honor o la reputació d'una persona.

innat /inˈnat/ innata adj masc
inato

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
inocente
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
inocência

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
inovação

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ adj masc
inovador
Que innova.

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) innou innov innova innovada innovades innovam innovant innovar innovara innovaran innovarem innovaren innovares innovareu innovaria innovarien innovaries innovarà innovaràs innovaré innovaríem innovaríeu innovassen innovasses innovassin innovassis innovat innovats innovau innovava innovaven innovaves innove innovem innoven innoves innovessen innovesses innovessin innovessis innoveu innovi innovin innovis innovo innovà innovàrem innovàreu innovàs innovàssem innovàsseu innovàssim innovàssiu innovàvem innovàveu innovés innovéssem innovésseu innovéssim innovéssiu innoví occ sept val v
inovar

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
inesquecível

inocular /i.no.kuˈɫa/ /i.no.kuˈɫaɾ/ /i.nu.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inocul inocula inoculada inoculades inoculam inoculant inocular inoculara inocularan inocularem inocularen inoculares inoculareu inocularia inocularien inocularies inocularà inocularàs inocularé inocularíem inocularíeu inoculassen inoculasses inoculassin inoculassis inoculat inoculats inoculau inoculava inoculaven inoculaves inocule inoculem inoculen inocules inoculessen inoculesses inoculessin inoculessis inoculeu inoculi inoculin inoculis inoculo inoculà inoculàrem inoculàreu inoculàs inoculàssem inoculàsseu inoculàssim inoculàssiu inoculàvem inoculàveu inoculés inoculéssem inoculésseu inoculéssim inoculéssiu inoculí occ sept val v
inocular
Introduir en un organisme l'agent causal d'una malaltia.

inofensiu /i.no.fenˈsiw/ /i.no.fənˈsiw/ /i.nu.fənˈsiw/ adj masc
inofensivo

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
inquieto
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

inquietud /iŋ.ki.eˈtut/ /iŋ.ki.əˈtut/ n fem
inquietude

inqüestionable /iŋ.kwes.ti.oˈna.bɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈna.βɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /iŋ.kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
inquestionável

inscripció /ins.kɾip.siˈo/ n fem
inscrição

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
inseto insecto
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

insegur /in.seˈɣu/ /in.seˈɣuɾ/ /in.səˈɣu/ insegura adj masc
inseguro

insensibilitzar /in.sen.si.βi.liˈd͡za/ /in.sen.si.βi.liˈzaɾ/ /in.sən.si.βi.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insensibilitz insensibilitza insensibilitzada insensibilitzades insensibilitzam insensibilitzant insensibilitzar insensibilitzara insensibilitzaran insensibilitzarem insensibilitzaren insensibilitzares insensibilitzareu insensibilitzaria insensibilitzarien insensibilitzaries insensibilitzarà insensibilitzaràs insensibilitzaré insensibilitzaríem insensibilitzaríeu insensibilitzassen insensibilitzasses insensibilitzassin insensibilitzassis insensibilitzat insensibilitzats insensibilitzau insensibilitzava insensibilitzaven insensibilitzaves insensibilitze insensibilitzem insensibilitzen insensibilitzes insensibilitzessen insensibilitzesses insensibilitzessin insensibilitzessis insensibilitzeu insensibilitzi insensibilitzin insensibilitzis insensibilitzo insensibilitzà insensibilitzàrem insensibilitzàreu insensibilitzàs insensibilitzàssem insensibilitzàsseu insensibilitzàssim insensibilitzàssiu insensibilitzàvem insensibilitzàveu insensibilitzés insensibilitzéssem insensibilitzésseu insensibilitzéssim insensibilitzéssiu insensibilitzí occ sept val v
insensibilizar

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
inseparável
Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserció /in.seɾ.siˈo/ /in.sər.siˈo/ n fem
inserção

inserir /in.seˈɾi/ /in.seˈɾiɾ/ /in.səˈɾi/ bal insereix insereixen insereixes insereixi insereixin insereixis insereixo inseresc inseresqui inseresquin inseresquis inseria inserida inserides inserien inseries inseriguem inserigueu inserim inserint inserir inserira inseriran inserirem inseriren inserires inserireu inseriria inseririen inseriries inserirà inseriràs inseriré inseriríem inseriríeu inserisc inserisca inserisquen inserisques inserissen inserisses inserissin inserissis inserit inserits inseriu inserix inserixen inserixes inserixo inserí inseríem inseríeu inserírem inseríreu inserís inseríssem inserísseu inseríssim inseríssiu n-occ occ sept val v
inserir
Incloure, introduir una cosa en altra.

insinuació /in.si.nu.a.siˈo/ /in.si.nu.ə.siˈo/ n fem
insinuação

insinuar /in.si.nuˈa/ /in.si.nuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insinua insinuada insinuades insinuam insinuant insinuar insinuara insinuaran insinuarem insinuaren insinuares insinuareu insinuaria insinuarien insinuaries insinuarà insinuaràs insinuaré insinuaríem insinuaríeu insinuassen insinuasses insinuassin insinuassis insinuat insinuats insinuau insinuava insinuaven insinuaves insinue insinuem insinuen insinues insinuessen insinuesses insinuessin insinuessis insinueu insinuo insinuu insinuà insinuàrem insinuàreu insinuàs insinuàssem insinuàsseu insinuàssim insinuàssiu insinuàvem insinuàveu insinués insinuéssem insinuésseu insinuéssim insinuéssiu insinuí insinuï insinuïn insinuïs occ sept val v
insinuar
Indicar, apuntar lleugerament alguna cosa.
Significar alguna cosa només suggerint-la.
(dret) Fer la manifestació d'algun instrument davant el jutge competent perquè hi interposi la seva autoritat.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ bal insisteix insisteixen insisteixes insisteixi insisteixin insisteixis insisteixo insistesc insistesqui insistesquin insistesquis insistia insistida insistides insistien insisties insistiguem insistigueu insistim insistint insistir insistira insistiran insistirem insistiren insistires insistireu insistiria insistirien insistiries insistirà insistiràs insistiré insistiríem insistiríeu insistisc insistisca insistisquen insistisques insistissen insistisses insistissin insistissis insistit insistits insistiu insistix insistixen insistixes insistixo insistí insistíem insistíeu insistírem insistíreu insistís insistíssem insistísseu insistíssim insistíssiu n-occ occ sept val v
insistir

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
insolente
atrevit, desvergonyit, descarat.

insonoritzar /in.so.no.ɾiˈd͡za/ /in.so.no.ɾiˈza/ /in.so.no.ɾiˈzaɾ/ /in.su.nu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insonoritz insonoritza insonoritzada insonoritzades insonoritzam insonoritzant insonoritzar insonoritzara insonoritzaran insonoritzarem insonoritzaren insonoritzares insonoritzareu insonoritzaria insonoritzarien insonoritzaries insonoritzarà insonoritzaràs insonoritzaré insonoritzaríem insonoritzaríeu insonoritzassen insonoritzasses insonoritzassin insonoritzassis insonoritzat insonoritzats insonoritzau insonoritzava insonoritzaven insonoritzaves insonoritze insonoritzem insonoritzen insonoritzes insonoritzessen insonoritzesses insonoritzessin insonoritzessis insonoritzeu insonoritzi insonoritzin insonoritzis insonoritzo insonoritzà insonoritzàrem insonoritzàreu insonoritzàs insonoritzàssem insonoritzàsseu insonoritzàssim insonoritzàssiu insonoritzàvem insonoritzàveu insonoritzés insonoritzéssem insonoritzésseu insonoritzéssim insonoritzéssiu insonoritzí occ sept val v
insonorizar

inspeccionar /ins.pek.si.oˈna/ /ins.pek.si.oˈnaɾ/ /ins.pək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inspeccion inspecciona inspeccionada inspeccionades inspeccionam inspeccionant inspeccionar inspeccionara inspeccionaran inspeccionarem inspeccionaren inspeccionares inspeccionareu inspeccionaria inspeccionarien inspeccionaries inspeccionarà inspeccionaràs inspeccionaré inspeccionaríem inspeccionaríeu inspeccionassen inspeccionasses inspeccionassin inspeccionassis inspeccionat inspeccionats inspeccionau inspeccionava inspeccionaven inspeccionaves inspeccione inspeccionem inspeccionen inspecciones inspeccionessen inspeccionesses inspeccionessin inspeccionessis inspeccioneu inspeccioni inspeccionin inspeccionis inspecciono inspeccionà inspeccionàrem inspeccionàreu inspeccionàs inspeccionàssem inspeccionàsseu inspeccionàssim inspeccionàssiu inspeccionàvem inspeccionàveu inspeccionés inspeccionéssem inspeccionésseu inspeccionéssim inspeccionéssiu inspeccioní occ sept val v
fiscalizar

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ n fem
inspeção

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
inspiração
Acció i efecte d'inspirar.
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inspir inspira inspirada inspirades inspiram inspirant inspirar inspirara inspiraran inspirarem inspiraren inspirares inspirareu inspiraria inspirarien inspiraries inspirarà inspiraràs inspiraré inspiraríem inspiraríeu inspirassen inspirasses inspirassin inspirassis inspirat inspirats inspirau inspirava inspiraven inspiraves inspire inspirem inspiren inspires inspiressen inspiresses inspiressin inspiressis inspireu inspiri inspirin inspiris inspiro inspirà inspiràrem inspiràreu inspiràs inspiràssem inspiràsseu inspiràssim inspiràssiu inspiràvem inspiràveu inspirés inspiréssem inspirésseu inspiréssim inspiréssiu inspirí occ sept val v
inspirar
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lació /ins.ta.ɫa.siˈo/ /ins.taɫ.ɫa.siˈo/ /ins.tə.ɫə.siˈo/ /ins.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
instalação
Acció i efecte d'instal·lar o instal·lar-se.
Conjunt d'infraestructures destinades a un ús concret.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) instal instal·la instal·lada instal·lades instal·lam instal·lant instal·lar instal·lara instal·laran instal·larem instal·laren instal·lares instal·lareu instal·laria instal·larien instal·laries instal·larà instal·laràs instal·laré instal·laríem instal·laríeu instal·lassen instal·lasses instal·lassin instal·lassis instal·lat instal·lats instal·lau instal·lava instal·laven instal·laves instal·le instal·lem instal·len instal·les instal·lessen instal·lesses instal·lessin instal·lessis instal·leu instal·li instal·lin instal·lis instal·lo instal·là instal·làrem instal·làreu instal·làs instal·làssem instal·làsseu instal·làssim instal·làssiu instal·làvem instal·làveu instal·lés instal·léssem instal·lésseu instal·léssim instal·léssiu instal·lí occ sept val v
instalar
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ n masc
instante

instantani /ins.tanˈta.ni/ adj masc
instantâneo

instaurar /ins.tawˈɾa/ /ins.tawˈɾaɾ/ /ins.təwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instaur instaura instaurada instaurades instauram instaurant instaurar instaurara instauraran instaurarem instauraren instaurares instaurareu instauraria instaurarien instauraries instaurarà instauraràs instauraré instauraríem instauraríeu instaurassen instaurasses instaurassin instaurassis instaurat instaurats instaurau instaurava instauraven instauraves instaure instaurem instauren instaures instauressen instauresses instauressin instauressis instaureu instauri instaurin instauris instauro instaurà instauràrem instauràreu instauràs instauràssem instauràsseu instauràssim instauràssiu instauràvem instauràveu instaurés instauréssem instaurésseu instauréssim instauréssiu instaurí occ sept val v
instaurar

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
instinto

institucionalitzar /ins.ti.tu.si.o.na.liˈd͡za/ /ins.ti.tu.si.o.na.liˈzaɾ/ /ins.ti.tu.si.u.nə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) institucionalitz institucionalitza institucionalitzada institucionalitzades institucionalitzam institucionalitzant institucionalitzar institucionalitzara institucionalitzaran institucionalitzarem institucionalitzaren institucionalitzares institucionalitzareu institucionalitzaria institucionalitzarien institucionalitzaries institucionalitzarà institucionalitzaràs institucionalitzaré institucionalitzaríem institucionalitzaríeu institucionalitzassen institucionalitzasses institucionalitzassin institucionalitzassis institucionalitzat institucionalitzats institucionalitzau institucionalitzava institucionalitzaven institucionalitzaves institucionalitze institucionalitzem institucionalitzen institucionalitzes institucionalitzessen institucionalitzesses institucionalitzessin institucionalitzessis institucionalitzeu institucionalitzi institucionalitzin institucionalitzis institucionalitzo institucionalitzà institucionalitzàrem institucionalitzàreu institucionalitzàs institucionalitzàssem institucionalitzàsseu institucionalitzàssim institucionalitzàssiu institucionalitzàvem institucionalitzàveu institucionalitzés institucionalitzéssem institucionalitzésseu institucionalitzéssim institucionalitzéssiu institucionalitzí occ sept val v
institucionalizar

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
instituição

institució educativa n fem
instituição educacional

institut /ins.tiˈtut/ n masc
instituto

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
instrução

instructor n masc
instrutor

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
instrumento
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de música n masc
instrumento musical

instrument de percussió n masc
instrumento de percussão

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
instrumental
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

instrumentalitzar /ins.tɾu.men.ta.liˈd͡za/ /ins.tɾu.men.ta.liˈzaɾ/ /ins.tɾu.mən.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instrumentalitz instrumentalitza instrumentalitzada instrumentalitzades instrumentalitzam instrumentalitzant instrumentalitzar instrumentalitzara instrumentalitzaran instrumentalitzarem instrumentalitzaren instrumentalitzares instrumentalitzareu instrumentalitzaria instrumentalitzarien instrumentalitzaries instrumentalitzarà instrumentalitzaràs instrumentalitzaré instrumentalitzaríem instrumentalitzaríeu instrumentalitzassen instrumentalitzasses instrumentalitzassin instrumentalitzassis instrumentalitzat instrumentalitzats instrumentalitzau instrumentalitzava instrumentalitzaven instrumentalitzaves instrumentalitze instrumentalitzem instrumentalitzen instrumentalitzes instrumentalitzessen instrumentalitzesses instrumentalitzessin instrumentalitzessis instrumentalitzeu instrumentalitzi instrumentalitzin instrumentalitzis instrumentalitzo instrumentalitzà instrumentalitzàrem instrumentalitzàreu instrumentalitzàs instrumentalitzàssem instrumentalitzàsseu instrumentalitzàssim instrumentalitzàssiu instrumentalitzàvem instrumentalitzàveu instrumentalitzés instrumentalitzéssem instrumentalitzésseu instrumentalitzéssim instrumentalitzéssiu instrumentalitzí occ sept val v
instrumentalizar

insubordinar /in.su.βoɾ.ðiˈna/ /in.su.βoɾ.ðiˈnaɾ/ /in.su.βur.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insubordina insubordinada insubordinades insubordinam insubordinant insubordinar insubordinara insubordinaran insubordinarem insubordinaren insubordinares insubordinareu insubordinaria insubordinarien insubordinaries insubordinarà insubordinaràs insubordinaré insubordinaríem insubordinaríeu insubordinassen insubordinasses insubordinassin insubordinassis insubordinat insubordinats insubordinau insubordinava insubordinaven insubordinaves insubordine insubordinem insubordinen insubordines insubordinessen insubordinesses insubordinessin insubordinessis insubordineu insubordini insubordinin insubordinis insubordino insubordinà insubordinàrem insubordinàreu insubordinàs insubordinàssem insubordinàsseu insubordinàssim insubordinàssiu insubordinàvem insubordinàveu insubordinés insubordinéssem insubordinésseu insubordinéssim insubordinéssiu insubordiní insubordín occ sept val v
insubordinar

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ adj
insuficiente

insuflar /in.suˈfɫa/ /in.suˈfɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insufl insufla insuflada insuflades insuflam insuflant insuflar insuflara insuflaran insuflarem insuflaren insuflares insuflareu insuflaria insuflarien insuflaries insuflarà insuflaràs insuflaré insuflaríem insuflaríeu insuflassen insuflasses insuflassin insuflassis insuflat insuflats insuflau insuflava insuflaven insuflaves insufle insuflem insuflen insufles insuflessen insuflesses insuflessin insuflessis insufleu insufli insuflin insuflis insuflo insuflà insuflàrem insuflàreu insuflàs insuflàssem insuflàsseu insuflàssim insuflàssiu insuflàvem insuflàveu insuflés insufléssem insuflésseu insufléssim insufléssiu insuflí occ sept val v
insuflar

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
insulina

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
insulto ofensa

insultant /in.suɫˈtan/ /in.suɫˈtant/ adj
injuriante
Que insulta.

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insult insulta insultada insultades insultam insultant insultar insultara insultaran insultarem insultaren insultares insultareu insultaria insultarien insultaries insultarà insultaràs insultaré insultaríem insultaríeu insultassen insultasses insultassin insultassis insultat insultats insultau insultava insultaven insultaves insulte insultem insulten insultes insultessen insultesses insultessin insultessis insulteu insulti insultin insultis insulto insultà insultàrem insultàreu insultàs insultàssem insultàsseu insultàssim insultàssiu insultàvem insultàveu insultés insultéssem insultésseu insultéssim insultéssiu insultí occ sept val v
insultar injuriar

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
insurgente
Que s'insurgeix, es revolta.

insígnia /inˈsig.ni.a/ /inˈsiŋ.ni.ə/ n fem
distintivo

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
insípido

insòlit /inˈsɔ.lit/ insòlita adj masc
insólito

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ adj masc
intacto

integral /in.teˈɣɾaɫ/ /in.təˈɣɾaɫ/ adj
integral

integrar /in.teˈɣɾa/ /in.teˈɣɾaɾ/ /in.təˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) integr integra integrada integrades integram integrant integrar integrara integraran integrarem integraren integrares integrareu integraria integrarien integraries integrarà integraràs integraré integraríem integraríeu integrassen integrasses integrassin integrassis integrat integrats integrau integrava integraven integraves integre integrem integren integres integressen integresses integressin integressis integreu integri integrin integris integro integrà integràrem integràreu integràs integràssem integràsseu integràssim integràssiu integràvem integràveu integrés integréssem integrésseu integréssim integréssiu integrí occ sept val v
integrar
(matemàtiques) Ajuntar les parts infinitament petites per càlcul infinitesimal.

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
integridade

intel·lecte /in.teɫˈɫɛk.te/ /in.teˈɫɛk.te/ /in.təɫˈɫɛk.tə/ /in.təˈɫɛk.tə/ n masc
intelecto

intel·lectual /in.te.ɫek.tuˈaɫ/ /in.teɫ.ɫek.tuˈaɫ/ /in.tə.ɫək.tuˈaɫ/ /in.təɫ.ɫək.tuˈaɫ/ n neut
intelectual

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
inteligente

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
inteligível

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
inteligência
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
inteligência artificial

intel·ligència emocional n fem
inteligência emocional

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
intenção

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
tenso intenso

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intensific intensifica intensificada intensificades intensificam intensificant intensificar intensificara intensificaran intensificarem intensificaren intensificares intensificareu intensificaria intensificarien intensificaries intensificarà intensificaràs intensificaré intensificaríem intensificaríeu intensificassen intensificasses intensificassin intensificassis intensificat intensificats intensificau intensificava intensificaven intensificaves intensifico intensificà intensificàrem intensificàreu intensificàs intensificàssem intensificàsseu intensificàssim intensificàssiu intensificàvem intensificàveu intensifique intensifiquem intensifiquen intensifiques intensifiquessen intensifiquesses intensifiquessin intensifiquessis intensifiqueu intensifiqui intensifiquin intensifiquis intensifiqués intensifiquéssem intensifiquésseu intensifiquéssim intensifiquéssiu intensifiquí occ sept val v
intensificar

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
intensidade

intensíssim /in.tenˈsi.sim/ /in.tənˈsi.sim/ adj masc
intensíssimo

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
tentativa
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intent intenta intentada intentades intentam intentant intentar intentara intentaran intentarem intentaren intentares intentareu intentaria intentarien intentaries intentarà intentaràs intentaré intentaríem intentaríeu intentassen intentasses intentassin intentassis intentat intentats intentau intentava intentaven intentaves intente intentem intenten intentes intentessen intentesses intentessin intentessis intenteu intenti intentin intentis intento intentà intentàrem intentàreu intentàs intentàssem intentàsseu intentàssim intentàssiu intentàvem intentàveu intentés intentéssem intentésseu intentéssim intentéssiu intentí occ sept val v
tentar
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
interação

interactiu /in.te.ɾakˈtiw/ /in.tə.ɾəkˈtiw/ adj masc
interativo

interactivitat /in.te.ɾak.ti.viˈtat/ /in.te.ɾak.ti.βiˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.viˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
interatividade

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ adj
intercalar
Allò que s'intercala.

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intercal intercala intercalada intercalades intercalam intercalant intercalar intercalara intercalaran intercalarem intercalaren intercalares intercalareu intercalaria intercalarien intercalaries intercalarà intercalaràs intercalaré intercalaríem intercalaríeu intercalassen intercalasses intercalassin intercalassis intercalat intercalats intercalau intercalava intercalaven intercalaves intercale intercalem intercalen intercales intercalessen intercalesses intercalessin intercalessis intercaleu intercali intercalin intercalis intercalo intercalà intercalàrem intercalàreu intercalàs intercalàssem intercalàsseu intercalàssim intercalàssiu intercalàvem intercalàveu intercalés intercaléssem intercalésseu intercaléssim intercaléssiu intercalí occ sept val v
intercalar
Interposar o col·locar un element entre altres d'una sèrie.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
troca

interceptar /in.ter.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈtaɾ/ /in.tər.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intercept intercepta interceptada interceptades interceptam interceptant interceptar interceptara interceptaran interceptarem interceptaren interceptares interceptareu interceptaria interceptarien interceptaries interceptarà interceptaràs interceptaré interceptaríem interceptaríeu interceptassen interceptasses interceptassin interceptassis interceptat interceptats interceptau interceptava interceptaven interceptaves intercepte interceptem intercepten interceptes interceptessen interceptesses interceptessin interceptessis intercepteu intercepti interceptin interceptis intercepto interceptà interceptàrem interceptàreu interceptàs interceptàssem interceptàsseu interceptàssim interceptàssiu interceptàvem interceptàveu interceptés interceptéssem interceptésseu interceptéssim interceptéssiu interceptí occ sept val v
interceptar
Apoderar-se d'alguna cosa abans que arribi al fi a que es destinava.

interdisciplinari /in.teɾ.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.tər.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.təɾ.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
interdisciplinar

interessadament /in.te.ɾeˌsa.ðaˈmen/ /in.te.ɾeˌsa.ðaˈment/ /in.tə.ɾəˌsa.ðəˈmen/ /in.tə.ɾəˌsa.ðəˈment/ adv
interessadamente

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
interessante
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interessa interessada interessades interessam interessant interessar interessara interessaran interessarem interessaren interessares interessareu interessaria interessarien interessaries interessarà interessaràs interessaré interessaríem interessaríeu interessassen interessasses interessassin interessassis interessat interessats interessau interessava interessaven interessaves interesse interessem interessen interesses interessessen interessesses interessessin interessessis interesseu interessi interessin interessis interesso interessà interessàrem interessàreu interessàs interessàssem interessàsseu interessàssim interessàssiu interessàvem interessàveu interessés interesséssem interessésseu interesséssim interesséssiu interessí interés occ sept val v
interessar
Convenir, ser útil, suscitar interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
interessado
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
interessado
Qui es deixa dominar per l'interès.

interfix /in.teɾˈfiks/ /in.tərˈfiks/ n masc
interfixo

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e n fem
interface gráfica

intergeneracional /in.teɾ.d͡ʒe.ne.ɾa.si.oˈnaɫ/ /in.tər.ʒə.nə.ɾə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.ʒə.nə.ɾə.si.oˈnaɫ/ adj
intergeracional

interioritzar /in.te.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈza/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈzaɾ/ /in.tə.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.tə.ɾi.u.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interioritz interioritza interioritzada interioritzades interioritzam interioritzant interioritzar interioritzara interioritzaran interioritzarem interioritzaren interioritzares interioritzareu interioritzaria interioritzarien interioritzaries interioritzarà interioritzaràs interioritzaré interioritzaríem interioritzaríeu interioritzassen interioritzasses interioritzassin interioritzassis interioritzat interioritzats interioritzau interioritzava interioritzaven interioritzaves interioritze interioritzem interioritzen interioritzes interioritzessen interioritzesses interioritzessin interioritzessis interioritzeu interioritzi interioritzin interioritzis interioritzo interioritzà interioritzàrem interioritzàreu interioritzàs interioritzàssem interioritzàsseu interioritzàssim interioritzàssiu interioritzàvem interioritzàveu interioritzés interioritzéssem interioritzésseu interioritzéssim interioritzéssiu interioritzí occ sept val v
interiorizar

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
interjeição

interlinear /in.ter.li.neˈa/ /in.teɾ.li.neˈaɾ/ /in.tər.ɫi.neˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interlinea interlineada interlineades interlineam interlineant interlinear interlineara interlinearan interlinearem interlinearen interlineares interlineareu interlinearia interlinearien interlinearies interlinearà interlinearàs interlinearé interlinearíem interlinearíeu interlineassen interlineasses interlineassin interlineassis interlineat interlineats interlineau interlineava interlineaven interlineaves interlinee interlineem interlineen interlinees interlineessen interlineesses interlineessin interlineessis interlineeu interlinei interlineo interlineà interlineàrem interlineàreu interlineàs interlineàssem interlineàsseu interlineàssim interlineàssiu interlineàvem interlineàveu interlineés interlineéssem interlineésseu interlineéssim interlineéssiu interlineí interlineï interlineïn interlineïs occ sept val v
entrelinhar

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
interlíngua

interminable /in.ter.miˈnab.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.βɫe/ /in.tər.miˈna.βɫə/ /in.tər.miˈnab.bɫə/ /in.təɾ.miˈnab.bɫə/ adj
interminável
Inacabable. Que no es termina o no té fi; etern.

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
seta
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ adj masc
interno
ocult a l'interior

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
internacional

internacionalitzar /in.ter.na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈza/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) internacionalitz internacionalitza internacionalitzada internacionalitzades internacionalitzam internacionalitzant internacionalitzar internacionalitzara internacionalitzaran internacionalitzarem internacionalitzaren internacionalitzares internacionalitzareu internacionalitzaria internacionalitzarien internacionalitzaries internacionalitzarà internacionalitzaràs internacionalitzaré internacionalitzaríem internacionalitzaríeu internacionalitzassen internacionalitzasses internacionalitzassin internacionalitzassis internacionalitzat internacionalitzats internacionalitzau internacionalitzava internacionalitzaven internacionalitzaves internacionalitze internacionalitzem internacionalitzen internacionalitzes internacionalitzessen internacionalitzesses internacionalitzessin internacionalitzessis internacionalitzeu internacionalitzi internacionalitzin internacionalitzis internacionalitzo internacionalitzà internacionalitzàrem internacionalitzàreu internacionalitzàs internacionalitzàssem internacionalitzàsseu internacionalitzàssim internacionalitzàssiu internacionalitzàvem internacionalitzàveu internacionalitzés internacionalitzéssem internacionalitzésseu internacionalitzéssim internacionalitzéssiu internacionalitzí occ sept val v
internacionalizar

interpel·lació /in.teɾ.pe.ɫa.siˈo/ /in.teɾ.peɫ.ɫa.siˈo/ /in.tər.pə.ɫə.siˈo/ /in.tər.pəɫ.ɫə.siˈo/ /in.təɾ.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
interpelação

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interpol interpola interpolada interpolades interpolam interpolant interpolar interpolara interpolaran interpolarem interpolaren interpolares interpolareu interpolaria interpolarien interpolaries interpolarà interpolaràs interpolaré interpolaríem interpolaríeu interpolassen interpolasses interpolassin interpolassis interpolat interpolats interpolau interpolava interpolaven interpolaves interpole interpolem interpolen interpoles interpolessen interpolesses interpolessin interpolessis interpoleu interpoli interpolin interpolis interpolo interpolà interpolàrem interpolàreu interpolàs interpolàssem interpolàsseu interpolàssim interpolàssiu interpolàvem interpolàveu interpolés interpoléssem interpolésseu interpoléssim interpoléssiu interpolí occ sept val v
interpolar
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.
Afegir, inserir notes, addicions i text nou en escrits d'altres.
(matemàtiques) Efectuar la funció matemàtica de la interpolació.

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
interpretação

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interpret interpreta interpretada interpretades interpretam interpretant interpretar interpretara interpretaran interpretarem interpretaren interpretares interpretareu interpretaria interpretarien interpretaries interpretarà interpretaràs interpretaré interpretaríem interpretaríeu interpretassen interpretasses interpretassin interpretassis interpretat interpretats interpretau interpretava interpretaven interpretaves interprete interpretem interpreten interpretes interpretessen interpretesses interpretessin interpretessis interpreteu interpreti interpretin interpretis interpreto interpretà interpretàrem interpretàreu interpretàs interpretàssem interpretàsseu interpretàssim interpretàssiu interpretàvem interpretàveu interpretés interpretéssem interpretésseu interpretéssim interpretéssiu interpretí occ sept val v
interpretar
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.
Executar o representar una obra artística.

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interrog interroga interrogada interrogades interrogam interrogant interrogar interrogara interrogaran interrogarem interrogaren interrogares interrogareu interrogaria interrogarien interrogaries interrogarà interrogaràs interrogaré interrogaríem interrogaríeu interrogassen interrogasses interrogassin interrogassis interrogat interrogats interrogau interrogava interrogaven interrogaves interrogo interrogue interroguem interroguen interrogues interroguessen interroguesses interroguessin interroguessis interrogueu interrogui interroguin interroguis interrogués interroguéssem interroguésseu interroguéssim interroguéssiu interroguí interrogà interrogàrem interrogàreu interrogàs interrogàssem interrogàsseu interrogàssim interrogàssiu interrogàvem interrogàveu occ sept val v
interrogar
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ bal interromp interrompa interrompem interrompen interrompent interrompera interromperen interromperes interrompes interrompessen interrompesses interrompessin interrompessis interrompeu interrompi interrompia interrompien interrompies interrompin interrompis interrompo interrompran interrompre interromprem interrompreu interrompria interromprien interrompries interromprà interrompràs interrompré interrompríem interrompríeu interromps interrompuda interrompudes interromput interromputs interrompé interrompérem interrompéreu interrompés interrompéssem interrompésseu interrompéssim interrompéssiu interrompí interrompíem interrompíeu occ sept val v
interromper

interrupció /in.te.rup.siˈo/ /in.tə.rup.siˈo/ n fem
interrupção

intersecar /in.ter.seˈka/ /in.teɾ.seˈka/ /in.teɾ.seˈkaɾ/ /in.tər.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intersec interseca intersecada intersecades intersecam intersecant intersecar intersecara intersecaran intersecarem intersecaren intersecares intersecareu intersecaria intersecarien intersecaries intersecarà intersecaràs intersecaré intersecaríem intersecaríeu intersecassen intersecasses intersecassin intersecassis intersecat intersecats intersecau intersecava intersecaven intersecaves interseco intersecà intersecàrem intersecàreu intersecàs intersecàssem intersecàsseu intersecàssim intersecàssiu intersecàvem intersecàveu interseque intersequem intersequen interseques intersequessen intersequesses intersequessin intersequessis intersequeu intersequi intersequin intersequis intersequés intersequéssem intersequésseu intersequéssim intersequéssiu intersequí occ sept val v
intersectar

interseccionalitat /in.teɾ.sek.si.o.na.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.si.u.nə.ɫiˈtat/ /in.təɾ.sək.si.o.nə.ɫiˈtat/ n fem
interseccionalidade

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ n fem
intersecção

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ n neut
intersexual

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
intersexualidade

intervencionista /in.ter.βen.si.oˈnis.ta/ /in.ter.βen.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.te/ /in.tər.bən.si.uˈnis.tə/ /in.tər.vən.si.uˈnis.tə/ /in.təɾ.vən.si.oˈnis.tə/ adj
intervencionista

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
intervenção

intervenir /in.ter.βeˈni/ /in.teɾ.veˈniɾ/ /in.teɾ.βeˈni/ /in.tər.bəˈni/ /in.təɾ.vəˈni/ alg bal intervenc intervendran intervendrem intervendreu intervendria intervendrien intervendries intervendrà intervendràs intervendré intervendríem intervendríeu intervenen intervenguda intervengudes intervenguem intervengueren intervengueres intervenguessin intervenguessis intervengueu intervengui intervenguin intervenguis intervengut intervenguts intervengué intervenguérem intervenguéreu intervengués intervenguéssim intervenguéssiu intervenguí intervenia intervenien intervenies intervenim intervenint intervenir interveniu intervens interveníem interveníeu intervinc intervindran intervindrem intervindreu intervindria intervindrien intervindries intervindrà intervindràs intervindré intervindríem intervindríeu intervinga intervinguda intervingudes intervinguem intervinguen intervinguera intervingueren intervingueres intervingues intervinguessen intervinguesses intervinguessin intervinguessis intervingueu intervingui intervinguin intervinguis intervingut intervinguts intervingué intervinguérem intervinguéreu intervingués intervinguéssem intervinguésseu intervinguéssim intervinguéssiu intervinguí intervé intervén occ val v
intervir
Assistir amb autoritat a algun negoci.
Intercedir, ser mitjancer en algun negoci o interposar la seva autoritat.

interventricular /in.ter.βen.tɾi.kuˈɫar/ /in.teɾ.ven.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.teɾ.βen.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.tər.bən.tɾi.kuˈɫar/ /in.təɾ.vən.tɾi.kuˈɫaɾ/ adj
interventricular

intervertir /in.ter.βerˈti/ /in.teɾ.veɾˈtiɾ/ /in.teɾ.βeɾˈti/ /in.tər.bərˈti/ /in.təɾ.vəɾˈti/ bal interverteix interverteixen interverteixes interverteixi interverteixin interverteixis interverteixo intervertesc intervertesqui intervertesquin intervertesquis intervertia intervertida intervertides intervertien interverties intervertiguem intervertigueu intervertim intervertint intervertir intervertira intervertiran intervertirem intervertiren intervertires intervertireu intervertiria intervertirien intervertiries intervertirà intervertiràs intervertiré intervertiríem intervertiríeu intervertisc intervertisca intervertisquen intervertisques intervertissen intervertisses intervertissin intervertissis intervertit intervertits intervertiu intervertix intervertixen intervertixes intervertixo intervertí intervertíem intervertíeu intervertírem intervertíreu intervertís intervertíssem intervertísseu intervertíssim intervertíssiu n-occ occ sept val v
inverter

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
interesse
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
juros interesse
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ adj
intestinal

intimar /in.tiˈma/ /in.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intim intima intimada intimades intimam intimant intimar intimara intimaran intimarem intimaren intimares intimareu intimaria intimarien intimaries intimarà intimaràs intimaré intimaríem intimaríeu intimassen intimasses intimassin intimassis intimat intimats intimau intimava intimaven intimaves intime intimem intimen intimes intimessen intimesses intimessin intimessis intimeu intimi intimin intimis intimo intimà intimàrem intimàreu intimàs intimàssem intimàsseu intimàssim intimàssiu intimàvem intimàveu intimés intiméssem intimésseu intiméssim intiméssiu intimí occ sept val v
intimar
(transitiu) Declarar, notificar, fer saber alguna cosa.
amigar
(intransitiu) Esdevenir íntim.

intimidació /in.ti.mi.ða.siˈo/ /in.ti.mi.ðə.siˈo/ n fem
intimidação

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intimid intimida intimidada intimidades intimidam intimidant intimidar intimidara intimidaran intimidarem intimidaren intimidares intimidareu intimidaria intimidarien intimidaries intimidarà intimidaràs intimidaré intimidaríem intimidaríeu intimidassen intimidasses intimidassin intimidassis intimidat intimidats intimidau intimidava intimidaven intimidaves intimide intimidem intimiden intimides intimidessen intimidesses intimidessin intimidessis intimideu intimidi intimidin intimidis intimido intimidà intimidàrem intimidàreu intimidàs intimidàssem intimidàsseu intimidàssim intimidàssiu intimidàvem intimidàveu intimidés intimidéssem intimidésseu intimidéssim intimidéssiu intimidí occ sept val v
intimidar

intitular /in.ti.tuˈɫa/ /in.ti.tuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intitul intitula intitulada intitulades intitulam intitulant intitular intitulara intitularan intitularem intitularen intitulares intitulareu intitularia intitularien intitularies intitularà intitularàs intitularé intitularíem intitularíeu intitulassen intitulasses intitulassin intitulassis intitulat intitulats intitulau intitulava intitulaven intitulaves intitule intitulem intitulen intitules intitulessen intitulesses intitulessin intitulessis intituleu intituli intitulin intitulis intitulo intitulà intitulàrem intitulàreu intitulàs intitulàssem intitulàsseu intitulàssim intitulàssiu intitulàvem intitulàveu intitulés intituléssem intitulésseu intituléssim intituléssiu intitulí occ sept val v
intitular

intracomunitari /in.tɾa.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ku.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
intracomunitário

intranquil·litat /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /in.tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /in.tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ n fem
intranquilidade

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
intransitivo
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ adj masc
endovenoso

intricat /in.tɾiˈkat/ adj masc
intrincado

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
intriga

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ adj
intrigante
Que intriga.

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intrig intriga intrigada intrigades intrigam intrigant intrigar intrigara intrigaran intrigarem intrigaren intrigares intrigareu intrigaria intrigarien intrigaries intrigarà intrigaràs intrigaré intrigaríem intrigaríeu intrigassen intrigasses intrigassin intrigassis intrigat intrigats intrigau intrigava intrigaven intrigaves intrigo intrigue intriguem intriguen intrigues intriguessen intriguesses intriguessin intriguessis intrigueu intrigui intriguin intriguis intrigués intriguéssem intriguésseu intriguéssim intriguéssiu intriguí intrigà intrigàrem intrigàreu intrigàs intrigàssem intrigàsseu intrigàssim intrigàssiu intrigàvem intrigàveu occ sept val v
intrigar

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
introdução
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.
(rugbi) Acció del mig de melé de posar la pilota al passadís d'una melé ordenada.

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ bal introdueix introdueixen introdueixes introdueixi introdueixin introdueixis introdueixo introduesc introduesqui introduesquin introduesquis introduint introduir introduiran introduirem introduireu introduiria introduirien introduiries introduirà introduiràs introduiré introduiríem introduiríeu introduí introduíem introduíeu introduírem introduíreu introduís introduíssem introduísseu introduíssim introduíssiu introduïa introduïda introduïdes introduïen introduïes introduïguem introduïgueu introduïm introduïra introduïren introduïres introduïsc introduïsca introduïsquen introduïsques introduïssen introduïsses introduïssin introduïssis introduït introduïts introduïu introduïx introduïxen introduïxes introduïxo n-occ occ sept val v
introduzir
Ficar dins o donar entrada a un en algun lloc.

introspecció n fem
introspecção

intubar /in.tuˈbaɾ/ /in.tuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intub intuba intubada intubades intubam intubant intubar intubara intubaran intubarem intubaren intubares intubareu intubaria intubarien intubaries intubarà intubaràs intubaré intubaríem intubaríeu intubassen intubasses intubassin intubassis intubat intubats intubau intubava intubaven intubaves intube intubem intuben intubes intubessen intubesses intubessin intubessis intubeu intubi intubin intubis intubo intubà intubàrem intubàreu intubàs intubàssem intubàsseu intubàssim intubàssiu intubàvem intubàveu intubés intubéssem intubésseu intubéssim intubéssiu intubí occ sept val v
entubar

intuir /in.tuˈi/ /in.tuˈiɾ/ bal intueix intueixen intueixes intueixi intueixin intueixis intueixo intuesc intuesqui intuesquin intuesquis intuint intuir intuiran intuirem intuireu intuiria intuirien intuiries intuirà intuiràs intuiré intuiríem intuiríeu intuí intuíem intuíeu intuírem intuíreu intuís intuíssem intuísseu intuíssim intuíssiu intuïa intuïda intuïdes intuïen intuïes intuïguem intuïgueu intuïm intuïra intuïren intuïres intuïsc intuïsca intuïsquen intuïsques intuïssen intuïsses intuïssin intuïssis intuït intuïts intuïu intuïx intuïxen intuïxes intuïxo n-occ occ sept val v
intuir

intuïció n fem
intuição

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
intérprete
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
inundação

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inund inunda inundada inundades inundam inundant inundar inundara inundaran inundarem inundaren inundares inundareu inundaria inundarien inundaries inundarà inundaràs inundaré inundaríem inundaríeu inundassen inundasses inundassin inundassis inundat inundats inundau inundava inundaven inundaves inunde inundem inunden inundes inundessen inundesses inundessin inundessis inundeu inundi inundin inundis inundo inundà inundàrem inundàreu inundàs inundàssem inundàsseu inundàssim inundàssiu inundàvem inundàveu inundés inundéssem inundésseu inundéssim inundéssiu inundí occ sept val v
inundar

inusitat /i.nu.ziˈtat/ adj masc
inusitado

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
inesperado

invalidar /im.ba.ɫiˈða/ /im.ba.ɫiˈðaɾ/ /im.bə.ɫiˈða/ /iɱ.va.ɫiˈðaɾ/ /iɱ.və.ɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invalid invalida invalidada invalidades invalidam invalidant invalidar invalidara invalidaran invalidarem invalidaren invalidares invalidareu invalidaria invalidarien invalidaries invalidarà invalidaràs invalidaré invalidaríem invalidaríeu invalidassen invalidasses invalidassin invalidassis invalidat invalidats invalidau invalidava invalidaven invalidaves invalide invalidem invaliden invalides invalidessen invalidesses invalidessin invalidessis invalideu invalidi invalidin invalidis invalido invalidà invalidàrem invalidàreu invalidàs invalidàssem invalidàsseu invalidàssim invalidàssiu invalidàvem invalidàveu invalidés invalidéssem invalidésseu invalidéssim invalidéssiu invalidí occ sept val v
invalidar

invasió n fem
invasão
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
invenção

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invent inventa inventada inventades inventam inventant inventar inventara inventaran inventarem inventaren inventares inventareu inventaria inventarien inventaries inventarà inventaràs inventaré inventaríem inventaríeu inventassen inventasses inventassin inventassis inventat inventats inventau inventava inventaven inventaves invente inventem inventen inventes inventessen inventesses inventessin inventessis inventeu inventi inventin inventis invento inventà inventàrem inventàreu inventàs inventàssem inventàsseu inventàssim inventàssiu inventàvem inventàveu inventés inventéssem inventésseu inventéssim inventéssiu inventí occ sept val v
inventar
Crear una cosa del no res.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ n masc
existências

inventariar /im.ben.ta.ɾiˈa/ /im.ben.ta.ɾiˈaɾ/ /im.bən.tə.ɾiˈa/ /iɱ.ven.ta.ɾiˈaɾ/ /iɱ.vən.tə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inventaria inventariada inventariades inventariam inventariant inventariar inventariara inventariaran inventariarem inventariaren inventariares inventariareu inventariaria inventariarien inventariaries inventariarà inventariaràs inventariaré inventariaríem inventariaríeu inventariassen inventariasses inventariassin inventariassis inventariat inventariats inventariau inventariava inventariaven inventariaves inventarie inventariem inventarien inventaries inventariessen inventariesses inventariessin inventariessis inventarieu inventarii inventario inventarià inventariàrem inventariàreu inventariàs inventariàssem inventariàsseu inventariàssim inventariàssiu inventariàvem inventariàveu inventariés inventariéssem inventariésseu inventariéssim inventariéssiu inventarií inventariï inventariïn inventariïs occ sept val v
inventariar

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ adj masc
inventor
Que inventa, que fa invencions.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
inventor
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
investimento
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ bal inverteix inverteixen inverteixes inverteixi inverteixin inverteixis inverteixo invertesc invertesqui invertesquin invertesquis invertia invertida invertides invertien inverties invertiguem invertigueu invertim invertint invertir invertira invertiran invertirem invertiren invertires invertireu invertiria invertirien invertiries invertirà invertiràs invertiré invertiríem invertiríeu invertisc invertisca invertisquen invertisques invertissen invertisses invertissin invertissis invertit invertits invertiu invertix invertixen invertixes invertixo invertí invertíem invertíeu invertírem invertíreu invertís invertíssem invertísseu invertíssim invertíssiu n-occ occ sept val v
inverter
Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.
investir
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
investigação
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigador /im.bes.ti.ɣaˈðo/ /im.bes.ti.ɣaˈðoɾ/ /im.bəs.ti.ɣəˈðo/ /iɱ.ves.ti.ɣaˈðoɾ/ /iɱ.vəs.ti.ɣəˈðo/ adj masc
investigador

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) investig investiga investigada investigades investigam investigant investigar investigara investigaran investigarem investigaren investigares investigareu investigaria investigarien investigaries investigarà investigaràs investigaré investigaríem investigaríeu investigassen investigasses investigassin investigassis investigat investigats investigau investigava investigaven investigaves investigo investigue investiguem investiguen investigues investiguessen investiguesses investiguessin investiguessis investigueu investigui investiguin investiguis investigués investiguéssem investiguésseu investiguéssim investiguéssiu investiguí investigà investigàrem investigàreu investigàs investigàssem investigàsseu investigàssim investigàssiu investigàvem investigàveu occ sept val v
investigar

investir /im.besˈti/ /im.bəsˈti/ /iɱ.vesˈtiɾ/ /iɱ.vəsˈti/ alg bal invest investeix investeixen investeixes investeixi investeixin investeixis investeixo investen investesc investesqui investesquin investesquis investi investia investida investides investien investies investiguem investigueu investim investin investint investir investira investiran investirem investiren investires investireu investiria investirien investiries investirà investiràs investiré investiríem investiríeu investis investisc investisca investisquen investisques investissen investisses investissin investissis investit investits investiu investix investixen investixes investixo invests investí investíem investíeu investírem investíreu investís investíssem investísseu investíssim investíssiu invist invista invisten invistes invisti invistin invistis n-occ occ sept val v
investir

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
invisível

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
invitação

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invoc invoca invocada invocades invocam invocant invocar invocara invocaran invocarem invocaren invocares invocareu invocaria invocarien invocaries invocarà invocaràs invocaré invocaríem invocaríeu invocassen invocasses invocassin invocassis invocat invocats invocau invocava invocaven invocaves invoco invocà invocàrem invocàreu invocàs invocàssem invocàsseu invocàssim invocàssiu invocàvem invocàveu invoque invoquem invoquen invoques invoquessen invoquesses invoquessin invoquessis invoqueu invoqui invoquin invoquis invoqués invoquéssem invoquésseu invoquéssim invoquéssiu invoquí occ sept val v
invocar

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
invulnerável

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ n fem
inércia

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
inútil
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

inútil /iˈnu.tiɫ/ n neut
inútil
qui no és útil

inútilment /iˌnu.tiɫˈmen/ /iˌnu.tiɫˈment/ adv
inutilmente

io-io /ˌjoˈjo/ n masc
ioiô

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
iodo

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
iogurte

ionitzar /i.o.niˈd͡za/ /i.o.niˈza/ /i.o.niˈzaɾ/ /i.u.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ionitz ionitza ionitzada ionitzades ionitzam ionitzant ionitzar ionitzara ionitzaran ionitzarem ionitzaren ionitzares ionitzareu ionitzaria ionitzarien ionitzaries ionitzarà ionitzaràs ionitzaré ionitzaríem ionitzaríeu ionitzassen ionitzasses ionitzassin ionitzassis ionitzat ionitzats ionitzau ionitzava ionitzaven ionitzaves ionitze ionitzem ionitzen ionitzes ionitzessen ionitzesses ionitzessin ionitzessis ionitzeu ionitzi ionitzin ionitzis ionitzo ionitzà ionitzàrem ionitzàreu ionitzàs ionitzàssem ionitzàsseu ionitzàssim ionitzàssiu ionitzàvem ionitzàveu ionitzés ionitzéssem ionitzésseu ionitzéssim ionitzéssiu ionitzí occ sept val v
ionizar

iota /ˈjɔ.ta/ /ˈjɔ.tə/ n fem
iota

ira /ˈi.ɾa/ n fem
ira

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ adj masc
iraniano
Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ n masc
iraniano
Persona que habita o és originària de l’Iran.
(masculí singular) irànic

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ adj masc
iraquiano
Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ n masc
iraquiano
Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi n masc
irídio

iris /ˈi.ɾis/ n masc
íris
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
ironia

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
irracional
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
irracional

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ adj
irregular

irremeiablement /i.re.meˌja.bɫeˈment/ /i.re.meˌja.βɫeˈmen/ /i.re.meˌjab.bɫeˈmen/ /i.rə.məˌja.βɫəˈmen/ /i.rə.məˌjab.bɫəˈmen/ /i.rə.məˌjab.bɫəˈment/ adv
irremediavelmente

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ adj
irreversível

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irrig irriga irrigada irrigades irrigam irrigant irrigar irrigara irrigaran irrigarem irrigaren irrigares irrigareu irrigaria irrigarien irrigaries irrigarà irrigaràs irrigaré irrigaríem irrigaríeu irrigassen irrigasses irrigassin irrigassis irrigat irrigats irrigau irrigava irrigaven irrigaves irrigo irrigue irriguem irriguen irrigues irriguessen irriguesses irriguessin irriguessis irrigueu irrigui irriguin irriguis irrigués irriguéssem irriguésseu irriguéssim irriguéssiu irriguí irrigà irrigàrem irrigàreu irrigàs irrigàssem irrigàsseu irrigàssim irrigàssiu irrigàvem irrigàveu occ sept val v
irrigar

irritar /i.riˈta/ /i.riˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irrit irrita irritada irritades irritam irritant irritar irritara irritaran irritarem irritaren irritares irritareu irritaria irritarien irritaries irritarà irritaràs irritaré irritaríem irritaríeu irritassen irritasses irritassin irritassis irritat irritats irritau irritava irritaven irritaves irrite irritem irriten irrites irritessen irritesses irritessin irritessis irriteu irriti irritin irritis irrito irrità irritàrem irritàreu irritàs irritàssem irritàsseu irritàssim irritàssiu irritàvem irritàveu irrités irritéssem irritésseu irritéssim irritéssiu irrití occ sept val v
irritar
Excitar vivament l'ira.

irrogar /i.roˈɣa/ /i.roˈɣaɾ/ /i.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) irrog irroga irrogada irrogades irrogam irrogant irrogar irrogara irrogaran irrogarem irrogaren irrogares irrogareu irrogaria irrogarien irrogaries irrogarà irrogaràs irrogaré irrogaríem irrogaríeu irrogassen irrogasses irrogassin irrogassis irrogat irrogats irrogau irrogava irrogaven irrogaves irrogo irrogue irroguem irroguen irrogues irroguessen irroguesses irroguessin irroguessis irrogueu irrogui irroguin irroguis irrogués irroguéssem irroguésseu irroguéssim irroguéssiu irroguí irrogà irrogàrem irrogàreu irrogàs irrogàssem irrogàsseu irrogàssim irrogàssiu irrogàvem irrogàveu occ sept val v
irrogar

irrompre /iˈrom.pɾe/ /iˈrom.pɾə/ bal irromp irrompa irrompem irrompen irrompent irrompera irromperen irromperes irrompes irrompessen irrompesses irrompessin irrompessis irrompeu irrompi irrompia irrompien irrompies irrompin irrompis irrompo irrompran irrompre irromprem irrompreu irrompria irromprien irrompries irromprà irrompràs irrompré irrompríem irrompríeu irromps irrompuda irrompudes irromput irromputs irrompé irrompérem irrompéreu irrompés irrompéssem irrompésseu irrompéssim irrompéssiu irrompí irrompíem irrompíeu occ sept val v
irromper

irrupció /i.rup.siˈo/ n fem
irrupção

irònic adj masc
irónico

islam /izˈɫam/ n masc
islã

islamitzar /iz.ɫa.miˈd͡za/ /iz.ɫa.miˈza/ /iz.ɫa.miˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) islamitz islamitza islamitzada islamitzades islamitzam islamitzant islamitzar islamitzara islamitzaran islamitzarem islamitzaren islamitzares islamitzareu islamitzaria islamitzarien islamitzaries islamitzarà islamitzaràs islamitzaré islamitzaríem islamitzaríeu islamitzassen islamitzasses islamitzassin islamitzassis islamitzat islamitzats islamitzau islamitzava islamitzaven islamitzaves islamitze islamitzem islamitzen islamitzes islamitzessen islamitzesses islamitzessin islamitzessis islamitzeu islamitzi islamitzin islamitzis islamitzo islamitzà islamitzàrem islamitzàreu islamitzàs islamitzàssem islamitzàsseu islamitzàssim islamitzàssiu islamitzàvem islamitzàveu islamitzés islamitzéssem islamitzésseu islamitzéssim islamitzéssiu islamitzí occ sept val v
islamizar

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
islamofobia

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
islandês
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
islandês
Habitant d'Islàndia.
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isolacionisme /i.zo.ɫa.si.oˈniz.me/ /i.zo.ɫə.si.oˈniz.mə/ /i.zu.ɫə.si.uˈniz.mə/ n masc
isolacionismo

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
isquemia

isquèmic adj masc
isquémico

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
israelo-palestino

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ adj
israelita
Relatiu o pertanyent a l’antic Israel.

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ n neut
israelita
Persona de l’antic Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ adj masc
israelense
Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ n masc
israelense
Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
istmo

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ adj
isósceles

isòtop n masc
isótopo

italianitzar /i.ta.ɫi.a.niˈd͡za/ /i.ta.ɫi.a.niˈzaɾ/ /i.tə.ɫi.ə.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) italianitz italianitza italianitzada italianitzades italianitzam italianitzant italianitzar italianitzara italianitzaran italianitzarem italianitzaren italianitzares italianitzareu italianitzaria italianitzarien italianitzaries italianitzarà italianitzaràs italianitzaré italianitzaríem italianitzaríeu italianitzassen italianitzasses italianitzassin italianitzassis italianitzat italianitzats italianitzau italianitzava italianitzaven italianitzaves italianitze italianitzem italianitzen italianitzes italianitzessen italianitzesses italianitzessin italianitzessis italianitzeu italianitzi italianitzin italianitzis italianitzo italianitzà italianitzàrem italianitzàreu italianitzàs italianitzàssem italianitzàsseu italianitzàssim italianitzàssiu italianitzàvem italianitzàveu italianitzés italianitzéssem italianitzésseu italianitzéssim italianitzéssiu italianitzí occ sept val v
italianizar

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
italiano
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
italiano
Habitant d'Itàlia.
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
itérbio

itri n masc
ítrio

iuan /juˈan/ n masc
yuan

iàmbic /ˈjam.bik/ adj masc
iâmbico

ió /iˈo/ n masc
íon ião

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
já
Des d’abans, en un moment anterior.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ n masc
depósito

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
jade

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
jaguar onça

jamaicà /ʒə.məjˈka/ adj masc
jamaicano
Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ n masc
jamaicano
Persona que habita o és originària de Jamaica.

jangada /d͡ʒaŋˈɡa.ða/ n fem
jangada

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
japonês
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
japonês
Habitant del Japó.
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
jaqueta

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
jardineiro
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
jardim
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
jazz

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ n masc
jejuno

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
hierarquia

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
hieróglifo
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.

jersei /d͡ʒeɾˈsej/ n masc
jérsei

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
jesuita

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ bal jaguda jagudes jagueren jagueres jaguessen jaguesses jaguessin jaguessis jagut jaguts jagué jaguérem jaguéreu jagués jaguéssem jaguésseu jaguéssim jaguéssiu jaguí jaiem jaient jaieu jauran jaurem jaureu jauria jaurien jauries jaurà jauràs jauré jauríem jauríeu jec jega jeguem jeguen jegues jegueu jegui jeguin jeguis jeia jeien jeies jeim jeis jeu jeuen jeure jeus jèiem jèieu v
estar deitado
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
iídiche
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ n masc
eu
Identitat de l'ésser.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
eu
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
jogo
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.
brincadeira jogo
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
jogo de computador

joc de paraules n masc
chalaça

joc de rol n masc
jogo de interpretação
(videojocs) Videojoc en què es crea un personatge jugador a partir d'uns trets definits prèviament, les habilitats del qual es van desenvolupant d'acord amb l'experiència acumulada a mesura que avança la història.

jocund /d͡ʒoˈkun/ /d͡ʒoˈkunt/ /ʒoˈkunt/ /ʒuˈkun/ adj masc
jocundo
D'alegria plàcida, gai, jovial.

joglar /d͡ʒoˈɣɫa/ /d͡ʒoˈɣɫaɾ/ /ʒoɡˈɡɫa/ /ʒuɡˈɡɫa/ /ʒuˈɣɫa/ n masc
menestrel
(històric) Cantant i recitador medieval d’obres literàries.

joglaressa /d͡ʒo.ɣɫaˈɾe.sa/ /d͡ʒoɡ.ɡɫaˈɾe.sa/ /ʒoɡ.ɡɫəˈɾə.sə/ /ʒu.ɣɫəˈɾɛ.sə/ /ʒuɡ.ɡɫəˈɾɛ.sə/ n fem
jogralesa

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
brinquedo

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
joia jóia
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
joalheiro
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ adj masc
jordaniano
Relatiu o pertanyent a Jordània.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ n masc
jordaniano
Persona que habita o és originària de Jordània.

jornada /d͡ʒoɾˈna.ða/ /ʒoɾˈna.ðə/ /ʒurˈna.ðə/ n fem
jornada

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ n fem
jota

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
jugo
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
angueira
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ jóvens adj
jovem
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
jovem
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
juventude

jubilació n fem
reforma

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jubil jubila jubilada jubilades jubilam jubilant jubilar jubilara jubilaran jubilarem jubilaren jubilares jubilareu jubilaria jubilarien jubilaries jubilarà jubilaràs jubilaré jubilaríem jubilaríeu jubilassen jubilasses jubilassin jubilassis jubilat jubilats jubilau jubilava jubilaven jubilaves jubile jubilem jubilen jubiles jubilessen jubilesses jubilessin jubilessis jubileu jubili jubilin jubilis jubilo jubilà jubilàrem jubilàreu jubilàs jubilàssem jubilàsseu jubilàssim jubilàssiu jubilàvem jubilàveu jubilés jubiléssem jubilésseu jubiléssim jubiléssiu jubilí occ sept val v
aposentar-se

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
judaísmo

judaïtzar /d͡ʒu.ða.iˈd͡za/ /d͡ʒu.ða.iˈza/ /d͡ʒu.ða.iˈzaɾ/ /ʒu.ðə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) judaïtz judaïtza judaïtzada judaïtzades judaïtzam judaïtzant judaïtzar judaïtzara judaïtzaran judaïtzarem judaïtzaren judaïtzares judaïtzareu judaïtzaria judaïtzarien judaïtzaries judaïtzarà judaïtzaràs judaïtzaré judaïtzaríem judaïtzaríeu judaïtzassen judaïtzasses judaïtzassin judaïtzassis judaïtzat judaïtzats judaïtzau judaïtzava judaïtzaven judaïtzaves judaïtze judaïtzem judaïtzen judaïtzes judaïtzessen judaïtzesses judaïtzessin judaïtzessis judaïtzeu judaïtzi judaïtzin judaïtzis judaïtzo judaïtzà judaïtzàrem judaïtzàreu judaïtzàs judaïtzàssem judaïtzàsseu judaïtzàssim judaïtzàssiu judaïtzàvem judaïtzàveu judaïtzés judaïtzéssem judaïtzésseu judaïtzéssim judaïtzéssiu judaïtzí occ sept val v
judaizar

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
judas

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
juízo
Acte de jutjar.

judici de valor n masc
juízo de valor

judicialitzar /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈd͡za/ /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈza/ /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈzaɾ/ /ʒu.ði.si.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) judicialitz judicialitza judicialitzada judicialitzades judicialitzam judicialitzant judicialitzar judicialitzara judicialitzaran judicialitzarem judicialitzaren judicialitzares judicialitzareu judicialitzaria judicialitzarien judicialitzaries judicialitzarà judicialitzaràs judicialitzaré judicialitzaríem judicialitzaríeu judicialitzassen judicialitzasses judicialitzassin judicialitzassis judicialitzat judicialitzats judicialitzau judicialitzava judicialitzaven judicialitzaves judicialitze judicialitzem judicialitzen judicialitzes judicialitzessen judicialitzesses judicialitzessin judicialitzessis judicialitzeu judicialitzi judicialitzin judicialitzis judicialitzo judicialitzà judicialitzàrem judicialitzàreu judicialitzàs judicialitzàssem judicialitzàsseu judicialitzàssim judicialitzàssiu judicialitzàvem judicialitzàveu judicialitzés judicialitzéssem judicialitzésseu judicialitzéssim judicialitzéssiu judicialitzí occ sept val v
judicializar

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
judô

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ jueva adj masc
judeu judaico

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
judeu
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
jogador

jugador de rugbi n masc
jogador

jugador de voleibol n masc
voleibolista

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jug juga jugada jugades jugam jugant jugar jugara jugaran jugarem jugaren jugares jugareu jugaria jugarien jugaries jugarà jugaràs jugaré jugaríem jugaríeu jugassen jugasses jugassin jugassis jugat jugats jugau jugava jugaven jugaves jugo jugue juguem juguen jugues juguessen juguesses juguessin juguessis jugueu jugui juguin juguis jugués juguéssem juguésseu juguéssim juguéssiu juguí jugà jugàrem jugàreu jugàs jugàssem jugàsseu jugàssim jugàssiu jugàvem jugàveu occ sept val v
jogar
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
julho
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
salsa

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
selva jângal

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
junto
Situat proper a un altre.
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
junto

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
junho Junho
Sisè mes de l'any.

junyir /d͡ʒuˈɲi/ /d͡ʒuˈɲiɾ/ /ʒuˈɲi/ bal junyeix junyeixen junyeixes junyeixi junyeixin junyeixis junyeixo junyesc junyesqui junyesquin junyesquis junyia junyida junyides junyien junyies junyiguem junyigueu junyim junyint junyir junyira junyiran junyirem junyiren junyires junyireu junyiria junyirien junyiries junyirà junyiràs junyiré junyiríem junyiríeu junyisc junyisca junyisquen junyisques junyissen junyisses junyissin junyissis junyit junyits junyiu junyix junyixen junyixes junyixo junyí junyíem junyíeu junyírem junyíreu junyís junyíssem junyísseu junyíssim junyíssiu n-occ occ sept val v
jungir
(transitiu) Unir i lligar el jou els bous o altres bèsties.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
juramento jura

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jur jura jurada jurades juram jurant jurar jurara juraran jurarem juraren jurares jurareu juraria jurarien juraries jurarà juraràs juraré juraríem juraríeu jurassen jurasses jurassin jurassis jurat jurats jurau jurava juraven juraves jure jurem juren jures juressen juresses juressin juressis jureu juri jurin juris juro jurà juràrem juràreu juràs juràssem juràsseu juràssim juràssiu juràvem juràveu jurés juréssem jurésseu juréssim juréssiu jurí occ sept val v
jurar

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
banca

jurisdiccional /d͡ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.dik.si.uˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.uˈnaɫ/ adj
jurisdicional

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
justo
Conforme segons justícia i raó.

just /ˈd͡ʒust/ adv
justo

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ n fem
justa

justament /ˌd͡ʒus.taˈmen/ /ˌd͡ʒus.taˈment/ /ˌʒus.təˈmen/ /ˌʒus.təˈment/ adv
justamente

justar /d͡ʒusˈta/ /d͡ʒusˈtaɾ/ /ʒusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) just justa justada justades justam justant justar justara justaran justarem justaren justares justareu justaria justarien justaries justarà justaràs justaré justaríem justaríeu justassen justasses justassin justassis justat justats justau justava justaven justaves juste justem justen justes justessen justesses justessin justessis justeu justi justin justis justo justà justàrem justàreu justàs justàssem justàsseu justàssim justàssiu justàvem justàveu justés justéssem justésseu justéssim justéssiu justí occ sept val v
justar

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) justific justifica justificada justificades justificam justificant justificar justificara justificaran justificarem justificaren justificares justificareu justificaria justificarien justificaries justificarà justificaràs justificaré justificaríem justificaríeu justificassen justificasses justificassin justificassis justificat justificats justificau justificava justificaven justificaves justifico justificà justificàrem justificàreu justificàs justificàssem justificàsseu justificàssim justificàssiu justificàvem justificàveu justifique justifiquem justifiquen justifiques justifiquessen justifiquesses justifiquessin justifiquessis justifiqueu justifiqui justifiquin justifiquis justifiqués justifiquéssem justifiquésseu justifiquéssim justifiquéssiu justifiquí occ sept val v
justificar
Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
justiça

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
juiz juíza

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jutge jutgem jutgen jutges jutgessen jutgesses jutgessin jutgessis jutgeu jutgi jutgin jutgis jutgés jutgéssem jutgésseu jutgéssim jutgéssiu jutgí jutj jutja jutjada jutjades jutjam jutjant jutjar jutjara jutjaran jutjarem jutjaren jutjares jutjareu jutjaria jutjarien jutjaries jutjarà jutjaràs jutjaré jutjaríem jutjaríeu jutjassen jutjasses jutjassin jutjassis jutjat jutjats jutjau jutjava jutjaven jutjaves jutjo jutjà jutjàrem jutjàreu jutjàs jutjàssem jutjàsseu jutjàssim jutjàssiu jutjàvem jutjàveu occ sept val v
julgar

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
juizado

juxtaposar /d͡ʒuks.ta.poˈza/ /d͡ʒuks.ta.poˈzaɾ/ /ʒuks.tə.poˈza/ /ʒuks.tə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) juxtaposa juxtaposada juxtaposades juxtaposam juxtaposant juxtaposar juxtaposara juxtaposaran juxtaposarem juxtaposaren juxtaposares juxtaposareu juxtaposaria juxtaposarien juxtaposaries juxtaposarà juxtaposaràs juxtaposaré juxtaposaríem juxtaposaríeu juxtaposassen juxtaposasses juxtaposassin juxtaposassis juxtaposat juxtaposats juxtaposau juxtaposava juxtaposaven juxtaposaves juxtapose juxtaposem juxtaposen juxtaposes juxtaposessen juxtaposesses juxtaposessin juxtaposessis juxtaposeu juxtaposi juxtaposin juxtaposis juxtaposo juxtaposà juxtaposàrem juxtaposàreu juxtaposàs juxtaposàssem juxtaposàsseu juxtaposàssim juxtaposàssiu juxtaposàvem juxtaposàveu juxtaposés juxtaposéssem juxtaposésseu juxtaposéssim juxtaposéssiu juxtaposí juxtapòs occ sept val v
justapor

juxtaposició /d͡ʒuks.ta.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.pu.zi.siˈo/ n fem
justaposição

jònic /ˈd͡ʒɔ.nik/ /ˈʒɔ.nik/ adj masc
jónico
Relatiu a, o de Jònia o els jonis.

jònic /ˈd͡ʒɔ.nik/ /ˈʒɔ.nik/ n masc
jónico
Dialecte del grec antic originari de l’antiga Jònia.

jóc /ˈʒok/ n masc
poleiro

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
kafkiano
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ adj masc
canará
Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ n masc
canará
Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
(només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

kantià /kan.tiˈa/ /kən.tiˈa/ adj masc
kantiano

kappa n fem
capa

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
caratê

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ n masc
carma

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
katakana

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ kazakhs adj neut
cazaque
Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ n neut
cazaque
Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
(només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

kaó n masc
káon

kebab /keˈbap/ /kəˈβap/ n masc
kebab

kharja /ˈhar.ʒə/ /ˈhaɾ.d͡ʒa/ n fem
carja

khi n fem
qui

kirguís /kirˈɡis/ adj
quirguiz
Relatiu o pertanyent al Kirguizstan o la seva llengua.

kirguís /kirˈɡis/ n neut
quirguiz
Persona que habita o és originària del Kirguizstan.
(masculí) Llengua altaica parlada al Kirguizstan.

kirsch /ˈkirʃ/ n masc
kirsch

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
kiwi quiuí

ksi /ˈksi/ n fem
csi

kurd adj masc
curdo
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
curdo
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ adj masc
kuwaitiano
Relatiu o pertanyent a Kuwait.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ n masc
kuwaitiano
Persona que habita o és originària de Kuwait.

kàiser /ˈkaj.zeɾ/ /ˈkaj.zər/ n masc
cáiser

la venjança és un plat que se serveix fred idiom
a vingança é um prato que se serve frio

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
labirinto
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
Per extensió, camí o circuit intricat.
Per extensió i en general, bolic o desordre.
Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.

laberíntic /ɫa.beˈɾin.tik/ /ɫə.βəˈɾin.tik/ adj masc
labiríntico
Que té forma de laberint.
Que és molt complicat.

labialització /ɫa.bi.a.ɫi.za.siˈo/ /ɫa.βi.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫə.βi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
labialização

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labialitz labialitza labialitzada labialitzades labialitzam labialitzant labialitzar labialitzara labialitzaran labialitzarem labialitzaren labialitzares labialitzareu labialitzaria labialitzarien labialitzaries labialitzarà labialitzaràs labialitzaré labialitzaríem labialitzaríeu labialitzassen labialitzasses labialitzassin labialitzassis labialitzat labialitzats labialitzau labialitzava labialitzaven labialitzaves labialitze labialitzem labialitzen labialitzes labialitzessen labialitzesses labialitzessin labialitzessis labialitzeu labialitzi labialitzin labialitzis labialitzo labialitzà labialitzàrem labialitzàreu labialitzàs labialitzàssem labialitzàsseu labialitzàssim labialitzàssiu labialitzàvem labialitzàveu labialitzés labialitzéssem labialitzésseu labialitzéssim labialitzéssiu labialitzí occ sept val v
labializar

labirintitis /ɫa.bi.ɾinˈti.tis/ /ɫə.βi.ɾinˈti.tis/ n masc
labirintite
Malaltia de l'oïda interna en la qual s'inflama el laberint i que té com a principal símptoma el vertigen.

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
laboratório

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lac laca lacada lacades lacam lacant lacar lacara lacaran lacarem lacaren lacares lacareu lacaria lacarien lacaries lacarà lacaràs lacaré lacaríem lacaríeu lacassen lacasses lacassin lacassis lacat lacats lacau lacava lacaven lacaves laco lacà lacàrem lacàreu lacàs lacàssem lacàsseu lacàssim lacàssiu lacàvem lacàveu laque laquem laquen laques laquessen laquesses laquessin laquessis laqueu laqui laquin laquis laqués laquéssem laquésseu laquéssim laquéssiu laquí occ sept val v
lacar

lacrosse n masc
lacrosse

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
lacónico

laic /ˈɫajk/ adj masc
laico leigo

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
lama

lambda /ˈlam.da/ /ˈlam.də/ n fem
lambda

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ n masc
lamentação

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lament lamenta lamentada lamentades lamentam lamentant lamentar lamentara lamentaran lamentarem lamentaren lamentares lamentareu lamentaria lamentarien lamentaries lamentarà lamentaràs lamentaré lamentaríem lamentaríeu lamentassen lamentasses lamentassin lamentassis lamentat lamentats lamentau lamentava lamentaven lamentaves lamente lamentem lamenten lamentes lamentessen lamentesses lamentessin lamentessis lamenteu lamenti lamentin lamentis lamento lamentà lamentàrem lamentàreu lamentàs lamentàssem lamentàsseu lamentàssim lamentàssiu lamentàvem lamentàveu lamentés lamentéssem lamentésseu lamentéssim lamentéssiu lamentí occ sept val v
lamentar

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lantânio

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ adj masc
laosiano
Relatiu o pertanyent a Laos, la seva ètnia o la seva llengua.

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ n masc
laosiano
Persona que habita o és originària de Laos.
Persona que pertany a l'ètnia lao, majoritària a Laos.
(només singular) Llengua tai-kadai parlada principalment a Laos.

lapidació /ɫa.pi.ða.siˈo/ /ɫə.pi.ðə.siˈo/ n fem
lapidação

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lápis-lazúli

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
laringe

laringitis /ɫa.ɾiɲˈd͡ʒi.tis/ /ɫə.ɾiɲˈʒi.tis/ n fem
laringite

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
larva

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
lasanha

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
lascivo

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ adj
lateral

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
lateral
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

lateralitat /ɫa.te.ɾa.ɫiˈtat/ /ɫə.tə.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
lateralidade

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
latitude

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
lava

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
lavatório lavabo
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
lavatório
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lawrenci n masc
laurêncio

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
leitor

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
leitor
Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
leitura

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
legal

legalment /ɫeˌɣaɫˈmen/ /ɫeˌɣaɫˈment/ /ɫəˌɣaɫˈmen/ /ɫəˌɣaɫˈment/ adv
legalmente

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) legisl legisla legislada legislades legislam legislant legislar legislara legislaran legislarem legislaren legislares legislareu legislaria legislarien legislaries legislarà legislaràs legislaré legislaríem legislaríeu legislassen legislasses legislassin legislassis legislat legislats legislau legislava legislaven legislaves legisle legislem legislen legisles legislessen legislesses legislessin legislessis legisleu legisli legislin legislis legislo legislà legislàrem legislàreu legislàs legislàssem legislàsseu legislàssim legislàssiu legislàvem legislàveu legislés legisléssem legislésseu legisléssim legisléssiu legislí occ sept val v
legislar

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
legislativo

legitimar /ɫe.d͡ʒi.tiˈma/ /ɫe.d͡ʒi.tiˈmaɾ/ /ɫe.ʒi.tiˈma/ /ɫə.ʒi.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) legitim legitima legitimada legitimades legitimam legitimant legitimar legitimara legitimaran legitimarem legitimaren legitimares legitimareu legitimaria legitimarien legitimaries legitimarà legitimaràs legitimaré legitimaríem legitimaríeu legitimassen legitimasses legitimassin legitimassis legitimat legitimats legitimau legitimava legitimaven legitimaves legitime legitimem legitimen legitimes legitimessen legitimesses legitimessin legitimessis legitimeu legitimi legitimin legitimis legitimo legitimà legitimàrem legitimàreu legitimàs legitimàssem legitimàsseu legitimàssim legitimàssiu legitimàvem legitimàveu legitimés legitiméssem legitimésseu legitiméssim legitiméssiu legitimí occ sept val v
legitimar
Fer legítim allò que no ho era.
Justificar alguna cosa conforme a les lleis.

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
legião

legítim /ɫeˈd͡ʒi.tim/ /ɫeˈʒi.tim/ /ɫəˈʒi.tim/ adj masc
legítimo

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
lema mote
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
lento vagaroso
Que es mou molt a poc a poc.

lent de contacte n fem
lente de contato

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
lentamente devagar

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
lentidão

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
lepra

leprós /ɫeˈpɾos/ /ɫəˈpɾos/ adj masc
leproso

leptó n masc
lépton

les /las/ /ɫes/ /ɫəs/ /ˈɫes/ /ˈɫəs/ /ˈɫɛs/ lesos adj
leso
(dret) Que ha estat ferit.

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
lésbica

lesbianisme /ɫez.bi.aˈniz.me/ /ɫəz.bi.əˈniz.mə/ n masc
lesbianismo

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
lésbico

lesbofòbia /ɫez.boˈfɔ.bi.a/ /ɫəz.boˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.βi.ə/ n fem
lesbofobia

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
lesão

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
letal

letalitat /ɫe.ta.ɫiˈtat/ /ɫə.tə.ɫiˈtat/ n fem
letalidade
(neologisme, medicina) Qualitat de letal.

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
letargia

letó /ɫəˈto/ adj masc
letão
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
letão
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leu /ˈɫɛw/ n masc
leu

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
leucemia

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
leucócito

lev /ˈɫɛf/ n masc
lev

levitar /ɫe.viˈtaɾ/ /ɫe.βiˈta/ /ɫə.viˈta/ /ɫə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) levit levita levitada levitades levitam levitant levitar levitara levitaran levitarem levitaren levitares levitareu levitaria levitarien levitaries levitarà levitaràs levitaré levitaríem levitaríeu levitassen levitasses levitassin levitassis levitat levitats levitau levitava levitaven levitaves levite levitem leviten levites levitessen levitesses levitessin levitessis leviteu leviti levitin levitis levito levità levitàrem levitàreu levitàs levitàssem levitàsseu levitàssim levitàssiu levitàvem levitàveu levités levitéssem levitésseu levitéssim levitéssiu levití occ sept val v
levitar

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
lexema

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
lexicografia

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ adj masc
lexicográfico

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
lexicologia

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
libação

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ adj masc
libanês
Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ n masc
libanês
Persona que habita o és originària del Líban.

libel·lista /ɫi.beɫˈɫis.ta/ /ɫi.beɫˈɫis.te/ /ɫi.bəɫˈɫis.tə/ /ɫi.βeˈɫis.ta/ /ɫi.βeˈɫis.te/ /ɫi.βəɫˈɫis.tə/ /ɫi.βəˈɫis.tə/ n neut
libelista

liberal /ɫi.beˈɾaɫ/ /ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
liberal

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ adj masc
liberiano
Relatiu o pertanyent a Libèria.

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ n masc
liberiano
Persona que habita o és originària de Libèria.

libi adj masc
líbio
Relatiu o pertanyent a Líbia o la seva llengua.

libi n masc
líbio
Persona que habita o és originària de Líbia.

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
libélula

licor /ɫiˈkor/ n masc
licor

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
liderança

lignificar /ɫiŋ.ni.fiˈka/ /ɫiɡ.ni.fiˈka/ /ɫiɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lignific lignifica lignificada lignificades lignificam lignificant lignificar lignificara lignificaran lignificarem lignificaren lignificares lignificareu lignificaria lignificarien lignificaries lignificarà lignificaràs lignificaré lignificaríem lignificaríeu lignificassen lignificasses lignificassin lignificassis lignificat lignificats lignificau lignificava lignificaven lignificaves lignifico lignificà lignificàrem lignificàreu lignificàs lignificàssem lignificàsseu lignificàssim lignificàssiu lignificàvem lignificàveu lignifique lignifiquem lignifiquen lignifiques lignifiquessen lignifiquesses lignifiquessin lignifiquessis lignifiqueu lignifiqui lignifiquin lignifiquis lignifiqués lignifiquéssem lignifiquésseu lignifiquéssim lignifiquéssiu lignifiquí occ sept val v
lignificar

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
lilás

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
lilás

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
linfa

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
linfoma

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
linfócito

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
limitação

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) limit limita limitada limitades limitam limitant limitar limitara limitaran limitarem limitaren limitares limitareu limitaria limitarien limitaries limitarà limitaràs limitaré limitaríem limitaríeu limitassen limitasses limitassin limitassis limitat limitats limitau limitava limitaven limitaves limite limitem limiten limites limitessen limitesses limitessin limitessis limiteu limiti limitin limitis limito limità limitàrem limitàreu limitàs limitàssem limitàsseu limitàssim limitàssiu limitàvem limitàveu limités limitéssem limitésseu limitéssim limitéssiu limití occ sept val v
limitar
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.

limítrof /ɫiˈmi.tɾof/ /ɫiˈmi.tɾuf/ adj masc
limítrofe

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
lingote

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
linguístico

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
linguística
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
lince

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) linx linxa linxada linxades linxam linxant linxar linxara linxaran linxarem linxaren linxares linxareu linxaria linxarien linxaries linxarà linxaràs linxaré linxaríem linxaríeu linxassen linxasses linxassin linxassis linxat linxats linxau linxava linxaven linxaves linxe linxem linxen linxes linxessen linxesses linxessin linxessis linxeu linxi linxin linxis linxo linxà linxàrem linxàreu linxàs linxàssem linxàsseu linxàssim linxàssiu linxàvem linxàveu linxés linxéssem linxésseu linxéssim linxéssiu linxí occ sept val v
linchar

linòleum /ɫiˈnɔ.ɫe.um/ /ɫiˈnɔ.ɫə.um/ n masc
linóleo

liofilitzar /ɫi.o.fi.ɫiˈd͡za/ /ɫi.o.fi.ɫiˈza/ /ɫi.o.fi.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.u.fi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) liofilitz liofilitza liofilitzada liofilitzades liofilitzam liofilitzant liofilitzar liofilitzara liofilitzaran liofilitzarem liofilitzaren liofilitzares liofilitzareu liofilitzaria liofilitzarien liofilitzaries liofilitzarà liofilitzaràs liofilitzaré liofilitzaríem liofilitzaríeu liofilitzassen liofilitzasses liofilitzassin liofilitzassis liofilitzat liofilitzats liofilitzau liofilitzava liofilitzaven liofilitzaves liofilitze liofilitzem liofilitzen liofilitzes liofilitzessen liofilitzesses liofilitzessin liofilitzessis liofilitzeu liofilitzi liofilitzin liofilitzis liofilitzo liofilitzà liofilitzàrem liofilitzàreu liofilitzàs liofilitzàssem liofilitzàsseu liofilitzàssim liofilitzàssiu liofilitzàvem liofilitzàveu liofilitzés liofilitzéssem liofilitzésseu liofilitzéssim liofilitzéssiu liofilitzí occ sept val v
criodessecar

lipoma /ɫiˈpo.ma/ /ɫiˈpo.mə/ n masc
lipoma

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
líquen

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) liquid liquida liquidada liquidades liquidam liquidant liquidar liquidara liquidaran liquidarem liquidaren liquidares liquidareu liquidaria liquidarien liquidaries liquidarà liquidaràs liquidaré liquidaríem liquidaríeu liquidassen liquidasses liquidassin liquidassis liquidat liquidats liquidau liquidava liquidaven liquidaves liquide liquidem liquiden liquides liquidessen liquidesses liquidessin liquidessis liquideu liquidi liquidin liquidis liquido liquidà liquidàrem liquidàreu liquidàs liquidàssem liquidàsseu liquidàssim liquidàssiu liquidàvem liquidàveu liquidés liquidéssem liquidésseu liquidéssim liquidéssiu liquidí occ sept val v
liquidar
Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
Resoldre un deute pendent.

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
lira
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

lisboeta /ɫiz.boˈe.ta/ /ɫiz.boˈə.tə/ /ɫiz.buˈɛ.tə/ adj neut
alfacinha
Relatiu o pertanyent a Lisboa.

lisboeta /ɫiz.boˈe.ta/ /ɫiz.boˈə.tə/ /ɫiz.buˈɛ.tə/ n neut
alfacinha
Persona que habita o és originària de Lisboa.

lisosoma /ɫi.zoˈzo.ma/ /ɫi.zoˈzo.mə/ /ɫi.zuˈzo.mə/ n masc
lisossomo

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
literal

literalment /ɫi.teˌɾaɫˈmen/ /ɫi.teˌɾaɫˈment/ /ɫi.təˌɾaɫˈmen/ /ɫi.təˌɾaɫˈment/ adv
literalmente

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
literário

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
literatura

liti n masc
lítio

litigar /ɫi.tiˈɣa/ /ɫi.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) litig litiga litigada litigades litigam litigant litigar litigara litigaran litigarem litigaren litigares litigareu litigaria litigarien litigaries litigarà litigaràs litigaré litigaríem litigaríeu litigassen litigasses litigassin litigassis litigat litigats litigau litigava litigaven litigaves litigo litigue litiguem litiguen litigues litiguessen litiguesses litiguessin litiguessis litigueu litigui litiguin litiguis litigués litiguéssem litiguésseu litiguéssim litiguéssiu litiguí litigà litigàrem litigàreu litigàs litigàssem litigàsseu litigàssim litigàssiu litigàvem litigàveu occ sept val v
litigar

litografiar /ɫi.to.ɣɾa.fiˈa/ /ɫi.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ɫi.to.ɣɾə.fiˈa/ /ɫi.tu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) litografia litografiada litografiades litografiam litografiant litografiar litografiara litografiaran litografiarem litografiaren litografiares litografiareu litografiaria litografiarien litografiaries litografiarà litografiaràs litografiaré litografiaríem litografiaríeu litografiassen litografiasses litografiassin litografiassis litografiat litografiats litografiau litografiava litografiaven litografiaves litografie litografiem litografien litografies litografiessen litografiesses litografiessin litografiessis litografieu litografii litografio litografià litografiàrem litografiàreu litografiàs litografiàssem litografiàsseu litografiàssim litografiàssiu litografiàvem litografiàveu litografiés litografiéssem litografiésseu litografiéssim litografiéssiu litografií litografiï litografiïn litografiïs occ sept val v
litografar

litoral /li.toˈɾaɫ/ /ɫi.tuˈɾaɫ/ adj
litoral

lituà adj masc
lituano
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
lituano
Individu de Lituània.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
liturgia

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livermório

livià /ɫi.viˈa/ /ɫi.viˈa/ /ɫi.βiˈa/ n masc
liviano

llac n masc
lago lagoa

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladr lladra lladrada lladrades lladram lladrant lladrar lladrara lladraran lladrarem lladraren lladrares lladrareu lladraria lladrarien lladraries lladrarà lladraràs lladraré lladraríem lladraríeu lladrassen lladrasses lladrassin lladrassis lladrat lladrats lladrau lladrava lladraven lladraves lladre lladrem lladren lladres lladressen lladresses lladressin lladressis lladreu lladri lladrin lladris lladro lladrà lladràrem lladràreu lladràs lladràssem lladràsseu lladràssim lladràssiu lladràvem lladràveu lladrés lladréssem lladrésseu lladréssim lladréssiu lladrí occ sept val v
ladrar
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
ladrão

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
latido

llaga /ˈʎa.ɣa/ /ˈʎa.ɣə/ n fem
chaga

llagar /ʎaˈɣa/ /ʎaˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llag llaga llagada llagades llagam llagant llagar llagara llagaran llagarem llagaren llagares llagareu llagaria llagarien llagaries llagarà llagaràs llagaré llagaríem llagaríeu llagassen llagasses llagassin llagassis llagat llagats llagau llagava llagaven llagaves llago llague llaguem llaguen llagues llaguessen llaguesses llaguessin llaguessis llagueu llagui llaguin llaguis llagués llaguéssem llaguésseu llaguéssim llaguéssiu llaguí llagà llagàrem llagàreu llagàs llagàssem llagàsseu llagàssim llagàssiu llagàvem llagàveu occ sept val v
chagar

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
gafanhoto
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).
lagosta
Crustaci marí de l’ordre dels decàpodes, d’antenes llargues i fortes, molt apreciat en gastronomia (Palinurus elephas).

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
lama
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamborda /ʎamˈboɾ.ða/ /ʎəmˈbor.də/ n fem
paralelepípedo
Llosa quadrilonga per lligar els empedrats.

llaminejar /ʎa.mi.neˈd͡ʒa/ /ʎa.mi.neˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.mi.neˈʒa/ /ʎə.mi.nəˈd͡ʒa/ /ʎə.mi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llaminege llaminegem llaminegen llamineges llaminegessen llaminegesses llaminegessin llaminegessis llaminegeu llaminegi llaminegin llaminegis llaminegés llaminegéssem llaminegésseu llaminegéssim llaminegéssiu llaminegí llamineig llamineja llaminejada llaminejades llaminejam llaminejant llaminejar llaminejara llaminejaran llaminejarem llaminejaren llaminejares llaminejareu llaminejaria llaminejarien llaminejaries llaminejarà llaminejaràs llaminejaré llaminejaríem llaminejaríeu llaminejassen llaminejasses llaminejassin llaminejassis llaminejat llaminejats llaminejau llaminejava llaminejaven llaminejaves llaminejo llaminejà llaminejàrem llaminejàreu llaminejàs llaminejàssem llaminejàsseu llaminejàssim llaminejàssiu llaminejàvem llaminejàveu occ sept val v
gulosar

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
raio relâmpago

llamprea /ʎamˈpɾe.a/ /ʎəmˈpɾɛ.ə/ n fem
sucet
Espècie d’àgnats de color blau verdós i ventre blanc, amb una ventosa bucal (Lampetra planeri).

llampresa /ʎamˈpɾe.za/ /ʎəmˈpɾɛ.zə/ n fem
lamprézo
Espècie d’àgnat de la família dels petromizòntids de color grisenc amb el dors marbrejat de negre (Petromyzon marinus).

llana /ˈʎa.na/ n fem
lã
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llancejar /ʎan.seˈd͡ʒa/ /ʎan.seˈd͡ʒaɾ/ /ʎan.seˈʒa/ /ʎən.səˈd͡ʒa/ /ʎən.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llancege llancegem llancegen llanceges llancegessen llancegesses llancegessin llancegessis llancegeu llancegi llancegin llancegis llancegés llancegéssem llancegésseu llancegéssim llancegéssiu llancegí llanceig llanceja llancejada llancejades llancejam llancejant llancejar llancejara llancejaran llancejarem llancejaren llancejares llancejareu llancejaria llancejarien llancejaries llancejarà llancejaràs llancejaré llancejaríem llancejaríeu llancejassen llancejasses llancejassin llancejassis llancejat llancejats llancejau llancejava llancejaven llancejaves llancejo llancejà llancejàrem llancejàreu llancejàs llancejàssem llancejàsseu llancejàssim llancejàssiu llancejàvem llancejàveu occ sept val v
alancear

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
aro
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
lagarto

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
lanterna
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
lança
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançador /ʎan.saˈðo/ /ʎan.saˈðoɾ/ /ʎən.səˈðo/ n masc
lançador
(beisbol) Defensor situat al monticle del llançador, que s'encarrega d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament /ʎan.saˈmen/ /ʎan.saˈment/ /ʎən.səˈmen/ /ʎən.səˈment/ n masc
arremesso
(esports de pilota) Acció i efecte d'impulsar una pilota, una bola, un volant o un disc aturat o pràcticament aturat.
(esports de pilota, dards) Acció i efecte d'impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.
(beisbol) Acció del llançador d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament de corba n masc
bola curva

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llance llancem llancen llances llancessen llancesses llancessin llancessis llanceu llanci llancin llancis llancés llancéssem llancésseu llancéssim llancéssiu llancí llanç llança llançada llançades llançam llançant llançar llançara llançaran llançarem llançaren llançares llançareu llançaria llançarien llançaries llançarà llançaràs llançaré llançaríem llançaríeu llançassen llançasses llançassin llançassis llançat llançats llançau llançava llançaven llançaves llanço llançà llançàrem llançàreu llançàs llançàssem llançàsseu llançàssim llançàssiu llançàvem llançàveu occ sept val v
lançar
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
lápis
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
lareira
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
lar
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llar d'infants n fem
jardim de infância
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
banha

llarg /ˈʎark/ adj masc
longo comprido
Que té una llargada superior a la normal.

llastimar /ʎas.tiˈma/ /ʎas.tiˈmaɾ/ /ʎəs.tiˈma/ /ʎəs.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llastim llastima llastimada llastimades llastimam llastimant llastimar llastimara llastimaran llastimarem llastimaren llastimares llastimareu llastimaria llastimarien llastimaries llastimarà llastimaràs llastimaré llastimaríem llastimaríeu llastimassen llastimasses llastimassin llastimassis llastimat llastimats llastimau llastimava llastimaven llastimaves llastime llastimem llastimen llastimes llastimessen llastimesses llastimessin llastimessis llastimeu llastimi llastimin llastimis llastimo llastimà llastimàrem llastimàreu llastimàs llastimàssem llastimàsseu llastimàssim llastimàssiu llastimàvem llastimàveu llastimés llastiméssem llastimésseu llastiméssim llastiméssiu llastimí occ val v
lastimar
(valencià) Fer-se o prendre mal.
compadecer
(balear, alguerès) Manifestar pena o llàstima.

llatinisme /ʎa.tiˈniz.me/ /ʎə.tiˈniz.mə/ n masc
latinismo
Paraula o expressió llatina utilitzada en una altra llengua.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
latinização

llatinitzar /ʎa.ti.niˈd͡za/ /ʎa.ti.niˈza/ /ʎa.ti.niˈzaɾ/ /ʎə.ti.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llatinitz llatinitza llatinitzada llatinitzades llatinitzam llatinitzant llatinitzar llatinitzara llatinitzaran llatinitzarem llatinitzaren llatinitzares llatinitzareu llatinitzaria llatinitzarien llatinitzaries llatinitzarà llatinitzaràs llatinitzaré llatinitzaríem llatinitzaríeu llatinitzassen llatinitzasses llatinitzassin llatinitzassis llatinitzat llatinitzats llatinitzau llatinitzava llatinitzaven llatinitzaves llatinitze llatinitzem llatinitzen llatinitzes llatinitzessen llatinitzesses llatinitzessin llatinitzessis llatinitzeu llatinitzi llatinitzin llatinitzis llatinitzo llatinitzà llatinitzàrem llatinitzàreu llatinitzàs llatinitzàssem llatinitzàsseu llatinitzàssim llatinitzàssiu llatinitzàvem llatinitzàveu llatinitzés llatinitzéssem llatinitzésseu llatinitzéssim llatinitzéssiu llatinitzí occ sept val v
latinizar

llatí /ʎaˈti/ adj masc
latino latim
Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ n masc
latim
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí clàssic n masc
latim clássico

llatí vulgar n masc
latim vulgar

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
lata
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llaur llaura llaurada llaurades llauram llaurant llaurar llaurara llauraran llaurarem llauraren llaurares llaurareu llauraria llaurarien llauraries llaurarà llauraràs llauraré llauraríem llauraríeu llaurassen llaurasses llaurassin llaurassis llaurat llaurats llaurau llaurava llauraven llauraves llaure llaurem llauren llaures llauressen llauresses llauressin llauressis llaureu llauri llaurin llauris llauro llaurà llauràrem llauràreu llauràs llauràssem llauràsseu llauràssim llauràssiu llauràvem llauràveu llaurés llauréssem llaurésseu llauréssim llauréssiu llaurí occ sept val v
arar
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
lábio

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
semente
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
então
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
laço

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
alaúde
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
lebre lebrão
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llebretó /ʎe.bɾeˈto/ /ʎə.βɾəˈto/ n masc
lebroto

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ n masc
lódão

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
legado

llegenda n fem
lenda

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
legendário

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ alg bal llegeix llegeixen llegeixes llegeixi llegeixin llegeixis llegeixo llegesc llegesqui llegesquin llegesquis llegia llegida llegides llegien llegies llegiguem llegigueu llegim llegint llegir llegira llegiran llegirem llegiren llegires llegireu llegiria llegirien llegiries llegirà llegiràs llegiré llegiríem llegiríeu llegisc llegisca llegisquen llegisques llegissen llegisses llegissin llegissis llegit llegits llegiu llegix llegixen llegixes llegixo llegí llegíem llegíeu llegírem llegíreu llegís llegíssem llegísseu llegíssim llegíssiu llig lligen lliges lligi lligin lligis llija n-occ occ sept val v
ler

llegum /ʎeˈɣum/ /ʎəˈɣum/ n masc
legume

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
lei
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
leal

lleialment /ʎeˌjaɫˈmen/ /ʎeˌjaɫˈment/ /ʎəˌjaɫˈmen/ /ʎəˌjaɫˈment/ adv
lealmente

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
lealdade

lleig /ˈʎet͡ʃ/ lletja lletjos adj masc
feio

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ n fem
calcinha
Conjunt de roba d’ús domèstic: de llit, de bany, de taula.
Lloc on es desa la roba d’ús domèstic.

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
idioma língua
Llenguatge (ús impropi).
língua
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de signes n fem
linguagem de sinais língua gestual

llengua de signes francesa n fem
língua gestual francesa

llengua estrangera n fem
idioma estrangeiro

llengua minoritzada n fem
língua minorizada

llengua oficial n fem
língua oficial

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
linguado
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
linguagem
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llengüeta /ʎeŋˈɡwe.ta/ /ʎəŋˈɡwə.tə/ /ʎəŋˈɡwɛ.tə/ n fem
farpa
Punta en angle agut d’una fletxa, d’un ham, que evita que es pugui extreure fàcilment.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
lentilha

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
lenha
Fusta que es destina a fer foc.

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ adj masc
lenhoso
Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
tela

llençar /ʎenˈsa/ /ʎenˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llence llencem llencen llences llencessen llencesses llencessin llencessis llenceu llenci llencin llencis llencés llencéssem llencésseu llencéssim llencéssiu llencí llenç llença llençada llençades llençam llençant llençar llençara llençaran llençarem llençaren llençares llençareu llençaria llençarien llençaries llençarà llençaràs llençaré llençaríem llençaríeu llençassen llençasses llençassin llençassis llençat llençats llençau llençava llençaven llençaves llenço llençà llençàrem llençàreu llençàs llençàssem llençàsseu llençàssim llençàssiu llençàvem llençàveu occ sept val v
deitar fora

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
lençol

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
leopardo

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llep llepa llepada llepades llepam llepant llepar llepara lleparan lleparem lleparen llepares llepareu lleparia lleparien lleparies lleparà lleparàs lleparé lleparíem lleparíeu llepassen llepasses llepassin llepassis llepat llepats llepau llepava llepaven llepaves llepe llepem llepen llepes llepessen llepesses llepessin llepessis llepeu llepi llepin llepis llepo llepà llepàrem llepàreu llepàs llepàssem llepàsseu llepàssim llepàssiu llepàvem llepàveu llepés llepéssem llepésseu llepéssim llepéssiu llepí occ sept val v
lamber
Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
fatia
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llescar /ʎesˈka/ /ʎesˈkaɾ/ /ʎəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llesc llesca llescada llescades llescam llescant llescar llescara llescaran llescarem llescaren llescares llescareu llescaria llescarien llescaries llescarà llescaràs llescaré llescaríem llescaríeu llescassen llescasses llescassin llescassis llescat llescats llescau llescava llescaven llescaves llesco llescà llescàrem llescàreu llescàs llescàssem llescàsseu llescàssim llescàssiu llescàvem llescàveu llesque llesquem llesquen llesques llesquessen llesquesses llesquessin llesquessis llesqueu llesqui llesquin llesquis llesqués llesquéssem llesquésseu llesquéssim llesquéssiu llesquí occ sept val v
fatiar

llest /ˈʎest/ adj masc
esperto
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
leite

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
letra
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lletrege lletregem lletregen lletreges lletregessen lletregesses lletregessin lletregessis lletregeu lletregi lletregin lletregis lletregés lletregéssem lletregésseu lletregéssim lletregéssiu lletregí lletreig lletreja lletrejada lletrejades lletrejam lletrejant lletrejar lletrejara lletrejaran lletrejarem lletrejaren lletrejares lletrejareu lletrejaria lletrejarien lletrejaries lletrejarà lletrejaràs lletrejaré lletrejaríem lletrejaríeu lletrejassen lletrejasses lletrejassin lletrejassis lletrejat lletrejats lletrejau lletrejava lletrejaven lletrejaves lletrejo lletrejà lletrejàrem lletrejàreu lletrejàs lletrejàssem lletrejàsseu lletrejàssim lletrejàssiu lletrejàvem lletrejàveu occ sept val v
soletrar
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
leve
De poc pes.

lleugerament /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈmen/ /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈment/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈmen/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈment/ adv
ligeiramente

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
limpa-neve

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
levedura fermento
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
exceto
exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
sacarrolhas saca-rolhas

lleó /ʎəˈo/ n masc
leão
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lleó marí de Steller n masc
leão-marinho-de-steller

lleó marí sud-americà n masc
otária

lli /ˈʎi/ n masc
linho
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
liberdade
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
livro
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
livraria
Botiga on es poden comprar llibres.

llibresc /ʎiˈbɾesk/ /ʎiˈbɾəsk/ /ʎiˈbɾɛsk/ /ʎiˈβɾɛsk/ adj masc
livresco

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
caderno
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llibreter /ʎi.bɾeˈteɾ/ /ʎi.βɾeˈte/ /ʎi.βɾəˈte/ n masc
livreiro

llicenciatura /ʎi.sen.si.aˈtu.ɾa/ /ʎi.sən.si.əˈtu.ɾə/ n fem
bacharelado

llicenciós /ʎi.sen.siˈos/ /ʎi.sən.siˈos/ adj masc
atrevido

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
licença

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
liga
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligacama /ˌʎi.ɣaˈka.ma/ /ˌʎi.ɣəˈka.mə/ n fem
jarreteira
Complement del vestit (cinta o cordill) que rodeja la cama i prem contra ella el mitjó o mitja per tal de subjectar-lo i evitar que caigui.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ n fem
ligadura
(música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llig lliga lligada lligades lligam lligant lligar lligara lligaran lligarem lligaren lligares lligareu lligaria lligarien lligaries lligarà lligaràs lligaré lligaríem lligaríeu lligassen lligasses lligassin lligassis lligat lligats lligau lligava lligaven lligaves lligo lligue lliguem lliguen lligues lliguessen lliguesses lliguessin lliguessis lligueu lligui lliguin lliguis lligués lliguéssem lliguésseu lliguéssim lliguéssiu lliguí lligà lligàrem lligàreu lligàs lligàssem lligàsseu lligàssim lligàssiu lligàvem lligàveu occ sept val v
atar
Assegurar amb una corda o similar.
dar em cima de alguém
Flirtejar

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
lima
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
lesma

llimar /ʎiˈma/ /ʎiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llim llima llimada llimades llimam llimant llimar llimara llimaran llimarem llimaren llimares llimareu llimaria llimarien llimaries llimarà llimaràs llimaré llimaríem llimaríeu llimassen llimasses llimassin llimassis llimat llimats llimau llimava llimaven llimaves llime llimem llimen llimes llimessen llimesses llimessin llimessis llimeu llimi llimin llimis llimo llimà llimàrem llimàreu llimàs llimàssem llimàsseu llimàssim llimàssiu llimàvem llimàveu llimés lliméssem llimésseu lliméssim lliméssiu llimí occ sept val v
limar
Treballar amb la llima.
Polir o retocar alguna obra.
(billar) Fer anar el tac endavant i enrere en la direcció escollida abans d'arribar a colpejar la bola, com a moviment de preparació d'un cop.

llimbs /ˈʎims/ n masc
limbo

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
limão limão siciliano
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
limonada

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ n masc
linhagem

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
lintel

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
limiar soleira
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
lírio

llis /ˈʎis/ adj masc
liso

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llisc llisca lliscada lliscades lliscam lliscant lliscar lliscara lliscaran lliscarem lliscaren lliscares lliscareu lliscaria lliscarien lliscaries lliscarà lliscaràs lliscaré lliscaríem lliscaríeu lliscassen lliscasses lliscassin lliscassis lliscat lliscats lliscau lliscava lliscaven lliscaves llisco lliscà lliscàrem lliscàreu lliscàs lliscàssem lliscàsseu lliscàssim lliscàssiu lliscàvem lliscàveu llisque llisquem llisquen llisques llisquessen llisquesses llisquessin llisquessis llisqueu llisqui llisquin llisquis llisqués llisquéssem llisquésseu llisquéssim llisquéssiu llisquí occ sept val v
deslizar
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
escorregadio

llissa capplà n fem
puntchioedo-sama

llissa galta-roja n fem
ganta rusa

llissa llobarrera n fem
kabo

llista /ˈʎis.ta/ n fem
lista
Tira o ratlla diferent en una tela.
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llit n masc
cama leito
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.
leito
Camí per on corren les aigües fluvials.

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
maca
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.
beliche
Conjunt de dos o tres llits, l'un damunt de l'altre.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
libra

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
entrega

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
livre
Que no depèn d'altri.

lliurement /ˌʎiw.ɾeˈmen/ /ˌʎiw.ɾeˈment/ /ˌʎiw.ɾəˈmen/ /ˌʎiw.ɾəˈment/ adv
livremente

lliçó n fem
lição
Ensenyament transmès per un mestre.

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lloa lloada lloades lloam lloant lloar lloara lloaran lloarem lloaren lloares lloareu lloaria lloarien lloaries lloarà lloaràs lloaré lloaríem lloaríeu lloassen lloasses lloassin lloassis lloat lloats lloau lloava lloaven lloaves lloe lloem lloen lloes lloessen lloesses lloessin lloessis lloeu lloo llou lloà lloàrem lloàreu lloàs lloàssem lloàsseu lloàssim lloàssiu lloàvem lloàveu lloés lloéssem lloésseu lloéssim lloéssiu lloí lloï lloïn lloïs occ sept val v
loubar

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
loba

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
robalo

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ n masc
lobato

lloc n masc
lugar

lloc web n masc
endereço eletrônico

lloctinent /ʎok.tiˈnent/ /ˌʎɔk.tiˈnen/ /ˌʎɔk.tiˈnent/ n masc
procurador

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llog lloga llogada llogades llogam llogant llogar llogara llogaran llogarem llogaren llogares llogareu llogaria llogarien llogaries llogarà llogaràs llogaré llogaríem llogaríeu llogassen llogasses llogassin llogassis llogat llogats llogau llogava llogaven llogaves llogo llogue lloguem lloguen llogues lloguessen lloguesses lloguessin lloguessis llogueu llogui lloguin lloguis llogués lloguéssem lloguésseu lloguéssim lloguéssiu lloguí llogà llogàrem llogàreu llogàs llogàssem llogàsseu llogàssim llogàssiu llogàvem llogàveu occ sept val v
alugar
Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
Prendre a lloguer.
Treballar per cert preu.

lloguer /ʎoˈɣe/ /ʎoˈɣeɾ/ /ʎuˈɣe/ n masc
aluguel

llom /ˈʎom/ n masc
lombo

llombard /ʎomˈbaɾt/ /ʎumˈbart/ adj masc
lombardo
Tot el que pertany a la regió italiana de la Llombardia.

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
umbigo

llop n masc
lobo
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
louro
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

llorigó /ʎo.ɾiˈɣo/ /ʎu.ɾiˈɣo/ n masc
caçapo

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
papagaio
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
camarote
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
pintassilgo-verde

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ n fem
vaga-lume
Cuca de llum.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
luta
Acte de lluitar.

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ n masc
lutador

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lluit lluita lluitada lluitades lluitam lluitant lluitar lluitara lluitaran lluitarem lluitaren lluitares lluitareu lluitaria lluitarien lluitaries lluitarà lluitaràs lluitaré lluitaríem lluitaríeu lluitassen lluitasses lluitassin lluitassis lluitat lluitats lluitau lluitava lluitaven lluitaves lluite lluitem lluiten lluites lluitessen lluitesses lluitessin lluitessis lluiteu lluiti lluitin lluitis lluito lluità lluitàrem lluitàreu lluitàs lluitàssem lluitàsseu lluitàssim lluitàssiu lluitàvem lluitàveu lluités lluitéssem lluitésseu lluitéssim lluitéssiu lluití occ sept val v
lutar

llum n fem
luz
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
luminária
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum verd n masc
sinal verde
(hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

lluminós /ʎu.miˈnos/ adj masc
luminoso
Molt il·luminat.
Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
lua satélite
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
longe

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
longe distante

llur /ˈʎur/ adj
seu

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
lágrima

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
pena
Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
lontra

llúdria marina n fem
lontra-marinha

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
local

localització /ɫo.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫo.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫo.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɫu.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
localização

localitzar /ɫo.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫo.ka.ɫiˈza/ /ɫo.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫo.kə.ɫiˈd͡za/ /ɫu.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) localitz localitza localitzada localitzades localitzam localitzant localitzar localitzara localitzaran localitzarem localitzaren localitzares localitzareu localitzaria localitzarien localitzaries localitzarà localitzaràs localitzaré localitzaríem localitzaríeu localitzassen localitzasses localitzassin localitzassis localitzat localitzats localitzau localitzava localitzaven localitzaves localitze localitzem localitzen localitzes localitzessen localitzesses localitzessin localitzessis localitzeu localitzi localitzin localitzis localitzo localitzà localitzàrem localitzàreu localitzàs localitzàssem localitzàsseu localitzàssim localitzàssiu localitzàvem localitzàveu localitzés localitzéssem localitzésseu localitzéssim localitzéssiu localitzí occ sept val v
localizar

localment /ɫoˌkaɫˈmen/ /ɫoˌkaɫˈment/ /ɫuˌkaɫˈmen/ adv
localmente

locució /ɫo.ku.siˈo/ /ɫu.ku.siˈo/ n fem
circunlóquio

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logaritmo

logopeda /ɫo.ɣoˈpe.ða/ /ɫu.ɣuˈpɛ.ðə/ n neut
fonoaudióloga

logístic /ɫoˈd͡ʒis.tik/ /ɫoˈʒis.tik/ /ɫuˈʒis.tik/ adj masc
logístico

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
logística

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ longeva adj masc
duradouro

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
comprimento

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
tagarela
Que parla molt.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
lotaria

luci /ˈɫu.si/ n masc
lúcio

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
lucrativo
Que produeix benefici en diners.

ludoteca /ɫu.ðoˈte.ka/ /ɫu.ðoˈtɛ.kə/ /ɫu.ðuˈtɛ.kə/ n fem
brinquedoteca

lugre /ˈɫu.ɣɾe/ /ˈɫu.ɣɾə/ n masc
lugre
Petit veler o balandra de dos o tres pals aparellada amb veles al terç.

lumbar /ɫumˈbar/ adj
lombar

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
lupa

lupus /ˈɫu.pus/ n masc
lúpus
(medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

lustre /ˈɫus.tɾe/ /ˈɫus.tɾə/ n masc
lustro

luteci n masc
lutécio

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
luxemburguês
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
luxúria

làmina /ˈɫa.mi.na/ /ˈɫa.mi.nə/ n fem
lâmina

làpida /ˈɫa.pi.ða/ /ˈɫa.pi.ðə/ n fem
lápide

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
laser

làtex /ˈɫa.teks/ /ˈɫa.təks/ n masc
látex

lèxic /ˈɫɛk.sik/ n masc
léxico

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
líder

lígur /ˈɫi.ɣur/ adj
ligúrio
Relatiu o pertanyent a Ligúria o la seva parla.

lígur /ˈɫi.ɣur/ n neut
ligúrio
Persona que habita o és originària de Ligúria.

límit /ˈɫi.mit/ n masc
limite

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
linha
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
(hoquei sobre gel) Conjunt de cinc jugadors d'un equip que juguen simultàniament en el transcurs d'un partit, generalment compost per dos defensors i tres davanters.
espectral recta
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
terra linha
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

líquid adj masc
líquido
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
líquido

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
lógica

lògicament /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ adv
logicamente

lúcid /ˈɫu.sit/ adj masc
lúcido

macabre /maˈka.bɾe/ /məˈka.βɾə/ adj masc
macabro

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ macedònia adj masc
macedônio
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
macedônio
Persona que habita o és originària de Macedònia.

madeira /maˈðej.ɾa/ /məˈðɛj.ɾə/ n masc
vinho Madeira

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
madrasta

madrileny /mə.ðɾiˈɫəɲ/ /mə.ðɾiˈɫɛɲ/ adj masc
madrilenho

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
morango

maduixa de bosc n fem
morango selvagem

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
maduro
Crescut, adult.
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

maduració n fem
maturação

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) madur madura madurada madurades maduram madurant madurar madurara maduraran madurarem maduraren madurares madurareu maduraria madurarien maduraries madurarà maduraràs maduraré maduraríem maduraríeu madurassen madurasses madurassin madurassis madurat madurats madurau madurava maduraven maduraves madure madurem maduren madures maduressen maduresses maduressin maduressis madureu maduri madurin maduris maduro madurà maduràrem maduràreu maduràs maduràssem maduràsseu maduràssim maduràssiu maduràvem maduràveu madurés maduréssem madurésseu maduréssim maduréssiu madurí occ sept val v
madurar amadurecer

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
maturidade

mag /ˈmak/ n masc
mago
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
armazém

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
madalena

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
magenta

magnat /maɡˈnat/ /məɡˈnat/ n masc
magnata

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnésio

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
magnetismo

magnetitzar /maŋ.ne.tiˈd͡za/ /maɡ.ne.tiˈza/ /maɡ.ne.tiˈzaɾ/ /məŋ.nə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magnetitz magnetitza magnetitzada magnetitzades magnetitzam magnetitzant magnetitzar magnetitzara magnetitzaran magnetitzarem magnetitzaren magnetitzares magnetitzareu magnetitzaria magnetitzarien magnetitzaries magnetitzarà magnetitzaràs magnetitzaré magnetitzaríem magnetitzaríeu magnetitzassen magnetitzasses magnetitzassin magnetitzassis magnetitzat magnetitzats magnetitzau magnetitzava magnetitzaven magnetitzaves magnetitze magnetitzem magnetitzen magnetitzes magnetitzessen magnetitzesses magnetitzessin magnetitzessis magnetitzeu magnetitzi magnetitzin magnetitzis magnetitzo magnetitzà magnetitzàrem magnetitzàreu magnetitzàs magnetitzàssem magnetitzàsseu magnetitzàssim magnetitzàssiu magnetitzàvem magnetitzàveu magnetitzés magnetitzéssem magnetitzésseu magnetitzéssim magnetitzéssiu magnetitzí occ sept val v
magnetizar
Transmetre a un objecte les propietats magnètiques.

magnetòfon /maŋ.neˈtɔ.fon/ /maɡ.neˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fun/ n masc
gravador
Aparell d’enregistrament i de reproducció de sons per mitjà de la imantació permanent d'una cinta magnètica.

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
magnitude

magnànimament /maŋˌna.ni.maˈmen/ /maɡˌna.ni.maˈmen/ /maɡˌna.ni.maˈment/ /məŋˌna.ni.məˈmen/ /məŋˌna.ni.məˈment/ adv
magnanimamente

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ adj masc
magnético

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
magnífico

magníficament /maŋˌni.fi.kaˈmen/ /maɡˌni.fi.kaˈmen/ /maɡˌni.fi.kaˈment/ /məŋˌni.fi.kəˈmen/ /məŋˌni.fi.kəˈment/ adv
magnificamente

magnòlia /maŋˈnɔ.ɫi.a/ /maɡˈnɔ.ɫi.a/ /məŋˈnɔ.ɫi.ə/ n fem
magnólia

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
romã

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ adj masc
magro

mai adv
nunca jamais

maia /ˈma.ja/ /ˈma.jə/ n neut
iucateque

maig n masc
maio
Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
maionese

maire /ˈmaj.ɾe/ /ˈmaj.ɾə/ n fem
verdinho

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
majestade

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
maior
Cap de l’exèrcit.

major d'edat n neut
maior
Qui té l'edat determinada per la llei per eixir de tutela.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
mordomo

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
maioria

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ n neut
atacadista

mal adj masc
mau
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal n masc
mal
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
dor de cabeça

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
doente

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
doença enfermidade
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaltia òrfena n fem
doença órfã

malaltís /ma.ɫaɫˈtis/ /mə.ɫəɫˈtis/ adj masc
doentio

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
mal

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malaquita

malbaratar /ˌmaɫ.βa.ɾaˈta/ /ˌmaɫ.βa.ɾaˈtaɾ/ /ˌmaɫ.βə.ɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malbarat malbarata malbaratada malbaratades malbaratam malbaratant malbaratar malbaratara malbarataran malbaratarem malbarataren malbaratares malbaratareu malbarataria malbaratarien malbarataries malbaratarà malbarataràs malbarataré malbarataríem malbarataríeu malbaratassen malbaratasses malbaratassin malbaratassis malbaratat malbaratats malbaratau malbaratava malbarataven malbarataves malbarate malbaratem malbaraten malbarates malbaratessen malbaratesses malbaratessin malbaratessis malbarateu malbarati malbaratin malbaratis malbarato malbaratà malbaratàrem malbaratàreu malbaratàs malbaratàssem malbaratàsseu malbaratàssim malbaratàssiu malbaratàvem malbaratàveu malbaratés malbaratéssem malbaratésseu malbaratéssim malbaratéssiu malbaratí occ sept val v
malbaratar

maldat /maɫˈdat/ /məɫˈdat/ n fem
maldade

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
dor de cabeça

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
desajeitado

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
maldição

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ bal maleeix maleeixen maleeixes maleeixi maleeixin maleeixis maleeixo maleesc maleesqui maleesquin maleesquis maleint maleir maleiran maleirem maleireu maleiria maleirien maleiries maleirà maleiràs maleiré maleiríem maleiríeu maleí maleíem maleíeu maleírem maleíreu maleís maleíssem maleísseu maleíssim maleíssiu maleïa maleïda maleïdes maleïen maleïes maleïguem maleïgueu maleïm maleïra maleïren maleïres maleïsc maleïsca maleïsquen maleïsques maleïssen maleïsses maleïssin maleïssis maleït maleïts maleïu maleïx maleïxen maleïxes maleïxo n-occ occ sept val v
amaldiçoar
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ bal malentenc malentendran malentendre malentendrem malentendreu malentendria malentendrien malentendries malentendrà malentendràs malentendré malentendríem malentendríeu malentenem malentenen malentenent malenteneu malentenga malentenguem malentenguen malentenguera malentengueren malentengueres malentengues malentenguessen malentenguesses malentenguessin malentenguessis malentengueu malentengui malentenguin malentenguis malentengué malentenguérem malentenguéreu malentengués malentenguéssem malentenguésseu malentenguéssim malentenguéssiu malentenguí malentenia malentenien malentenies malentens malenteníem malenteníeu malentesa malenteses malentesos malentès malentén malentés occ val v
entender mal

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
confusão

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
mala

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
maldito

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ n fem
malformaçao

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ adj masc
madagascarense
Relatiu o pertanyent a Madagascar o la seva llengua.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ n masc
madagascarense
Persona que habita o és originària de Madagascar.
(masculí singular) Llengua austronèsica parlada a Madagascar a les illes Comores, a Mayotte i a Reunió.

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malgast malgasta malgastada malgastades malgastam malgastant malgastar malgastara malgastaran malgastarem malgastaren malgastares malgastareu malgastaria malgastarien malgastaries malgastarà malgastaràs malgastaré malgastaríem malgastaríeu malgastassen malgastasses malgastassin malgastassis malgastat malgastats malgastau malgastava malgastaven malgastaves malgaste malgastem malgasten malgastes malgastessen malgastesses malgastessin malgastessis malgasteu malgasti malgastin malgastis malgasto malgastà malgastàrem malgastàreu malgastàs malgastàssem malgastàsseu malgastàssim malgastàssiu malgastàvem malgastàveu malgastés malgastéssem malgastésseu malgastéssim malgastéssiu malgastí occ sept val v
desperdiçar

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
a despeito de

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
malicioso

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
malvado
maligno
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ adj masc
maliano
Relatiu o pertanyent a Mali.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ n masc
maliano
Persona que habita o és originària de Mali.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
malha
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
abelharuco

malparlar /ˌmaɫ.parˈɫa/ /ˌmaɫ.paɾˈɫa/ /ˌmaɫ.paɾˈɫaɾ/ /ˌmaɫ.pərˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malparl malparla malparlada malparlades malparlam malparlant malparlar malparlara malparlaran malparlarem malparlaren malparlares malparlareu malparlaria malparlarien malparlaries malparlarà malparlaràs malparlaré malparlaríem malparlaríeu malparlassen malparlasses malparlassin malparlassis malparlat malparlats malparlau malparlava malparlaven malparlaves malparle malparlem malparlen malparles malparlessen malparlesses malparlessin malparlessis malparleu malparli malparlin malparlis malparlo malparlà malparlàrem malparlàreu malparlàs malparlàssem malparlàsseu malparlàssim malparlàssiu malparlàvem malparlàveu malparlés malparléssem malparlésseu malparléssim malparléssiu malparlí occ sept val v
falar mal

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
pesadelo

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
malte

maltosa n fem
maltose

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) maltract maltracta maltractada maltractades maltractam maltractant maltractar maltractara maltractaran maltractarem maltractaren maltractares maltractareu maltractaria maltractarien maltractaries maltractarà maltractaràs maltractaré maltractaríem maltractaríeu maltractassen maltractasses maltractassin maltractassis maltractat maltractats maltractau maltractava maltractaven maltractaves maltracte maltractem maltracten maltractes maltractessen maltractesses maltractessin maltractessis maltracteu maltracti maltractin maltractis maltracto maltractà maltractàrem maltractàreu maltractàs maltractàssem maltractàsseu maltractàssim maltractàssiu maltractàvem maltractàveu maltractés maltractéssem maltractésseu maltractéssim maltractéssiu maltractí occ sept val v
maltratar

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ adj masc
maltês
Relatiu o pertanyent a Malta, als habitants o la seva llengua.

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ n masc
maltês
Habitant de Malta.
(masculí singular) Llengua originària de Malta.

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
quadril

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
malva
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malversar /ˌmaɫ.veɾˈsaɾ/ /ˌmaɫ.vəɾˈsa/ /ˌmaɫ.βerˈsa/ /ˌmaɫ.βeɾˈsa/ /ˌmaɫ.βərˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malvers malversa malversada malversades malversam malversant malversar malversara malversaran malversarem malversaren malversares malversareu malversaria malversarien malversaries malversarà malversaràs malversaré malversaríem malversaríeu malversassen malversasses malversassin malversassis malversat malversats malversau malversava malversaven malversaves malverse malversem malversen malverses malversessen malversesses malversessin malversessis malverseu malversi malversin malversis malverso malversà malversàrem malversàreu malversàs malversàssem malversàsseu malversàssim malversàssiu malversàvem malversàveu malversés malverséssem malversésseu malverséssim malverséssiu malversí occ sept val v
malversar
Fer un ús impropi dels diners que s'és responsable, però no absolutament propietari.

malvist /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈβist/ adj masc
malvisto

mal·leable /ma.ɫeˈa.βɫe/ /maɫ.ɫeˈa.bɫe/ /maɫ.ɫeˈab.bɫe/ /mə.ɫeˈa.βɫə/ /məɫ.ɫeˈab.bɫə/ adj
maleável

mal·lèol /maɫˈɫɛ.oɫ/ /maˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.uɫ/ /məˈɫɛ.uɫ/ n masc
maléolo

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
malária

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
mal-intencionado

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
malícia

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
mamã
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
boquete

mamar /maˈma/ /maˈmaɾ/ /məˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mam mama mamada mamades mamam mamant mamar mamara mamaran mamarem mamaren mamares mamareu mamaria mamarien mamaries mamarà mamaràs mamaré mamaríem mamaríeu mamassen mamasses mamassin mamassis mamat mamats mamau mamava mamaven mamaves mame mamem mamen mames mamessen mamesses mamessin mamessis mameu mami mamin mamis mamo mamà mamàrem mamàreu mamàs mamàssem mamàsseu mamàssim mamàssiu mamàvem mamàveu mamés maméssem mamésseu maméssim maméssiu mamí occ sept val v
mamar
Xuclar amb els llavis i la llengua la llet de les mamelles.

mamari /maˈma.ɾi/ /məˈma.ɾi/ adj masc
mamário

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
mamute

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
mamífero

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
mandamento
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
falta

mandala /manˈda.ɫa/ /mənˈda.ɫə/ n
mandala
Obra artística en relleu o dibuixada, típicament circular, normalment composta en bona part per formes repetides i equidistants, pensada per objectius místics i usada especialment en l'hinduisme i el budisme.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
tangerina

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
mandarim
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ n masc
mandato

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
bandolim

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
almôndega

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
preguiça
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
mandíbula

manejar /ma.neˈd͡ʒa/ /ma.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manege manegem manegen maneges manegessen manegesses manegessin manegessis manegeu manegi manegin manegis manegés manegéssem manegésseu manegéssim manegéssiu manegí maneig maneja manejada manejades manejam manejant manejar manejara manejaran manejarem manejaren manejares manejareu manejaria manejarien manejaries manejarà manejaràs manejaré manejaríem manejaríeu manejassen manejasses manejassin manejassis manejat manejats manejau manejava manejaven manejaves manejo manejà manejàrem manejàreu manejàs manejàssem manejàsseu manejàssim manejàssiu manejàvem manejàveu occ sept val v
manejar
Usar alguna cosa o fer-la anar amb les mans.

manera /maˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ n fem
maneira

manga /ˈmaŋ.ɡa/ /ˈmaŋ.ɡə/ n masc
manga

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
manganês

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
manga

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
mania

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
hospital psiquiátrico

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
demonstração

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manifest manifesta manifestada manifestades manifestam manifestant manifestar manifestara manifestaran manifestarem manifestaren manifestares manifestareu manifestaria manifestarien manifestaries manifestarà manifestaràs manifestaré manifestaríem manifestaríeu manifestassen manifestasses manifestassin manifestassis manifestat manifestats manifestau manifestava manifestaven manifestaves manifeste manifestem manifesten manifestes manifestessen manifestesses manifestessin manifestessis manifesteu manifesti manifestin manifestis manifesto manifestà manifestàrem manifestàreu manifestàs manifestàssem manifestàsseu manifestàssim manifestàssiu manifestàvem manifestàveu manifestés manifestéssem manifestésseu manifestéssim manifestéssiu manifestí occ sept val v
manifestar
Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
algema
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

maniobrar /ma.ni.oˈbɾaɾ/ /ma.ni.oˈβɾa/ /mə.ni.oˈbɾa/ /mə.ni.uˈbɾa/ /mə.ni.uˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maniobr maniobra maniobrada maniobrades maniobram maniobrant maniobrar maniobrara maniobraran maniobrarem maniobraren maniobrares maniobrareu maniobraria maniobrarien maniobraries maniobrarà maniobraràs maniobraré maniobraríem maniobraríeu maniobrassen maniobrasses maniobrassin maniobrassis maniobrat maniobrats maniobrau maniobrava maniobraven maniobraves maniobre maniobrem maniobren maniobres maniobressen maniobresses maniobressin maniobressis maniobreu maniobri maniobrin maniobris maniobro maniobrà maniobràrem maniobràreu maniobràs maniobràssem maniobràsseu maniobràssim maniobràssiu maniobràvem maniobràveu maniobrés maniobréssem maniobrésseu maniobréssim maniobréssiu maniobrí occ sept val v
manobrar
Operar amb les mans instruments o màquines.
(militar) Fer operacions destinades al combat, maniobres.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
manipulação

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manipul manipula manipulada manipulades manipulam manipulant manipular manipulara manipularan manipularem manipularen manipulares manipulareu manipularia manipularien manipularies manipularà manipularàs manipularé manipularíem manipularíeu manipulassen manipulasses manipulassin manipulassis manipulat manipulats manipulau manipulava manipulaven manipulaves manipule manipulem manipulen manipules manipulessen manipulesses manipulessin manipulessis manipuleu manipuli manipulin manipulis manipulo manipulà manipulàrem manipulàreu manipulàs manipulàssem manipulàsseu manipulàssim manipulàssiu manipulàvem manipulàveu manipulés manipuléssem manipulésseu manipuléssim manipuléssiu manipulí occ sept val v
manipular
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
Influir, alterar de forma interessada.

maniqueisme /ma.ni.keˈiz.me/ /mə.ni.kəˈiz.mə/ n masc
maniqueísmo

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
manequim
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
empréstimo
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manlleu manllev manlleva manllevada manllevades manllevam manllevant manllevar manllevara manllevaran manllevarem manllevaren manllevares manllevareu manllevaria manllevarien manllevaries manllevarà manllevaràs manllevaré manllevaríem manllevaríeu manllevassen manllevasses manllevassin manllevassis manllevat manllevats manllevau manllevava manllevaven manllevaves manlleve manllevem manlleven manlleves manllevessen manllevesses manllevessin manllevessis manlleveu manllevi manllevin manllevis manllevo manllevà manllevàrem manllevàreu manllevàs manllevàssem manllevàsseu manllevàssim manllevàssiu manllevàvem manllevàveu manllevés manllevéssem manllevésseu manllevéssim manllevéssiu manlleví occ sept val v
pedir emprestado
Obtenir en préstec.

mans /ˈmans/ adj masc
domesticado
Referit als animals, dòcil, domesticat.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
cobertor coberta
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
manteiga

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ n masc
manto

mantellina /man.teˈʎi.na/ /mən.təˈʎi.nə/ n fem
mantilha
Peça de roba fina usada per dones per a cobrir-se el cap.

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
manutenção

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ bal mantenc mantendran mantendrem mantendreu mantendria mantendrien mantendries mantendrà mantendràs mantendré mantendríem mantendríeu mantenen mantenguda mantengudes mantenguem mantengueren mantengueres mantenguessin mantenguessis mantengueu mantengui mantenguin mantenguis mantengut mantenguts mantengué mantenguérem mantenguéreu mantengués mantenguéssim mantenguéssiu mantenguí mantenia mantenien mantenies mantenim mantenint mantenir manteniu mantens manteníem manteníeu mantinc mantindran mantindrem mantindreu mantindria mantindrien mantindries mantindrà mantindràs mantindré mantindríem mantindríeu mantinga mantinguda mantingudes mantinguem mantinguen mantinguera mantingueren mantingueres mantingues mantinguessen mantinguesses mantinguessin mantinguessis mantingueu mantingui mantinguin mantinguis mantingut mantinguts mantingué mantinguérem mantinguéreu mantingués mantinguéssem mantinguésseu mantinguéssim mantinguéssiu mantinguí manté mantén mantín occ val v
amparar
Conservar una cosa en el seu estat, sense que s'alteri.
Donar continuïtat, prosseguir una acció o actitud començada.
afirmar
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
manual
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
manual
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
halter
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
manuscrito

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
fole

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
chaveiro

maníac /maˈni.ak/ /məˈni.ək/ adj masc
maníaco

maonès /ma.oˈnes/ /mə.oˈnəs/ /mə.uˈnɛs/ adj masc
mahonez

maori /maˈɔ.ɾi/ adj
maori
Relatiu o pertanyent als nadius de Nova Zelanda o la seva llengua.

maori /maˈɔ.ɾi/ n neut
maori
Persona que pertany al poble natiu Nova Zelanda.
(només singular) Llengua austronèsica pròpia del poble maori.

mapa /ˈma.pa/ n masc
mapa carta

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ adj
maquiavélico

maquillar /ma.kiˈʎa/ /ma.kiˈʎaɾ/ /mə.kiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maquill maquilla maquillada maquillades maquillam maquillant maquillar maquillara maquillaran maquillarem maquillaren maquillares maquillareu maquillaria maquillarien maquillaries maquillarà maquillaràs maquillaré maquillaríem maquillaríeu maquillassen maquillasses maquillassin maquillassis maquillat maquillats maquillau maquillava maquillaven maquillaves maquille maquillem maquillen maquilles maquillessen maquillesses maquillessin maquillessis maquilleu maquilli maquillin maquillis maquillo maquillà maquillàrem maquillàreu maquillàs maquillàssem maquillàsseu maquillàssim maquillàssiu maquillàvem maquillàveu maquillés maquilléssem maquillésseu maquilléssim maquilléssiu maquillí occ sept val v
maquilar

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
maquilhagem maquiagem
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
hardware

maquineta /ma.kiˈne.ta/ /mə.kiˈnə.tə/ /mə.kiˈnɛ.tə/ n fem
afia-lápis
Petit utensili per a fer punta al llapis, consistent en un receptacle on hi ha fixada una làmina d'acer esmolat.

maquinària /ma.kiˈna.ɾi.a/ /mə.kiˈna.ɾi.ə/ n fem
maquinaria

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
mar

maraca /maˈɾa.ka/ /məˈɾa.kə/ n fem
maracá

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
esmeralda

maratonejar /ma.ɾa.to.neˈd͡ʒa/ /ma.ɾa.to.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.ɾa.to.neˈʒa/ /mə.ɾə.to.nəˈd͡ʒa/ /mə.ɾə.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. maratonege maratonegem maratonegen maratoneges maratonegessen maratonegesses maratonegessin maratonegessis maratonegeu maratonegi maratonegin maratonegis maratonegés maratonegéssem maratonegésseu maratonegéssim maratonegéssiu maratonegí maratoneja maratonejada maratonejades maratonejant maratonejar maratonejara maratonejaran maratonejarem maratonejaren maratonejares maratonejareu maratonejaria maratonejarien maratonejaries maratonejarà maratonejaràs maratonejaré maratonejaríem maratonejaríeu maratonejassen maratonejasses maratonejat maratonejats maratonejava maratonejaven maratonejaves maratonejo maratonejà maratonejàrem maratonejàreu maratonejàssem maratonejàsseu maratonejàvem maratonejàveu occ val val (1) v
maratonar
Mirar molts episodis seguits d’una sèrie de televisió o seqüeles de pel·lícules.

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
maratona

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
mármore

marc /ˈmark/ n masc
marco
Antiga unitat monetària d’Alemanya.
moldura
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
marca
Senyal que un objecte deixa en un altre.

marcadament adv
marcadamente
De manera marcada

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marc marca marcada marcades marcam marcant marcar marcara marcaran marcarem marcaren marcares marcareu marcaria marcarien marcaries marcarà marcaràs marcaré marcaríem marcaríeu marcassen marcasses marcassin marcassis marcat marcats marcau marcava marcaven marcaves marco marcà marcàrem marcàreu marcàs marcàssem marcàsseu marcàssim marcàssiu marcàvem marcàveu marque marquem marquen marques marquessen marquesses marquessin marquessis marqueu marqui marquin marquis marqués marquéssem marquésseu marquéssim marquéssiu marquí occ sept val v
marcar
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
pontuar
(esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ adj masc
marciano
Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
marciano
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
mãe
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
maré

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
vertigem

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
madrepérola

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
margarida

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
margem

marginal /maɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /mər.ʒiˈnaɫ/ adj
marginal

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ n fem
lúcia-lima

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
joaninha
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n masc
bicha boiola
(despectiu) Home homosexual.

marina /məˈɾi.nə/ n fem
marinha
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marina marinada marinades marinam marinant marinar marinara marinaran marinarem marinaren marinares marinareu marinaria marinarien marinaries marinarà marinaràs marinaré marinaríem marinaríeu marinassen marinasses marinassin marinassis marinat marinats marinau marinava marinaven marinaves marine marinem marinen marines marinessen marinesses marinessin marinessis marineu marini marinin marinis marino marinà marinàrem marinàreu marinàs marinàssem marinàsseu marinàssim marinàssiu marinàvem marinàveu marinés marinéssem marinésseu marinéssim marinéssiu mariní marín occ sept val v
marinar

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
marinheiro
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marineria /ma.ɾi.neˈɾi.a/ /mə.ɾi.nəˈɾi.ə/ n fem
tripulação
Tripulació d'una embarcació que en la escala de comandament està per sota dels oficials.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
marisco

mariscal /ma.ɾisˈkaɫ/ /mə.ɾisˈkaɫ/ n masc
marechal

marit /maˈɾit/ n masc
marido esposo

marmessor /mar.meˈso/ /maɾ.meˈsoɾ/ /mər.məˈso/ n masc
testamenteiro

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ n fem
marquesa

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
marquês

marraix /maˈrajʃ/ /məˈraʃ/ n masc
tubarão-golfinho

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ marroquins adj masc
marroquino
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
marroquino
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
carneiro
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
marrom castanho
D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ n masc
marrom
Color castany.

marsopa de Burmeister n fem
boto-de-burmeister

marsopa de Califòrnia n fem
vaquita

marsopa de Dall n fem
boto-de-dall

martell /maɾˈteʎ/ n masc
martelo
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) martellege martellegem martellegen martelleges martellegessen martellegesses martellegessin martellegessis martellegeu martellegi martellegin martellegis martellegés martellegéssem martellegésseu martellegéssim martellegéssiu martellegí martelleig martelleja martellejada martellejades martellejam martellejant martellejar martellejara martellejaran martellejarem martellejaren martellejares martellejareu martellejaria martellejarien martellejaries martellejarà martellejaràs martellejaré martellejaríem martellejaríeu martellejassen martellejasses martellejassin martellejassis martellejat martellejats martellejau martellejava martellejaven martellejaves martellejo martellejà martellejàrem martellejàreu martellejàs martellejàssem martellejàsseu martellejàssim martellejàssiu martellejàvem martellejàveu occ sept val v
martelar

martingala /maɾ.tiŋˈɡa.ɫa/ /mər.tiŋˈɡa.ɫə/ n fem
gamarra
En el joc del monte, certa aposta de tres cartes contra una altra.

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
martírio

marxapeu /ˌmar.ʃəˈpɛw/ /ˌmaɾ.t͡ʃaˈpɛw/ n masc
estribo
Estrep per pujar o baixar d’un vehicle.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marx marxa marxada marxades marxam marxant marxar marxara marxaran marxarem marxaren marxares marxareu marxaria marxarien marxaries marxarà marxaràs marxaré marxaríem marxaríeu marxassen marxasses marxassin marxassis marxat marxats marxau marxava marxaven marxaves marxe marxem marxen marxes marxessen marxesses marxessin marxessis marxeu marxi marxin marxis marxo marxà marxàrem marxàreu marxàs marxàssem marxàsseu marxàssim marxàssiu marxàvem marxàveu marxés marxéssem marxésseu marxéssim marxéssiu marxí occ sept val v
marchar
Desfilar.

marxista /maɾkˈsis.ta/ /maɾkˈsis.te/ /mərkˈsis.tə/ adj
marxista

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
março
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
marinho
Relatiu al mar.

marítim /maˈɾi.tim/ /məˈɾi.tim/ adj masc
marítimo
Pertanyent o relacionat amb el mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
macho
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.
Peça que encaixa dins d'una altra com una clau en la seva femella.

masclisme /masˈkɫiz.me/ /məsˈkɫiz.mə/ n masc
machismo

mascota /masˈkɔ.ta/ /masˈkɔ.tɔ/ /məsˈkɔ.tə/ n fem
mascote

masculinitzar /mas.ku.ɫi.niˈd͡za/ /mas.ku.ɫi.niˈza/ /mas.ku.ɫi.niˈzaɾ/ /məs.ku.ɫi.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. masculinitza masculinitzada masculinitzades masculinitzant masculinitzar masculinitzara masculinitzaran masculinitzarem masculinitzaren masculinitzares masculinitzareu masculinitzaria masculinitzarien masculinitzaries masculinitzarà masculinitzaràs masculinitzaré masculinitzaríem masculinitzaríeu masculinitzassen masculinitzasses masculinitzat masculinitzats masculinitzava masculinitzaven masculinitzaves masculinitze masculinitzem masculinitzen masculinitzes masculinitzessen masculinitzesses masculinitzessin masculinitzessis masculinitzeu masculinitzi masculinitzin masculinitzis masculinitzo masculinitzà masculinitzàrem masculinitzàreu masculinitzàssem masculinitzàsseu masculinitzàvem masculinitzàveu masculinitzés masculinitzéssem masculinitzésseu masculinitzéssim masculinitzéssiu masculinitzí occ val val (1) v
masculinizar

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
masculino
Que pertany al mascle.
varonil
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
masmorra

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
masoquismo

masover /ma.zoˈveɾ/ /ma.zoˈβe/ /ma.zoˈβeɾ/ /mə.zoˈve/ /mə.zuˈve/ /mə.zuˈβe/ n masc
meeiro

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
demais
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
massa
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) massacr massacra massacrada massacrades massacram massacrant massacrar massacrara massacraran massacrarem massacraren massacrares massacrareu massacraria massacrarien massacraries massacrarà massacraràs massacraré massacraríem massacraríeu massacrassen massacrasses massacrassin massacrassis massacrat massacrats massacrau massacrava massacraven massacraves massacre massacrem massacren massacres massacressen massacresses massacressin massacressis massacreu massacri massacrin massacris massacro massacrà massacràrem massacràreu massacràs massacràssem massacràsseu massacràssim massacràssiu massacràvem massacràveu massacrés massacréssem massacrésseu massacréssim massacréssiu massacrí occ sept val v
massacrar

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
massacre

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
massa de vidraceiro
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massís /maˈsis/ n masc
maciço

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteg mastega mastegada mastegades mastegam mastegant mastegar mastegara mastegaran mastegarem mastegaren mastegares mastegareu mastegaria mastegarien mastegaries mastegarà mastegaràs mastegaré mastegaríem mastegaríeu mastegassen mastegasses mastegassin mastegassis mastegat mastegats mastegau mastegava mastegaven mastegaves mastego mastegue masteguem masteguen mastegues masteguessen masteguesses masteguessin masteguessis mastegueu mastegui masteguin masteguis mastegués masteguéssem masteguésseu masteguéssim masteguéssiu masteguí mastegà mastegàrem mastegàreu mastegàs mastegàssem mastegàsseu mastegàssim mastegàssiu mastegàvem mastegàveu occ sept val v
mastigar mascar
Trinxar el menjar amb les dents.

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) masturb masturba masturbada masturbades masturbam masturbant masturbar masturbara masturbaran masturbarem masturbaren masturbares masturbareu masturbaria masturbarien masturbaries masturbarà masturbaràs masturbaré masturbaríem masturbaríeu masturbassen masturbasses masturbassin masturbassis masturbat masturbats masturbau masturbava masturbaven masturbaves masturbe masturbem masturben masturbes masturbessen masturbesses masturbessin masturbessis masturbeu masturbi masturbin masturbis masturbo masturbà masturbàrem masturbàreu masturbàs masturbàssem masturbàsseu masturbàssim masturbàssiu masturbàvem masturbàveu masturbés masturbéssem masturbésseu masturbéssim masturbéssiu masturbí occ sept val v
masturbar

mastí /masˈti/ /məsˈti/ n masc
dogue

mata /ˈma.ta/ /ˈma.tə/ n fem
mata

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
colchão
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mat mata matada matades matam matant matar matara mataran matarem mataren matares matareu mataria matarien mataries matarà mataràs mataré mataríem mataríeu matassen matasses matassin matassis matat matats matau matava mataven mataves mate matem maten mates matessen matesses matessin matessis mateu mati matin matis mato matà matàrem matàreu matàs matàssem matàsseu matàssim matàssiu matàvem matàveu matés matéssem matésseu matéssim matéssiu matí mort morta mortes morts occ sept val v
matar
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
mesmo
Sense canvis.

matemàticament /ma.teˌma.ti.kaˈmen/ /ma.teˌma.ti.kaˈment/ /mə.təˌma.ti.kəˈmen/ /mə.təˌma.ti.kəˈment/ adv
matematicamente

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
material
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
material
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.

materialitzar /ma.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) materialitz materialitza materialitzada materialitzades materialitzam materialitzant materialitzar materialitzara materialitzaran materialitzarem materialitzaren materialitzares materialitzareu materialitzaria materialitzarien materialitzaries materialitzarà materialitzaràs materialitzaré materialitzaríem materialitzaríeu materialitzassen materialitzasses materialitzassin materialitzassis materialitzat materialitzats materialitzau materialitzava materialitzaven materialitzaves materialitze materialitzem materialitzen materialitzes materialitzessen materialitzesses materialitzessin materialitzessis materialitzeu materialitzi materialitzin materialitzis materialitzo materialitzà materialitzàrem materialitzàreu materialitzàs materialitzàssem materialitzàsseu materialitzàssim materialitzàssiu materialitzàvem materialitzàveu materialitzés materialitzéssem materialitzésseu materialitzéssim materialitzéssiu materialitzí occ sept val v
materializar

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ adj
maternal
Relatiu a la mare.

matriarca /ma.tɾiˈaɾ.ka/ /mə.tɾiˈar.kə/ n fem
matriarca

matricidi /ma.tɾiˈsi.ði/ /mə.tɾiˈsi.ði/ n masc
matricídio

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
matrimónio casamento
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
matriz

matrícula /maˈtɾi.ku.ɫa/ /məˈtɾi.ku.ɫə/ n fem
matrícula
Registre de les persones inscrites en un mateix grup (alumnes d'una acadèmia, etc).

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
machete catana

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
matéria
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
manhã

matís /maˈtis/ /məˈtis/ n masc
matiz
Variació d'una tonalitat.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ adj masc
mauritana
Relatiu o pertanyent a Mauritània.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ n masc
mauritana
Persona que habita o és originària de Mauritània.

maximitzar /mak.si.miˈd͡za/ /mak.si.miˈza/ /mak.si.miˈzaɾ/ /mək.si.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maximitz maximitza maximitzada maximitzades maximitzam maximitzant maximitzar maximitzara maximitzaran maximitzarem maximitzaren maximitzares maximitzareu maximitzaria maximitzarien maximitzaries maximitzarà maximitzaràs maximitzaré maximitzaríem maximitzaríeu maximitzassen maximitzasses maximitzassin maximitzassis maximitzat maximitzats maximitzau maximitzava maximitzaven maximitzaves maximitze maximitzem maximitzen maximitzes maximitzessen maximitzesses maximitzessin maximitzessis maximitzeu maximitzi maximitzin maximitzis maximitzo maximitzà maximitzàrem maximitzàreu maximitzàs maximitzàssem maximitzàsseu maximitzàssim maximitzàssiu maximitzàvem maximitzàveu maximitzés maximitzéssem maximitzésseu maximitzéssim maximitzéssiu maximitzí occ sept val v
maximizar

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
maça
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
malho
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
maçom

maó /maˈo/ n masc
tijolo tejolo

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
meandro

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
mecanismo

mecanitzar /me.ka.niˈd͡za/ /me.ka.niˈza/ /me.ka.niˈzaɾ/ /mə.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mecanitz mecanitza mecanitzada mecanitzades mecanitzam mecanitzant mecanitzar mecanitzara mecanitzaran mecanitzarem mecanitzaren mecanitzares mecanitzareu mecanitzaria mecanitzarien mecanitzaries mecanitzarà mecanitzaràs mecanitzaré mecanitzaríem mecanitzaríeu mecanitzassen mecanitzasses mecanitzassin mecanitzassis mecanitzat mecanitzats mecanitzau mecanitzava mecanitzaven mecanitzaves mecanitze mecanitzem mecanitzen mecanitzes mecanitzessen mecanitzesses mecanitzessin mecanitzessis mecanitzeu mecanitzi mecanitzin mecanitzis mecanitzo mecanitzà mecanitzàrem mecanitzàreu mecanitzàs mecanitzàssem mecanitzàsseu mecanitzàssim mecanitzàssiu mecanitzàvem mecanitzàveu mecanitzés mecanitzéssem mecanitzésseu mecanitzéssim mecanitzéssiu mecanitzí occ sept val v
mecanizar

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mecanografia mecanografiada mecanografiades mecanografiam mecanografiant mecanografiar mecanografiara mecanografiaran mecanografiarem mecanografiaren mecanografiares mecanografiareu mecanografiaria mecanografiarien mecanografiaries mecanografiarà mecanografiaràs mecanografiaré mecanografiaríem mecanografiaríeu mecanografiassen mecanografiasses mecanografiassin mecanografiassis mecanografiat mecanografiats mecanografiau mecanografiava mecanografiaven mecanografiaves mecanografie mecanografiem mecanografien mecanografies mecanografiessen mecanografiesses mecanografiessin mecanografiessis mecanografieu mecanografii mecanografio mecanografià mecanografiàrem mecanografiàreu mecanografiàs mecanografiàssem mecanografiàsseu mecanografiàssim mecanografiàssiu mecanografiàvem mecanografiàveu mecanografiés mecanografiéssem mecanografiésseu mecanografiéssim mecanografiéssiu mecanografií mecanografiï mecanografiïn mecanografiïs occ sept val v
datilografar

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mecânico

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mecânica

mecànicament /meˌka.ni.kaˈmen/ /meˌka.ni.kaˈment/ /məˌka.ni.kəˈmen/ /məˌka.ni.kəˈment/ adv
mecanicamente

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medalha

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
meio

mediació /me.ði.a.siˈo/ /mə.ði.ə.siˈo/ n fem
mediação

mediambiental /me.ði.am.bi.enˈtaɫ/ /mə.ði.əm.bi.ənˈtaɫ/ adj
ambiental
relacionat amb el medi ambient

medicalitzar /me.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /me.ði.ka.ɫiˈza/ /me.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /mə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) medicalitz medicalitza medicalitzada medicalitzades medicalitzam medicalitzant medicalitzar medicalitzara medicalitzaran medicalitzarem medicalitzaren medicalitzares medicalitzareu medicalitzaria medicalitzarien medicalitzaries medicalitzarà medicalitzaràs medicalitzaré medicalitzaríem medicalitzaríeu medicalitzassen medicalitzasses medicalitzassin medicalitzassis medicalitzat medicalitzats medicalitzau medicalitzava medicalitzaven medicalitzaves medicalitze medicalitzem medicalitzen medicalitzes medicalitzessen medicalitzesses medicalitzessin medicalitzessis medicalitzeu medicalitzi medicalitzin medicalitzis medicalitzo medicalitzà medicalitzàrem medicalitzàreu medicalitzàs medicalitzàssem medicalitzàsseu medicalitzàssim medicalitzàssiu medicalitzàvem medicalitzàveu medicalitzés medicalitzéssem medicalitzésseu medicalitzéssim medicalitzéssiu medicalitzí occ val v
medicalizar

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
medicamento

medicament orfe n masc
medicamento órfão

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
medicina
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ adj
medieval
Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ adj
medíocre

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
meditação
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) medit medita meditada meditades meditam meditant meditar meditara meditaran meditarem meditaren meditares meditareu meditaria meditarien meditaries meditarà meditaràs meditaré meditaríem meditaríeu meditassen meditasses meditassin meditassis meditat meditats meditau meditava meditaven meditaves medite meditem mediten medites meditessen meditesses meditessin meditessis mediteu mediti meditin meditis medito medità meditàrem meditàreu meditàs meditàssem meditàsseu meditàssim meditàssiu meditàvem meditàveu medités meditéssem meditésseu meditéssim meditéssiu medití occ sept val v
meditar

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
mediterrânico

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
medula

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
medusa

mefistofèlic /me.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.tuˈfɛ.ɫik/ adj masc
mefistofélico

megafonia /me.ɣa.foˈni.a/ /mə.ɣə.fuˈni.ə/ n fem
altifalante

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
metade

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
meitnério

mel n fem
mel

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ melanèsia adj masc
melanésio
Relatiu o pertanyent a Melanèsia o la seva llengua.

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ n masc
melanésio
Persona que habita o és originària de Melanèsia.
(només singular) Grup de llengues parlades principalment a Melanèsia, Micronèsia i Nova Guinea.

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
melanoma

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
geleia

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
melodia

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
baço

mel·liflu /meɫˈɫi.fɫu/ /meˈɫi.fɫu/ /məɫˈɫi.fɫu/ /məˈɫi.fɫu/ mel·líflua adj masc
melífluo

melòdica /meˈɫɔ.ði.ka/ /məˈɫɔ.ði.kə/ n fem
escaleta

melòfon /meˈɫɔ.fon/ /məˈɫɔ.fun/ n masc
melofone

melòman /meˈɫɔ.man/ /məˈɫɔ.mən/ n masc
melômano

meló /məˈɫo/ n masc
melão

mem /ˈmɛm/ n masc
meme
Entitat mínima de pensament.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
membro
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
membro
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) memoritz memoritza memoritzada memoritzades memoritzam memoritzant memoritzar memoritzara memoritzaran memoritzarem memoritzaren memoritzares memoritzareu memoritzaria memoritzarien memoritzaries memoritzarà memoritzaràs memoritzaré memoritzaríem memoritzaríeu memoritzassen memoritzasses memoritzassin memoritzassis memoritzat memoritzats memoritzau memoritzava memoritzaven memoritzaves memoritze memoritzem memoritzen memoritzes memoritzessen memoritzesses memoritzessin memoritzessis memoritzeu memoritzi memoritzin memoritzis memoritzo memoritzà memoritzàrem memoritzàreu memoritzàs memoritzàssem memoritzàsseu memoritzàssim memoritzàssiu memoritzàvem memoritzàveu memoritzés memoritzéssem memoritzésseu memoritzéssim memoritzéssiu memoritzí occ sept val v
memorizar

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
memória

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
minério
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
mendelévio

meninge /meˈniɲ.d͡ʒe/ /məˈniɲ.ʒə/ n fem
meninge

meningitis /me.niɲˈd͡ʒi.tis/ /mə.niɲˈʒi.tis/ n fem
meningite

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ n masc
menisco
(anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
sala de jantar
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
comida
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menge mengem mengen menges mengessen mengesses mengessin mengessis mengeu mengi mengin mengis mengés mengéssem mengésseu mengéssim mengéssiu mengí menj menja menjada menjades menjam menjant menjar menjara menjaran menjarem menjaren menjares menjareu menjaria menjarien menjaries menjarà menjaràs menjaré menjaríem menjaríeu menjassen menjasses menjassin menjassis menjat menjats menjau menjava menjaven menjaves menjo menjà menjàrem menjàreu menjàs menjàssem menjàsseu menjàssim menjàssiu menjàvem menjàveu occ sept val v
comer
Ingerir aliments.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ menorquins adj masc
minorquino
Pertanyent o relatiu a Menorca, als seus habitants o la seva llengua.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ n masc
minorquino
Natural de Menorca.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
menstruação regras

menstrual /mens.tɾuˈaɫ/ /məns.tɾuˈaɫ/ adj
menstrual

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menstrua menstruada menstruades menstruam menstruant menstruar menstruara menstruaran menstruarem menstruaren menstruares menstruareu menstruaria menstruarien menstruaries menstruarà menstruaràs menstruaré menstruaríem menstruaríeu menstruassen menstruasses menstruassin menstruassis menstruat menstruats menstruau menstruava menstruaven menstruaves menstrue menstruem menstruen menstrues menstruessen menstruesses menstruessin menstruessis menstrueu menstruo menstruu menstruà menstruàrem menstruàreu menstruàs menstruàssem menstruàsseu menstruàssim menstruàssiu menstruàvem menstruàveu menstrués menstruéssem menstruésseu menstruéssim menstruéssiu menstruí menstruï menstruïn menstruïs occ sept val v
menstruar

mensualment /men.suˌaɫˈmen/ /men.suˌaɫˈment/ /mən.suˌaɫˈmen/ /mən.suˌaɫˈment/ adv
mensalmente

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
mente

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
hortelã menta
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ adj
mental
Relatiu a la ment.

mentalisme /men.taˈliz.me/ /mən.təˈliz.mə/ n masc
mentalismo

mentida /menˈti.ða/ n fem
mentira
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ bal centr ment menta menteix menteixen menteixes menteixi menteixin menteixis menteixo menten mentes mentesc mentesqui mentesquin mentesquis menti mentia mentida mentides mentien menties mentiguem mentigueu mentim mentin mentint mentir mentira mentiran mentirem mentiren mentires mentireu mentiria mentirien mentiries mentirà mentiràs mentiré mentiríem mentiríeu mentis mentisc mentisca mentisquen mentisques mentissen mentisses mentissin mentissis mentit mentits mentiu mentix mentixen mentixes mentixo mento ments mentí mentíem mentíeu mentírem mentíreu mentís mentíssem mentísseu mentíssim mentíssiu n-occ occ sept val v
mentir
Dir mentides o falsedats.

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
enquanto
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentre que conjunction
enquanto

mentó /menˈto/ n masc
queixo

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
menos

menyspreable /ˌmeɲs.pɾeˈa.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈa.βɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈa.βɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈab.bɫə/ adj
desprezível

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) menysprea menyspreada menyspreades menyspream menyspreant menysprear menyspreara menysprearan menysprearem menysprearen menyspreares menyspreareu menysprearia menysprearien menysprearies menysprearà menysprearàs menysprearé menysprearíem menysprearíeu menyspreassen menyspreasses menyspreassin menyspreassis menyspreat menyspreats menyspreau menyspreava menyspreaven menyspreaves menyspree menyspreem menyspreen menysprees menyspreessen menyspreesses menyspreessin menyspreessis menyspreeu menysprei menyspreo menyspreà menyspreàrem menyspreàreu menyspreàs menyspreàssem menyspreàsseu menyspreàssim menyspreàssiu menyspreàvem menyspreàveu menyspreés menyspreéssem menyspreésseu menyspreéssim menyspreéssiu menyspreí menyspreï menyspreïn menyspreïs occ sept val v
desprezar

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
desprezo menosprezo

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
menu cardápio

mer /ˈmer/ adj masc
mero

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
maravilha

meravellosament /me.ɾa.veˌʎo.zaˈment/ /me.ɾa.βeˌʎo.zaˈmen/ /mə.ɾə.vəˌʎo.zəˈmen/ /mə.ɾə.vəˌʎo.zəˈment/ /mə.ɾə.βəˌʎo.zəˈmen/ adv
maravilhosamente

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
maravilhoso

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
comerciante

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
mercadoria

mercat /meɾˈkat/ n masc
feira mercado
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
mercado negro

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
mercenário

mercer /merˈse/ /meɾˈseɾ/ /mərˈse/ n masc
retroseiro

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ n fem
armarinho

merci /ˈmɛr.si/ Interjection
valeu
(col·loquial, central) gràcies

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
mercúrio

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
merda
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
merengue

meridional /me.ɾi.ði.oˈnaɫ/ /mə.ɾi.ði.uˈnaɫ/ adj
meridional
Relatiu al sud.

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
meridiano

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
melro
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
merlão
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
badejo

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ alg bal mereix mereixem mereixen mereixent mereixeran mereixerem mereixeren mereixeres mereixereu mereixeria mereixerien mereixeries mereixerà mereixeràs mereixeré mereixeríem mereixeríeu mereixes mereixessin mereixessis mereixeu mereixi mereixia mereixien mereixies mereixin mereixis mereixo mereixé mereixérem mereixéreu mereixés mereixéssim mereixéssiu mereixí mereixíem mereixíeu meresc meresca merescuda merescudes merescut merescuts meresquem meresquen meresquera meresqueren meresqueres meresques meresquessen meresquesses meresquessin meresquessis meresqueu meresqui meresquin meresquis meresqué meresquérem meresquéreu meresqués meresquéssem meresquésseu meresquéssim meresquéssiu meresquí merèixer occ sept val v
merecer

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
merónimo

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
mês

mesc /ˈmesk/ /ˈməsk/ /ˈmɛsk/ n masc
almíscar

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
mistura

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mescl mescla mesclada mesclades mesclam mesclant mesclar mesclara mesclaran mesclarem mesclaren mesclares mesclareu mesclaria mesclarien mesclaries mesclarà mesclaràs mesclaré mesclaríem mesclaríeu mesclassen mesclasses mesclassin mesclassis mesclat mesclats mesclau mesclava mesclaven mesclaves mescle mesclem mesclen mescles mesclessen mesclesses mesclessin mesclessis mescleu mescli mesclin mesclis mesclo mesclà mesclàrem mesclàreu mesclàs mesclàssem mesclàsseu mesclàssim mesclàssiu mesclàvem mesclàveu mesclés mescléssem mesclésseu mescléssim mescléssiu mesclí occ sept val v
misturar
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesopotami /me.zo.poˈta.mi/ /mə.zo.poˈta.mi/ /mə.zu.puˈta.mi/ adj masc
mesopotâmico
Relatiu o pertanyent a Mesopotàmia.

mesopotami /me.zo.poˈta.mi/ /mə.zo.poˈta.mi/ /mə.zu.puˈta.mi/ n masc
mesopotâmico
Persona que habita o és originària de Mesopotàmia.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
mesquita

mesquí /mesˈki/ /məsˈki/ mesquins adj masc
mesquinho
Moralment menyspreable, sense generositat.

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ n masc
messias

messiànic /me.siˈa.nik/ /mə.siˈa.nik/ adj masc
messiânico

mestral /mesˈtɾaɫ/ /məsˈtɾaɫ/ n masc
mistral

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
professor
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
senhora
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
dona de casa

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ n masc
medida

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mesur mesura mesurada mesurades mesuram mesurant mesurar mesurara mesuraran mesurarem mesuraren mesurares mesurareu mesuraria mesurarien mesuraries mesurarà mesuraràs mesuraré mesuraríem mesuraríeu mesurassen mesurasses mesurassin mesurassis mesurat mesurats mesurau mesurava mesuraven mesuraves mesure mesurem mesuren mesures mesuressen mesuresses mesuressin mesuressis mesureu mesuri mesurin mesuris mesuro mesurà mesuràrem mesuràreu mesuràs mesuràssem mesuràsseu mesuràssim mesuràssiu mesuràvem mesuràveu mesurés mesuréssem mesurésseu mesuréssim mesuréssiu mesurí occ sept val v
medir

mesó n masc
méson

metaanàlisi /ˌme.ta.aˈna.ɫi.zi/ /ˌmɛ.təˈna.ɫi.zi/ n fem
meta-análise

metabòlic /me.taˈbɔ.ɫik/ /mə.təˈβɔ.ɫik/ adj masc
metabólico

metalingüístic /ˌme.ta.ɫiŋˈɡwis.tik/ /ˌmɛ.tə.ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
metalinguistica

metall /meˈtaʎ/ n masc
metal

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
metalinguagem

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ n fem
metalurgia

metamorfosar /me.ta.mor.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈzaɾ/ /mə.tə.moɾ.foˈza/ /mə.tə.mur.fuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metamorfosa metamorfosada metamorfosades metamorfosam metamorfosant metamorfosar metamorfosara metamorfosaran metamorfosarem metamorfosaren metamorfosares metamorfosareu metamorfosaria metamorfosarien metamorfosaries metamorfosarà metamorfosaràs metamorfosaré metamorfosaríem metamorfosaríeu metamorfosassen metamorfosasses metamorfosassin metamorfosassis metamorfosat metamorfosats metamorfosau metamorfosava metamorfosaven metamorfosaves metamorfose metamorfosem metamorfosen metamorfoses metamorfosessen metamorfosesses metamorfosessin metamorfosessis metamorfoseu metamorfosi metamorfosin metamorfosis metamorfoso metamorfosà metamorfosàrem metamorfosàreu metamorfosàs metamorfosàssem metamorfosàsseu metamorfosàssim metamorfosàssiu metamorfosàvem metamorfosàveu metamorfosés metamorfoséssem metamorfosésseu metamorfoséssim metamorfoséssiu metamorfosí metamorfòs occ sept val v
metamorfosear

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
metamorfose
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
metamórfico

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
estrela cadente

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
meteorito

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
doutor médico
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

meticulós /me.ti.kuˈɫos/ /mə.ti.kuˈɫos/ adj masc
meticuloso

metodista /me.toˈðis.ta/ /me.toˈðis.te/ /mə.toˈðis.tə/ /mə.tuˈðis.tə/ adj
metodista

metodologia n fem
metodologia

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
metonímia

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
metro

metre cúbic n masc
metro cúbico

metre quadrat n masc
metro quadrado

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
metro

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ adj masc
metropolitano
Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ n masc
metropolitano
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
metrônomo

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
pavio rastilho
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
metáfora

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
metálico
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

metàtesi /meˈta.te.zi/ /məˈta.tə.zi/ n fem
metátese

metòdic /meˈtɔ.ðik/ /məˈtɔ.ðik/ adj masc
metódico

mexicà n masc
mexicano
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mezuzà /me.zuˈza/ /mə.zuˈza/ n fem
mezuzá

mi /ˈmi/ n fem
mi
Dotzena lletra de l'alfabet grec: μ ‎(m) Μ ‎(M).

mica /ˈmi.ka/ n fem
mica
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

micel·la /miˈsɛ.ɫa/ /miˈsɛ.ɫə/ /miˈsɛ.ɫɛ/ /miˈsɛɫ.ɫa/ /miˈsɛɫ.ɫə/ n fem
micela

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
mono macaco
Simi de cua llarga i prènsil.

micoriza /mi.koˈri.za/ /mi.koˈri.zə/ /mi.kuˈri.zə/ n fem
micorriza

microfil·le /mi.kɾoˈfiɫ.ɫe/ /mi.kɾuˈfiɫ.ɫə/ n masc
microfilo

micromasclisme /mi.kɾo.masˈkɫiz.me/ /mi.kɾo.məsˈkɫiz.mə/ /mi.kɾu.məsˈkɫiz.mə/ n masc
micromachismo

micronesi /mi.kɾoˈnɛ.zi/ /mi.kɾuˈnɛ.zi/ micronèsia adj masc
micronésio
Relatiu o pertanyent a Micronèsia o als Estats Federats de Micronèsia.

micronesi /mi.kɾoˈnɛ.zi/ /mi.kɾuˈnɛ.zi/ n masc
micronésio
Persona que habita o és originària de Micronèsia o als Estats Federats de Micronèsia.

microrelat /mi.kɾo.reˈɫat/ /mi.kɾo.rəˈɫat/ /mi.kɾu.rəˈɫat/ n masc
miniconto

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
microfone

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
tamanho
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
amido

mielopatia /mi.e.ɫo.paˈti.a/ /mi.ə.ɫo.pəˈti.ə/ /mi.ə.ɫu.pəˈti.ə/ n fem
mielopatia

mig /ˈmit͡ʃ/ mitja mitjos adj
meio
Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ n masc
meio
(matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

mig /ˈmit͡ʃ/ n neut
meio
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors situats preferentment en la zona compresa entre la línia defensiva i la línia davantera.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
meio-dia
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migdiada /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ða/ /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ðə/ n fem
sesta
Temps destinat a dormir havent dinat.

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
enxaqueca

mil number
mil
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.

milanès /mi.ɫəˈnəs/ /mi.ɫəˈnɛs/ adj masc
milanês
Relatiu o pertanyent a Milà.

miler /miˈɫe/ /miˈɫeɾ/ n masc
milhar

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
bilhão

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
milionário

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
militar
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
soldado
Persona que forma part d'un exèrcit.

militància /mi.ɫiˈtan.si.a/ /mi.ɫiˈtan.si.ə/ n fem
militância

milió number masc
milhão

mill /ˈmiʎ/ n masc
milhete painço

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
milha

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
melhor
En grau superior comparat amb un altre.

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) millor millora millorada millorades milloram millorant millorar millorara milloraran millorarem milloraren millorares millorareu milloraria millorarien milloraries millorarà milloraràs milloraré milloraríem milloraríeu millorassen millorasses millorassin millorassis millorat millorats millorau millorava milloraven milloraves millore millorem milloren millores milloressen milloresses milloressin milloressis milloreu millori millorin milloris milloro millorà milloràrem milloràreu milloràs milloràssem milloràsseu milloràssim milloràssiu milloràvem milloràveu millorés milloréssem millorésseu milloréssim milloréssiu millorí occ sept val v
melhorar
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·li- prefix
mili-

mil·limètric /mi.ɫiˈmɛ.tɾik/ /miɫ.ɫiˈmɛ.tɾik/ adj masc
milimétrico

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
milissegundo

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
milímetro

milà /miˈɫa/ n masc
milhafre
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

mim /ˈmim/ n neut
mímica
Actor que fa ús de la mímica.

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
mimetismo

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
mina

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) min mina minada minades minam minant minar minara minaran minarem minaren minares minareu minaria minarien minaries minarà minaràs minaré minaríem minaríeu minassen minasses minassin minassis minat minats minau minava minaven minaves mine minem minen mines minessen minesses minessin minessis mineu mini minin minis mino minà minàrem minàreu minàs minàssem minàsseu minàssim minàssiu minàvem minàveu minés minéssem minésseu minéssim minéssiu miní occ sept val v
minar
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
minarete

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ adj
mineral
Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
mineral
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
mineração

mini /ˈmi.ni/ n masc
mínio

miniaplicació /mi.ni.a.pɫi.ka.siˈo/ /mi.ni.ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
applet

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
miniatura

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
minissaia

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) minimitz minimitza minimitzada minimitzades minimitzam minimitzant minimitzar minimitzara minimitzaran minimitzarem minimitzaren minimitzares minimitzareu minimitzaria minimitzarien minimitzaries minimitzarà minimitzaràs minimitzaré minimitzaríem minimitzaríeu minimitzassen minimitzasses minimitzassin minimitzassis minimitzat minimitzats minimitzau minimitzava minimitzaven minimitzaves minimitze minimitzem minimitzen minimitzes minimitzessen minimitzesses minimitzessin minimitzessis minimitzeu minimitzi minimitzin minimitzis minimitzo minimitzà minimitzàrem minimitzàreu minimitzàs minimitzàssem minimitzàsseu minimitzàssim minimitzàssiu minimitzàvem minimitzàveu minimitzés minimitzéssem minimitzésseu minimitzéssim minimitzéssiu minimitzí occ sept val v
minimizar
Reduir la importància d'una cosa.
(informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
ministério

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
minoria

minoritzar /mi.no.ɾiˈd͡za/ /mi.no.ɾiˈza/ /mi.no.ɾiˈzaɾ/ /mi.nu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) minoritz minoritza minoritzada minoritzades minoritzam minoritzant minoritzar minoritzara minoritzaran minoritzarem minoritzaren minoritzares minoritzareu minoritzaria minoritzarien minoritzaries minoritzarà minoritzaràs minoritzaré minoritzaríem minoritzaríeu minoritzassen minoritzasses minoritzassin minoritzassis minoritzat minoritzats minoritzau minoritzava minoritzaven minoritzaves minoritze minoritzem minoritzen minoritzes minoritzessen minoritzesses minoritzessin minoritzessis minoritzeu minoritzi minoritzin minoritzis minoritzo minoritzà minoritzàrem minoritzàreu minoritzàs minoritzàssem minoritzàsseu minoritzàssim minoritzàssiu minoritzàvem minoritzàveu minoritzés minoritzéssem minoritzésseu minoritzéssim minoritzéssiu minoritzí occ sept val v
menorizar
(lingüística) Fer esdevenir minoritari per força, sobretot l'ús de certa llengua o una cultura.
Menysprear, menystenir.

minuciós /mi.nu.siˈos/ adj masc
minucioso
Que para l'atenció en els petits detalls.

minut n masc
minuto

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
ponteiro dos minutos

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
minúsculo

miocardi /mi.oˈkaɾ.ði/ /mi.uˈkar.di/ n masc
miocárdio

miol /miˈɔɫ/ n masc
miado

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) miol miola miolada miolades miolam miolant miolar miolara miolaran miolarem miolaren miolares miolareu miolaria miolarien miolaries miolarà miolaràs miolaré miolaríem miolaríeu miolassen miolasses miolassin miolassis miolat miolats miolau miolava miolaven miolaves miole miolem miolen mioles miolessen miolesses miolessin miolessis mioleu mioli miolin miolis miolo miolà miolàrem miolàreu miolàs miolàssem miolàsseu miolàssim miolàssiu miolàvem miolàveu miolés mioléssem miolésseu mioléssim mioléssiu miolí occ sept val v
miar

miop /miˈop/ adj
míope
Que té dificultat per a distingir objectes distants.

miop /miˈop/ n neut
míope
Persona afectada de miopia.

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
milagre

miraculosament /mi.ɾa.kuˌɫo.zaˈmen/ /mi.ɾa.kuˌɫo.zaˈment/ /mi.ɾə.kuˌɫo.zəˈmen/ /mi.ɾə.kuˌɫo.zəˈment/ adv
milagrosamente

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
olhada mirada

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
espelho
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[mirar-se]], [[mirar-s'hi]] alg bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar mirara miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept val v
olhar
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
miragem
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirinyac /mi.ɾiˈɲak/ n masc
crinolina

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
mirra

mirífic /miˈɾi.fik/ adj masc
mirífico

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
misantropo

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ adj masc
variado

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ n fem
misoginia

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
missa

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
mensagem

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
mensageiro

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
missionário missionária

missiva /miˈsi.va/ /miˈsi.və/ /miˈsi.βa/ n fem
missiva

missió n fem
missão

misteri n masc
mistério
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriosament /mis.te.ɾiˌo.zaˈmen/ /mis.te.ɾiˌo.zaˈment/ /mis.tə.ɾiˌo.zəˈmen/ /mis.tə.ɾiˌo.zəˈment/ adv
misteriosamente

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
misterioso

mistificar /mis.ti.fiˈka/ /mis.ti.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mistific mistifica mistificada mistificades mistificam mistificant mistificar mistificara mistificaran mistificarem mistificaren mistificares mistificareu mistificaria mistificarien mistificaries mistificarà mistificaràs mistificaré mistificaríem mistificaríeu mistificassen mistificasses mistificassin mistificassis mistificat mistificats mistificau mistificava mistificaven mistificaves mistifico mistificà mistificàrem mistificàreu mistificàs mistificàssem mistificàsseu mistificàssim mistificàssiu mistificàvem mistificàveu mistifique mistifiquem mistifiquen mistifiques mistifiquessen mistifiquesses mistifiquessin mistifiquessis mistifiqueu mistifiqui mistifiquin mistifiquis mistifiqués mistifiquéssem mistifiquésseu mistifiquéssim mistifiquéssiu mistifiquí occ sept val v
burlar

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
fósforo
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
misandria

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
miséria
Situació de pobresa.

mite n masc
mito
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitigar /mi.tiˈɣa/ /mi.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mitig mitiga mitigada mitigades mitigam mitigant mitigar mitigara mitigaran mitigarem mitigaren mitigares mitigareu mitigaria mitigarien mitigaries mitigarà mitigaràs mitigaré mitigaríem mitigaríeu mitigassen mitigasses mitigassin mitigassis mitigat mitigats mitigau mitigava mitigaven mitigaves mitigo mitigue mitiguem mitiguen mitigues mitiguessen mitiguesses mitiguessin mitiguessis mitigueu mitigui mitiguin mitiguis mitigués mitiguéssem mitiguésseu mitiguéssim mitiguéssiu mitiguí mitigà mitigàrem mitigàreu mitigàs mitigàssem mitigàsseu mitigàssim mitigàssiu mitigàvem mitigàveu occ sept val v
mitigar

mitja lluna n masc
crescente
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjana /miˈd͡ʒa.na/ /miˈd͡ʒa.nə/ n fem
meio
Quocient de la suma entre diverses quantitats pel nombre de dites quantitats.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
meia-noite

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
por meio de

mitjà n masc
meio
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
meia

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mitologia

mitomania /mi.to.maˈni.a/ /mi.to.məˈni.ə/ /mi.tu.məˈni.ə/ n fem
mitomania

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
mitose

mnemotècnia /ne.moˈtɛŋ.ni.a/ /ne.moˈtɛɡ.ni.a/ /nə.moˈtɛŋ.ni.ə/ /nə.muˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
mnemotécnica

moai /moˈaj/ n masc
moai

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
movediço
Relatiu als béns mobles.

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
mobilidade

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
muco
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
lenço
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moció /mo.siˈo/ /mu.siˈo/ n fem
moção

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
moda
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.
Xifra més repetida en un estudi estadístic.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
modelo

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) modelitz modelitza modelitzada modelitzades modelitzam modelitzant modelitzar modelitzara modelitzaran modelitzarem modelitzaren modelitzares modelitzareu modelitzaria modelitzarien modelitzaries modelitzarà modelitzaràs modelitzaré modelitzaríem modelitzaríeu modelitzassen modelitzasses modelitzassin modelitzassis modelitzat modelitzats modelitzau modelitzava modelitzaven modelitzaves modelitze modelitzem modelitzen modelitzes modelitzessen modelitzesses modelitzessin modelitzessis modelitzeu modelitzi modelitzin modelitzis modelitzo modelitzà modelitzàrem modelitzàreu modelitzàs modelitzàssem modelitzàsseu modelitzàssim modelitzàssiu modelitzàvem modelitzàveu modelitzés modelitzéssem modelitzésseu modelitzéssim modelitzéssiu modelitzí occ sept val v
modelar

moderadament /mo.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /mo.ðeˌɾa.ðaˈment/ /mo.ðəˌɾa.ðəˈment/ /mu.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
moderadamente

moderar /mo.ðeˈɾa/ /mo.ðeˈɾaɾ/ /mo.ðəˈɾa/ /mu.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) moder modera moderada moderades moderam moderant moderar moderara moderaran moderarem moderaren moderares moderareu moderaria moderarien moderaries moderarà moderaràs moderaré moderaríem moderaríeu moderassen moderasses moderassin moderassis moderat moderats moderau moderava moderaven moderaves modere moderem moderen moderes moderessen moderesses moderessin moderessis modereu moderi moderin moderis modero moderà moderàrem moderàreu moderàs moderàssem moderàsseu moderàssim moderàssiu moderàvem moderàveu moderés moderéssem moderésseu moderéssim moderéssiu moderí occ sept val v
moderar

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
moderno
Relatiu al temps present o recent.

modernisme /mo.ðeɾˈniz.me/ /mo.ðəɾˈniz.mə/ /mu.ðərˈniz.mə/ n masc
modernismo
Tendència a desprendre’s de les tradicions adoptant gustos i idees moderns.
(sovint en majúscula) Moviment cultural occidental, especialment arquitectònic i decoratiu, de final del segle XIX i principi del segle XX, caracteritzat per l'ús de formes i motius molt innovadors.

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modernitz modernitza modernitzada modernitzades modernitzam modernitzant modernitzar modernitzara modernitzaran modernitzarem modernitzaren modernitzares modernitzareu modernitzaria modernitzarien modernitzaries modernitzarà modernitzaràs modernitzaré modernitzaríem modernitzaríeu modernitzassen modernitzasses modernitzassin modernitzassis modernitzat modernitzats modernitzau modernitzava modernitzaven modernitzaves modernitze modernitzem modernitzen modernitzes modernitzessen modernitzesses modernitzessin modernitzessis modernitzeu modernitzi modernitzin modernitzis modernitzo modernitzà modernitzàrem modernitzàreu modernitzàs modernitzàssem modernitzàsseu modernitzàssim modernitzàssiu modernitzàvem modernitzàveu modernitzés modernitzéssem modernitzésseu modernitzéssim modernitzéssiu modernitzí occ sept val v
modernizar

modestament /moˌðes.taˈmen/ /moˌðes.taˈment/ /moˌðes.təˈment/ /muˌðes.təˈmen/ adv
modestamente

modificació /mo.ði.fi.ka.siˈo/ /mo.ði.fi.kə.siˈo/ /mu.ði.fi.kə.siˈo/ n fem
modificação

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modific modifica modificada modificades modificam modificant modificar modificara modificaran modificarem modificaren modificares modificareu modificaria modificarien modificaries modificarà modificaràs modificaré modificaríem modificaríeu modificassen modificasses modificassin modificassis modificat modificats modificau modificava modificaven modificaves modifico modificà modificàrem modificàreu modificàs modificàssem modificàsseu modificàssim modificàssiu modificàvem modificàveu modifique modifiquem modifiquen modifiques modifiquessen modifiquesses modifiquessin modifiquessis modifiqueu modifiqui modifiquin modifiquis modifiqués modifiquéssem modifiquésseu modifiquéssim modifiquéssiu modifiquí occ sept val v
modificar

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modul modula modulada modulades modulam modulant modular modulara modularan modularem modularen modulares modulareu modularia modularien modularies modularà modularàs modularé modularíem modularíeu modulassen modulasses modulassin modulassis modulat modulats modulau modulava modulaven modulaves module modulem modulen modules modulessen modulesses modulessin modulessis moduleu moduli modulin modulis modulo modulà modulàrem modulàreu modulàs modulàssem modulàsseu modulàssim modulàssiu modulàvem modulàveu modulés moduléssem modulésseu moduléssim moduléssiu modulí occ sept val v
modular
Regular la veu quan es parla perquè no soni desagradable.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
modéstia

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
gambá cangambá

moixera de pastor n fem
mostajeiro

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
argentina
(peixos) Peix de la família dels argentínids, de color verd clar amb escates argentades, de cos allargassat, amb els ulls molt grossos, amb la llengua proveïda de dents pel voltant, de carn apreciada (Argentina sphyraena).

mol /ˈmɔɫ/ n masc
mol
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
mó
Pedra rodona i plana del molí.
Pedra rodona que serveix per esmolar les tisores, ganivets i altres instruments d'acer.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ adj
molar
Relatiu a un mol de matèria.
(medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ bal mol molc moldran moldre moldrem moldreu moldria moldrien moldries moldrà moldràs moldré moldríem moldríeu molem molen molent moleu molga molguem molguen molguera molgueren molgueres molgues molguessen molguesses molguessin molguessis molgueu molgui molguin molguis molgué molguérem molguéreu molgués molguéssem molguésseu molguéssim molguéssiu molguí molia molien molies mols molíem molíeu mòlt mòlta mòltes mòlts occ val v
moer

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) molest molesta molestada molestades molestam molestant molestar molestara molestaran molestarem molestaren molestares molestareu molestaria molestarien molestaries molestarà molestaràs molestaré molestaríem molestaríeu molestassen molestasses molestassin molestassis molestat molestats molestau molestava molestaven molestaves moleste molestem molesten molestes molestessen molestesses molestessin molestessis molesteu molesti molestin molestis molesto molestà molestàrem molestàreu molestàs molestàssem molestàsseu molestàssim molestàssiu molestàvem molestàveu molestés molestéssem molestésseu molestéssim molestéssiu molestí occ sept val v
perturbar

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
molibdénio

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
moleiro

moll adj masc
molhado
Ple d'aigua.

moll n masc
tutano
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
cais
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
miolo
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
mola
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
musgo
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
muito
En gran quantitat o nombre.

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
muito obrigado

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
molusco

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molécula
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
moinho

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
momento

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) momific momifica momificada momificades momificam momificant momificar momificara momificaran momificarem momificaren momificares momificareu momificaria momificarien momificaries momificarà momificaràs momificaré momificaríem momificaríeu momificassen momificasses momificassin momificassis momificat momificats momificau momificava momificaven momificaves momifico momificà momificàrem momificàreu momificàs momificàssem momificàsseu momificàssim momificàssiu momificàvem momificàveu momifique momifiquem momifiquen momifiques momifiquessen momifiquesses momifiquessin momifiquessis momifiqueu momifiqui momifiquin momifiquis momifiqués momifiquéssem momifiquésseu momifiquéssim momifiquéssiu momifiquí occ sept val v
mumificar

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarquia
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
moeda

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
bolsa
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ adj masc
monegasco
Relatiu o pertanyent a Mònaco o la seva llengua.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ n masc
monegasco
Habitant de Mònaco.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
mosteiro monastério

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
monetário

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
feijão

mongeta tendra n fem
vagem

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
mongol
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
batata-doce

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
monitor
Aparell per supervisar gravacions.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
monja freira

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
monge

monologar /mo.no.ɫoˈɣa/ /mo.no.ɫoˈɣaɾ/ /mu.nu.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) monolog monologa monologada monologades monologam monologant monologar monologara monologaran monologarem monologaren monologares monologareu monologaria monologarien monologaries monologarà monologaràs monologaré monologaríem monologaríeu monologassen monologasses monologassin monologassis monologat monologats monologau monologava monologaven monologaves monologo monologue monologuem monologuen monologues monologuessen monologuesses monologuessin monologuessis monologueu monologui monologuin monologuis monologués monologuéssem monologuésseu monologuéssim monologuéssiu monologuí monologà monologàrem monologàreu monologàs monologàssem monologàsseu monologàssim monologàssiu monologàvem monologàveu occ sept val v
monologar

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
esqueite

monopolitzar /mo.no.po.ɫiˈd͡za/ /mo.no.po.ɫiˈza/ /mo.no.po.ɫiˈzaɾ/ /mu.nu.pu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) monopolitz monopolitza monopolitzada monopolitzades monopolitzam monopolitzant monopolitzar monopolitzara monopolitzaran monopolitzarem monopolitzaren monopolitzares monopolitzareu monopolitzaria monopolitzarien monopolitzaries monopolitzarà monopolitzaràs monopolitzaré monopolitzaríem monopolitzaríeu monopolitzassen monopolitzasses monopolitzassin monopolitzassis monopolitzat monopolitzats monopolitzau monopolitzava monopolitzaven monopolitzaves monopolitze monopolitzem monopolitzen monopolitzes monopolitzessen monopolitzesses monopolitzessin monopolitzessis monopolitzeu monopolitzi monopolitzin monopolitzis monopolitzo monopolitzà monopolitzàrem monopolitzàreu monopolitzàs monopolitzàssem monopolitzàsseu monopolitzàssim monopolitzàssiu monopolitzàvem monopolitzàveu monopolitzés monopolitzéssem monopolitzésseu monopolitzéssim monopolitzéssiu monopolitzí occ sept val v
monopolizar

monosexual /mo.no.sek.suˈaɫ/ /mo.no.sək.suˈaɫ/ /mu.nu.sək.suˈaɫ/ adj
monossexual

monosexualitat /mo.no.sek.su.a.ɫiˈtat/ /mo.no.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /mu.nu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
monossexualidade

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
monstro

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
monção

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ adj masc
montenegrino
Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ n masc
montenegrino
Persona que habita o és originària de Montenegro.
Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
monumento

monumental /mo.nu.menˈtaɫ/ /mo.nu.mənˈtaɫ/ /mu.nu.mənˈtaɫ/ adj
monumental

monumentalitat /mo.nu.men.ta.ɫiˈtat/ /mo.nu.mən.tə.ɫiˈtat/ /mu.nu.mən.tə.ɫiˈtat/ n fem
monumentalidade

monyó /moˈɲo/ /muˈɲo/ n masc
toco

monòtonament /moˌnɔ.to.naˈmen/ /moˌnɔ.to.naˈment/ /moˌnɔ.to.nəˈment/ /muˌnɔ.tu.nəˈmen/ adv
monotonamente

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
moral

moralitat n fem
moralidade

moralment /moˌɾaɫˈmen/ /moˌɾaɫˈment/ /muˌɾaɫˈmen/ adv
moralmente

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
mordaça
Element emprat per impedir de parlar a algú.

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ n fem
moreia
(peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

moresc /moˈɾesk/ /moˈɾəsk/ /muˈɾɛsk/ adj masc
mourisco

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
morfema

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
morfina

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morfologia

morfològicament /mor.foˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /moɾ.foˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /moɾ.foˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /moɾ.foˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /mur.fuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
morfologicamente

morganàtic /moɾ.ɣaˈna.tik/ /mur.gəˈna.tik/ adj masc
morganático

moribund /mo.ɾiˈbunt/ /mo.ɾiˈβun/ /mu.ɾiˈbun/ /mu.ɾiˈβun/ adj masc
moribundo

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ alg bal mor mora moren mores mori moria morien mories moriguem morigueu morim morin morint morir morira moriran morirem moriren morires morireu moriria moririen moriries morirà moriràs moriré moriríem moriríeu moris morissen morisses morissin morissis moriu moro mors mort morta mortes morts morí moríem moríeu morírem moríreu morís moríssem morísseu moríssim moríssiu muir muira muiren muires muiri muirin muiris n-occ sept val v
morrer
Deixar d'existir, cessar.

morisc /moˈɾisk/ /muˈɾisk/ adj masc
mourisco
Relatiu als moros o als descendent dels mudèjars.

morisc /moˈɾisk/ /muˈɾisk/ n masc
mourisco
Descendent cristianitzat dels mudèjars.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
morsa

mort adj masc
morto morte
Que no viu.
morto
(esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que no està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.

mort n fem
morte
Fi de la vida.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ n fem
mortadela

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ adj
mortal
Que pot morir.
Que pot matar, letal.

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
mortalidade

mortalla /moɾˈta.ʎa/ /moɾˈta.ʎə/ /murˈta.jə/ /murˈta.ʎə/ n fem
sudario

mortalment /morˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈment/ /murˌtaɫˈmen/ adv
mortalmente

mosca /ˈmos.kə/ n fem
mosca
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscatell /mos.kaˈteʎ/ /mos.kəˈteʎ/ /mus.kəˈteʎ/ n masc
moscatel

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
moscóvio

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ adj neut
moscovita
Relatiu o pertanyent a Moscou o a Moscòvia.

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ n neut
moscovita
Persona que habita o és originària de Moscou o a Moscòvia.

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
mosquete

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
mosquito melga
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
mordedura
Acció i efecte de mossegar.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mosseg mossega mossegada mossegades mossegam mossegant mossegar mossegara mossegaran mossegarem mossegaren mossegares mossegareu mossegaria mossegarien mossegaries mossegarà mossegaràs mossegaré mossegaríem mossegaríeu mossegassen mossegasses mossegassin mossegassis mossegat mossegats mossegau mossegava mossegaven mossegaves mossego mossegue mosseguem mosseguen mossegues mosseguessen mosseguesses mosseguessin mosseguessis mossegueu mossegui mosseguin mosseguis mossegués mosseguéssem mosseguésseu mosseguéssim mosseguéssiu mosseguí mossegà mossegàrem mossegàreu mossegàs mossegàssem mossegàsseu mossegàssim mossegàssiu mossegàvem mossegàveu occ sept val v
morder
Clavar les dents en alguna cosa.

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ adj
moçárabe

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ n neut
moçárabe
Persona de religió cristiana durant la dominació andalusina.

most /ˈmost/ n masc
mosto

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
mostarda

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
bigode

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
doninha

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
amostra
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mostra aleatòria n fem
amostra aleatória

mostratge /mosˈtɾa.d͡ʒe/ /mosˈtɾa.d͡ʒə/ /musˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
amostragem

mot n masc
palavra

motiu /muˈtiw/ n masc
motivo
Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
motivação

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) motiu motiv motiva motivada motivades motivam motivant motivar motivara motivaran motivarem motivaren motivares motivareu motivaria motivarien motivaries motivarà motivaràs motivaré motivaríem motivaríeu motivassen motivasses motivassin motivassis motivat motivats motivau motivava motivaven motivaves motive motivem motiven motives motivessen motivesses motivessin motivessis motiveu motivi motivin motivis motivo motivà motivàrem motivàreu motivàs motivàssem motivàsseu motivàssim motivàssiu motivàvem motivàveu motivés motivéssem motivésseu motivéssim motivéssiu motiví occ sept val v
motivar

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
molde

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
motocicleta

motociclisme /mo.to.siˈkɫiz.me/ /mo.to.siˈkɫiz.mə/ /mu.tu.siˈkɫiz.mə/ n masc
motociclismo

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ adj masc
motor
Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
motor
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
palavras cruzadas

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
mochila

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
motim

moure /ˈmɔw.ɾe/ bal moc moem moeu moga moguda mogudes moguem moguen moguera mogueren mogueres mogues moguessen moguesses moguessin moguessis mogueu mogui moguin moguis mogut moguts mogué moguérem moguéreu mogués moguéssem moguésseu moguéssim moguéssiu moguí mou mouen mouran moure mourem moureu mouria mourien mouries mourà mouràs mouré mouríem mouríeu mous movem movent moveu movia movien movies movíem movíeu occ val v
mover
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
movimento
Acció de moure.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ adj masc
moçambicano
Relatiu o pertanyent al Moçambic.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ n masc
moçambicano
Persona que habita o és originària de Moçambic.

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mud muda mudada mudades mudam mudant mudar mudara mudaran mudarem mudaren mudares mudareu mudaria mudarien mudaries mudarà mudaràs mudaré mudaríem mudaríeu mudassen mudasses mudassin mudassis mudat mudats mudau mudava mudaven mudaves mude mudem muden mudes mudessen mudesses mudessin mudessis mudeu mudi mudin mudis mudo mudà mudàrem mudàreu mudàs mudàssem mudàsseu mudàssim mudàssiu mudàvem mudàveu mudés mudéssem mudésseu mudéssim mudéssiu mudí occ sept val v
mudar-se
Canviar de domicili.

mugró n masc
mamilo

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mull mulla mullada mullades mullam mullant mullar mullara mullaran mullarem mullaren mullares mullareu mullaria mullarien mullaries mullarà mullaràs mullaré mullaríem mullaríeu mullassen mullasses mullassin mullassis mullat mullats mullau mullava mullaven mullaves mulle mullem mullen mulles mullessen mullesses mullessin mullessis mulleu mulli mullin mullis mullo mullà mullàrem mullàreu mullàs mullàssem mullàsseu mullàssim mullàssiu mullàvem mullàveu mullés mulléssem mullésseu mulléssim mulléssiu mullí occ sept val v
molhar
Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
esposa

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
multa

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mult multa multada multades multam multant multar multara multaran multarem multaren multares multareu multaria multarien multaries multarà multaràs multaré multaríem multaríeu multassen multasses multassin multassis multat multats multau multava multaven multaves multe multem multen multes multessen multesses multessin multessis multeu multi multin multis multo multà multàrem multàreu multàs multàssem multàsseu multàssim multàssiu multàvem multàveu multés multéssem multésseu multéssim multéssiu multí occ sept val v
multar

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
multiculturalismo

multilingüe /muɫ.tiˈliŋ.gwe/ /muɫ.tiˈliŋ.gwə/ adj
multilíngue

multimèdia /muɫ.tiˈmɛ.ði.a/ /muɫ.tiˈmɛ.ði.ə/ multimèdia multimèdies adj
multimídia

multinacional /muɫ.ti.na.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.uˈnaɫ/ n fem
multinacional

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
multiplicação

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) multiplic multiplica multiplicada multiplicades multiplicam multiplicant multiplicar multiplicara multiplicaran multiplicarem multiplicaren multiplicares multiplicareu multiplicaria multiplicarien multiplicaries multiplicarà multiplicaràs multiplicaré multiplicaríem multiplicaríeu multiplicassen multiplicasses multiplicassin multiplicassis multiplicat multiplicats multiplicau multiplicava multiplicaven multiplicaves multiplico multiplicà multiplicàrem multiplicàreu multiplicàs multiplicàssem multiplicàsseu multiplicàssim multiplicàssiu multiplicàvem multiplicàveu multiplique multipliquem multipliquen multipliques multipliquessen multipliquesses multipliquessin multipliquessis multipliqueu multipliqui multipliquin multipliquis multipliqués multipliquéssem multipliquésseu multipliquéssim multipliquéssiu multipliquí occ sept val v
multiplicar

multiplicatiu /muɫ.ti.pɫi.kaˈtiw/ /muɫ.ti.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
multiplicativo

mundial /mun.diˈaɫ/ adj
mundial
Relatiu a tot el món.

mundial /mun.diˈaɫ/ n masc
mundial
Competició esportiva que enfronta a equips de diferents continents.

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ adv
mundialmente

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ adj
municipal
Relatiu o pertanyent al municipi.

municipi n masc
comuna

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
munição

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ n masc
amontoado
(per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntacàrregues /mun.taˈka.re.ɣes/ /mun.təˈka.rə.ɣəs/ n masc
monta-cargas

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
montanha monte

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
montanhoso

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) munt munta muntada muntades muntam muntant muntar muntara muntaran muntarem muntaren muntares muntareu muntaria muntarien muntaries muntarà muntaràs muntaré muntaríem muntaríeu muntassen muntasses muntassin muntassis muntat muntats muntau muntava muntaven muntaves munte muntem munten muntes muntessen muntesses muntessin muntessis munteu munti muntin muntis munto muntà muntàrem muntàreu muntàs muntàssem muntàsseu muntàssim muntàssiu muntàvem muntàveu muntés muntéssem muntésseu muntéssim muntéssiu muntí occ sept val v
montar
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Armar, acoblar les parts d’un objecte.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ alg bal muny munya munyen munyes munyi munyia munyida munyides munyien munyies munyiguem munyigueu munyim munyin munyint munyir munyira munyiran munyirem munyiren munyires munyireu munyiria munyirien munyiries munyirà munyiràs munyiré munyiríem munyiríeu munyis munyissen munyisses munyissin munyissis munyit munyits munyiu munyo munys munyí munyíem munyíeu munyírem munyíreu munyís munyíssem munyísseu munyíssim munyíssiu occ sept val v
ordenhar

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
muro
Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
muralha
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murta /ˈmur.tə/ /ˈmuɾ.ta/ n fem
mirto

murí adj masc
murino

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
musa

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
mexilhão

muscular /mus.kuˈɫar/ adj
muscular

musculatura /mus.ku.ɫaˈtu.ɾa/ /mus.ku.ɫəˈtu.ɾə/ n fem
cabedal

musell n masc
focinho

museu /muˈzew/ n masc
museu
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical n masc
musical
Espectacle teatral amb música i cançons.

musicalitat /mu.zi.ka.ɫiˈtat/ /mu.zi.kə.ɫiˈtat/ n fem
musicalidade

musicar /mu.ziˈka/ /mu.ziˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) music musica musicada musicades musicam musicant musicar musicara musicaran musicarem musicaren musicares musicareu musicaria musicarien musicaries musicarà musicaràs musicaré musicaríem musicaríeu musicassen musicasses musicassin musicassis musicat musicats musicau musicava musicaven musicaves musico musicà musicàrem musicàreu musicàs musicàssem musicàsseu musicàssim musicàssiu musicàvem musicàveu musique musiquem musiquen musiques musiquessen musiquesses musiquessin musiquessis musiqueu musiqui musiquin musiquis musiqués musiquéssem musiquésseu musiquéssim musiquéssiu musiquí occ sept val v
musicar

musicoteràpia /ˌmu.zi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌmu.zi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌmu.zi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
musicoterapia

mussol n masc
mocho-galego mocho galego
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
muçulmana muçulmano
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
muçulmana muçulmano
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
mudo

mutisme /muˈtiz.me/ /muˈtiz.mə/ n masc
mutismo

muó n masc
múon muão

mà n fem
mão
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
magia mágica

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
mágico

màndorla /ˈman.doɾ.ɫa/ /ˈman.doɾ.ɫə/ /ˈman.dur.ɫə/ n fem
mandorla

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
cabo
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
mangueira
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
tromba
Tornado format sobre la superfície de l'aigua.

màniga n fem
manga

màquia /ˈma.ki.a/ /ˈma.ki.ə/ n fem
maquis

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
máquina

màquina de cosir n fem
máquina de costura

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ n masc
marketing

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
mártir

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
máscara
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
mastro

màxim /ˈmak.sim/ adj masc
máximo

mèdic adj masc
médico
Que té relació amb la medicina.

mèrit /ˈmɛ.ɾit/ n masc
mérito

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
método

mètode comparatiu n masc
método comparativo

mèu /ˈmɛw/ Interjection
miau

més adv
mais
Diferència comparativa per excés.

més n masc
mais
(aritmètica) El signe + usat per l'operació d'addició i per indicar els nombres positius.

més content que un gínjol adj
mais feliz que pinto no lixo

mínim /ˈmi.nim/ adj masc
mínimo

místic /ˈmis.tik/ adj masc
místico

mític /ˈmi.tik/ adj masc
mítico

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
móvel
Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ n masc
modem

mòdul n masc
módulo

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
múmia

món n masc
mundo
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
amora
Fruit de la morera.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
múltiplo
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
múltiplo
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
múltiplo
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul n masc
músculo

músic /ˈmu.zik/ n masc
músico

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
música
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
mirtilo

nabla /ˈna.bɫa/ /ˈna.βɫa/ /ˈna.βɫə/ /ˈnab.bɫa/ /ˈnab.bɫə/ n masc
nabla
(música) Instrument musical hebreu de deu cordes amb un marc rectangular.
(matemàtiques) Símbol ∇ usat per representar l’operador diferencial vectorial.

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
nacional

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
nacionalismo

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ adj
nacionalista
Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ n neut
nacionalista
Partidari del nacionalisme.

nacionalitzar /na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /na.si.o.na.ɫiˈza/ /na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nacionalitz nacionalitza nacionalitzada nacionalitzades nacionalitzam nacionalitzant nacionalitzar nacionalitzara nacionalitzaran nacionalitzarem nacionalitzaren nacionalitzares nacionalitzareu nacionalitzaria nacionalitzarien nacionalitzaries nacionalitzarà nacionalitzaràs nacionalitzaré nacionalitzaríem nacionalitzaríeu nacionalitzassen nacionalitzasses nacionalitzassin nacionalitzassis nacionalitzat nacionalitzats nacionalitzau nacionalitzava nacionalitzaven nacionalitzaves nacionalitze nacionalitzem nacionalitzen nacionalitzes nacionalitzessen nacionalitzesses nacionalitzessin nacionalitzessis nacionalitzeu nacionalitzi nacionalitzin nacionalitzis nacionalitzo nacionalitzà nacionalitzàrem nacionalitzàreu nacionalitzàs nacionalitzàssem nacionalitzàsseu nacionalitzàssim nacionalitzàssiu nacionalitzàvem nacionalitzàveu nacionalitzés nacionalitzéssem nacionalitzésseu nacionalitzéssim nacionalitzéssiu nacionalitzí occ sept val v
naturalizar

nacionalment /na.si.oˌnaɫˈmen/ /na.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
nacionalmente

nació /na.siˈo/ n fem
nação
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
madrepérola

nadala /naˈða.ɫa/ /nəˈða.ɫə/ n fem
cantiga de Natal

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
natalício

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
bebé

naixement n masc
nascimento

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ adj masc
namibiano
Relatiu o pertanyent a Namíbia.

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ n masc
namibiano
Persona que habita o és originària de Namíbia.

nan /ˈnan/ adj
anão

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ n fem
armadilha para peixes
Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

nap n masc
nabo
Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
napolitano
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
napolitano
Persona que habita o és originària de Nàpols.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
narina

narració /na.ra.siˈo/ /nə.rə.siˈo/ n fem
narração

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
narval

nas n masc
nariz
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
natação

natal /naˈtaɫ/ /nəˈtaɫ/ adj
natal

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
fundilhos

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
natureza
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
natural
Relatiu a la natura.

naturalment /na.tuˌɾaɫˈmen/ /na.tuˌɾaɫˈment/ /nə.tuˌɾaɫˈmen/ /nə.tuˌɾaɫˈment/ adv
naturalmente

nau n fem
nave
Embarcació.
Vehicle aeri o espacial.
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragar /naw.fɾaˈɣa/ /naw.fɾaˈɣaɾ/ /nəw.fɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naufrag naufraga naufragada naufragades naufragam naufragant naufragar naufragara naufragaran naufragarem naufragaren naufragares naufragareu naufragaria naufragarien naufragaries naufragarà naufragaràs naufragaré naufragaríem naufragaríeu naufragassen naufragasses naufragassin naufragassis naufragat naufragats naufragau naufragava naufragaven naufragaves naufrago naufrague naufraguem naufraguen naufragues naufraguessen naufraguesses naufraguessin naufraguessis naufragueu naufragui naufraguin naufraguis naufragués naufraguéssem naufraguésseu naufraguéssim naufraguéssiu naufraguí naufragà naufragàrem naufragàreu naufragàs naufragàssem naufragàsseu naufragàssim naufragàssiu naufragàvem naufragàveu occ sept val v
naufragar

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
naufrágio

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ adj masc
nauruano
Originari, pertanyent o relatiu a Nauru (estat illenc d'Oceania).

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ n masc
nauruano
Natural de Nauru (estat illenc d'Oceania).
Idioma polinesi propi i oficial de Nauru.

naval /naˈvaɫ/ /naˈβaɫ/ /nəˈvaɫ/ /nəˈβaɫ/ adj
naval

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ n fem
navalha
Ganivet de fulla giratòria que es pot amagar dins el mànec.

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
navegação

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naveg navega navegada navegades navegam navegant navegar navegara navegaran navegarem navegaren navegares navegareu navegaria navegarien navegaries navegarà navegaràs navegaré navegaríem navegaríeu navegassen navegasses navegassin navegassis navegat navegats navegau navegava navegaven navegaves navego navegue naveguem naveguen navegues naveguessen naveguesses naveguessin naveguessis navegueu navegui naveguin naveguis navegués naveguéssem naveguésseu naveguéssim naveguéssiu naveguí navegà navegàrem navegàreu navegàs navegàssem navegàsseu navegàssim navegàssiu navegàvem navegàveu occ sept val v
navegar

nazi /ˈna.zi/ n neut
nazi

naïf /naˈif/ /nəˈif/ adj
naïf

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
sobrinha

neboda valenciana n fem
sobrinha segunda

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
sobrinho

nebot valencià n masc
sobrinho segundo

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
necessário

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) necessit necessita necessitada necessitades necessitam necessitant necessitar necessitara necessitaran necessitarem necessitaren necessitares necessitareu necessitaria necessitarien necessitaries necessitarà necessitaràs necessitaré necessitaríem necessitaríeu necessitassen necessitasses necessitassin necessitassis necessitat necessitats necessitau necessitava necessitaven necessitaves necessite necessitem necessiten necessites necessitessen necessitesses necessitessin necessitessis necessiteu necessiti necessitin necessitis necessito necessità necessitàrem necessitàreu necessitàs necessitàssem necessitàsseu necessitàssim necessitàssiu necessitàvem necessitàveu necessités necessitéssem necessitésseu necessitéssim necessitéssiu necessití occ sept val v
precisar necessitar

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
necessidade

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
necessariamente

necrologia /ne.kɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.kɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.kɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.kɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
necrologia

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
necrose

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ned neda nedada nedades nedam nedant nedar nedaran nedarem nedaren nedares nedareu nedaria nedarien nedaries nedarà nedaràs nedaré nedaríem nedaríeu nedassen nedasses nedassin nedassis nedat nedats nedau nedava nedaven nedaves nedem neden nedes nedessen nedesses nedessin nedessis nedeu nedi nedin nedis nedo nedà nedàrem nedàreu nedàs nedàssem nedàsseu nedàssim nedàssiu nedàvem nedàveu nedés nedéssem nedésseu nedéssim nedéssiu nedí sept v
nadar

nefast /neˈfast/ /nəˈfast/ adj masc
nefasto

nefrologia /ne.fɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.fɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.fɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.fɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
nefrologia

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ adj
negacionista
Relatiu al negacionisme.

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ n neut
negacionista
Persona que nega un fet o una teoria que es considera prou demostrat o àmpliament acceptat.

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ n fem
negação

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) neg nega negada negades negam negant negar negara negaran negarem negaren negares negareu negaria negarien negaries negarà negaràs negaré negaríem negaríeu negassen negasses negassin negassis negat negats negau negava negaven negaves nego negue neguem neguen negues neguessen neguesses neguessin neguessis negueu negui neguin neguis negués neguéssem neguésseu neguéssim neguéssiu neguí negà negàrem negàreu negàs negàssem negàsseu negàssim negàssiu negàvem negàveu occ sept val v
negar
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ negativa adj masc
negativo
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ n masc
negativo
(fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negativisme /ne.ɣa.tiˈviz.me/ /ne.ɣa.tiˈβiz.me/ /nə.ɣə.tiˈviz.mə/ /nə.ɣə.tiˈβiz.mə/ n masc
negativismo

negligent /ne.ɣɫiˈd͡ʒen/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒent/ /ne.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒent/ adj
negligente

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ bal n-occ negligeix negligeixen negligeixes negligeixi negligeixin negligeixis negligeixo negligesc negligesqui negligesquin negligesquis negligia negligida negligides negligien negligies negligiguem negligigueu negligim negligint negligir negligira negligiran negligirem negligiren negligires negligireu negligiria negligirien negligiries negligirà negligiràs negligiré negligiríem negligiríeu negligisc negligisca negligisquen negligisques negligissen negligisses negligissin negligissis negligit negligits negligiu negligix negligixen negligixes negligixo negligí negligíem negligíeu negligírem negligíreu negligís negligíssem negligísseu negligíssim negligíssiu occ sept val v
negligenciar
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negligència /ne.ɣɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /ne.ɣɫiˈʒɛn.si.a/ /nə.ɣɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
negligência

negoci /neˈɣɔ.si/ n masc
negócio

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
negociação

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) negocia negociada negociades negociam negociant negociar negociara negociaran negociarem negociaren negociares negociareu negociaria negociarien negociaries negociarà negociaràs negociaré negociaríem negociaríeu negociassen negociasses negociassin negociassis negociat negociats negociau negociava negociaven negociaves negocie negociem negocien negocies negociessen negociesses negociessin negociessis negocieu negocii negocio negocià negociàrem negociàreu negociàs negociàssem negociàsseu negociàssim negociàssiu negociàvem negociàveu negociés negociéssem negociésseu negociéssim negociéssiu negocií negociï negociïn negociïs occ sept val v
negociar
Fer negoci amb béns, mercaderies.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
preto negro
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ n masc
negro
Color completament fosc.

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ n fem
negrito

negror /neˈɣɾo/ /neˈɣɾoɾ/ /nəˈɣɾo/ n fem
negridão

nen /ˈnen/ n masc
criança menino
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
neodímio

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
neologismo

neonatologia /ne.o.na.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.o.na.to.ɫoˈʒi.a/ /nə.o.nə.to.ɫoˈʒi.ə/ /nə.u.nə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neonatologia

neonazi /ˌne.oˈna.zi/ /ˌnɛ.oˈna.zi/ /ˌnɛ.uˈna.zi/ adj
neonazi

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
neonazi

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
neptúnio

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
nervo
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ adj masc
nervoso
Relatiu al nervi.
Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

nespla /ˈnes.pɫa/ /ˈnes.pɫə/ n fem
nêspera

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
limpo
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netbol n masc
netball

netedat /ne.teˈðat/ /nə.təˈðat/ n fem
limpeza

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) netege netegem netegen neteges netegessen netegesses netegessin netegessis netegeu netegi netegin netegis netegés netegéssem netegésseu netegéssim netegéssiu netegí neteig neteja netejada netejades netejam netejant netejar netejara netejaran netejarem netejaren netejares netejareu netejaria netejarien netejaries netejarà netejaràs netejaré netejaríem netejaríeu netejassen netejasses netejassin netejassis netejat netejats netejau netejava netejaven netejaves netejo netejà netejàrem netejàreu netejàs netejàssem netejàsseu netejàssim netejàssiu netejàvem netejàveu occ sept val v
limpar

neu n fem
neve

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
wafer
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.

neuro- /ˈnew.ɾo/ /ˈnɛw.ɾo/ /ˈnɛw.ɾu/ prefix
neuro-

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
neurociência

neurodegeneratiu /new.ɾo.ðe.d͡ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /new.ɾo.ðe.ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /nəw.ɾo.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ /nəw.ɾu.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ adj masc
neurodegenerativo

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neurologia

neurològic /new.ɾoˈɫɔ.d͡ʒik/ /new.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
neurológico

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
neurónio neurônio

neuropatia /new.ɾo.paˈti.a/ /nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /nəw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
neuropatia

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
neurose

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
neutralidade

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) neutralitz neutralitza neutralitzada neutralitzades neutralitzam neutralitzant neutralitzar neutralitzara neutralitzaran neutralitzarem neutralitzaren neutralitzares neutralitzareu neutralitzaria neutralitzarien neutralitzaries neutralitzarà neutralitzaràs neutralitzaré neutralitzaríem neutralitzaríeu neutralitzassen neutralitzasses neutralitzassin neutralitzassis neutralitzat neutralitzats neutralitzau neutralitzava neutralitzaven neutralitzaves neutralitze neutralitzem neutralitzen neutralitzes neutralitzessen neutralitzesses neutralitzessin neutralitzessis neutralitzeu neutralitzi neutralitzin neutralitzis neutralitzo neutralitzà neutralitzàrem neutralitzàreu neutralitzàs neutralitzàssem neutralitzàsseu neutralitzàssim neutralitzàssiu neutralitzàvem neutralitzàveu neutralitzés neutralitzéssem neutralitzésseu neutralitzéssim neutralitzéssiu neutralitzí occ sept val v
neutralizar

neutrí n masc
neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neutrão nêutron

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
nevada

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
nevar

newton /ˈniw.ton/ n masc
newton

newtonià /niw.to.niˈa/ /niw.tu.niˈa/ adj masc
newtoniano

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
nexo

neòfit /neˈɔ.fit/ n masc
neófito

neó /nəˈo/ n masc
neônio néon

ni /ni/ /ˈni/ conjunction
nem
Partícula amb la qual es neguen dues proposicions.

niar /niˈa/ /niˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nia niada niades niam niant niar niara niaran niarem niaren niares niareu niaria niarien niaries niarà niaràs niaré niaríem niaríeu niassen niasses niassin niassis niat niats niau niava niaven niaves nie niem nien nies niessen niesses niessin niessis nieu nii nio nià niàrem niàreu niàs niàssem niàsseu niàssim niàssiu niàvem niàveu niés niéssem niésseu niéssim niéssiu nií niï niïn niïs occ sept val v
nidificar

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ adj masc
nicaraguense
Relatiu o pertanyent a Nicaragua.

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ n masc
nicaraguense
Persona que habita o és originària de Nicaragua.

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nicotina

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
nigeriano
Relatiu o pertanyent a Nigèria.

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ n masc
nigeriano
Persona que habita o és originària de Nigèria.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
necromancia

nihoni n masc
nihónio

nimbe /ˈnim.be/ /ˈnim.bə/ n masc
nimbo
Cercle brillant col·locat darrere del cap d'un personatge sagrat en una pintura o escultura.

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ n fem
ninfa

nina /ˈni.na/ n fem
boneca
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
ninguém

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
boneca
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
boneco
Figura humana amb aire grotesc o de caricatura.
fantoche
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
boneco de neve

niobi n masc
nióbio

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) niquel niquela niquelada niquelades niquelam niquelant niquelar niquelara niquelaran niquelarem niquelaren niquelares niquelareu niquelaria niquelarien niquelaries niquelarà niquelaràs niquelaré niquelaríem niquelaríeu niquelassen niquelasses niquelassin niquelassis niquelat niquelats niquelau niquelava niquelaven niquelaves niquele niquelem niquelen niqueles niquelessen niquelesses niquelessin niquelessis niqueleu niqueli niquelin niquelis niquelo niquelà niquelàrem niquelàreu niquelàs niquelàssem niquelàsseu niquelàssim niquelàssiu niquelàvem niquelàveu niquelés niqueléssem niquelésseu niqueléssim niqueléssiu niquelí occ sept val v
niquelar

nit n fem
noite
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
nitrato

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
nitrogénio azoto

niu n masc
nido ninho
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
ninho
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
nível

no adv
não
Partícula de negació o contradicció.

no fotis Interjection
nem fodendo

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ adj masc
não binário
(LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ n masc
vazio

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nobélio

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
nobre
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ n fem
nobreza
Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
daninho

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
noção
concepte, idea

nocturn /nokˈtuɾn/ /nukˈturn/ adj masc
noturno

node /ˈnɔ.ðe/ /ˈnɔ.ðə/ n masc
nodo

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
no entanto

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
nogueira

noi n masc
garoto

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
garota moça

nom /ˈnom/ n masc
nome
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
Apel·latiu personal.

nom de fonts n masc
nome de batismo

nom propi n masc
nome próprio substantivo próprio

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
número

nombre atòmic n masc
número atómico

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
numeroso

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
nomenclatura

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ adj masc
nominativo

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ n masc
nominativo

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
somente

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
nora

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
noventa

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ number
noventa noventa e cinco

noranta-cinquè /noˌɾan.ta.siŋˈke/ /noˌɾan.tə.siŋˈkə/ /nuˌɾan.tə.siŋˈkɛ/ number
nonagésimo-quinto

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ number
noventa

noranta-dosè /noˌɾan.ta.ðoˈze/ /noˌɾan.tə.ðoˈzə/ /nuˌɾan.tə.ðuˈzɛ/ number
nonagésimo-segundo

noranta-dues /noˌɾan.taˈðu.es/ /noˌɾan.təˈðu.əs/ /nuˌɾan.təˈðu.əs/ number
noventa
Forma femenina de noranta-dos.

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
noventa

noranta-novè /noˌɾan.ta.noˈve/ /noˌɾan.ta.noˈβe/ /noˌɾan.tə.noˈvə/ /nuˌɾan.tə.nuˈvɛ/ /nuˌɾan.tə.nuˈβɛ/ number
nonagésimo-nono

noranta-quatre /noˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /noˌɾan.təˈkwa.tɾə/ /nuˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
noventa

noranta-quatrè /noˌɾan.ta.kwaˈtɾe/ /noˌɾan.tə.kwəˈtɾə/ /nuˌɾan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
nonagésimo-quarto

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
noventa

noranta-setè /noˌɾan.ta.seˈte/ /noˌɾan.tə.səˈtə/ /nuˌɾan.tə.səˈtɛ/ number
nonagésimo-sétimo

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
noventa

noranta-sisè /noˌɾan.ta.siˈze/ /noˌɾan.tə.siˈzə/ /nuˌɾan.tə.siˈzɛ/ number
nonagésimo-sexto

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ number
noventa

noranta-tresè /noˌɾan.ta.tɾeˈze/ /noˌɾan.tə.tɾəˈzə/ /nuˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ number
nonagésimo-terceiro

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ number
noventa

noranta-una /noˌɾan.taˈu.na/ /noˌɾan.təˈu.nə/ /nuˌɾan.təˈu.nə/ number
noventa
Forma femenina de noranta-un.

noranta-unè /noˌɾan.ta.uˈne/ /noˌɾan.tə.uˈnə/ /nuˌɾan.tə.uˈnɛ/ number
nonagésimo-primeiro

noranta-vuit /noˌɾan.taˈvujt/ /noˌɾan.taˈβujt/ /noˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈβujt/ /nɔˌɾan.təˈvujt/ number
noventa

noranta-vuitè /noˌɾan.ta.vujˈte/ /noˌɾan.ta.βujˈte/ /noˌɾan.ta.βwiˈte/ /noˌɾan.tə.vujˈtə/ /nuˌɾan.tə.vujˈtɛ/ /nuˌɾan.tə.βujˈtɛ/ number
nonagésimo-oitavo

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
nonagésimo

nord n masc
norte

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
norte-americano
De l'Amèrica del Nord.

nord-coreà /ˌnɔrk.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔrt.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔɾk.ko.ɾeˈa/ adj masc
norte-coreana

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
nordeste

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
nor-nordeste

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
noroeste

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
norma

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normal
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
normalidade

normalització /nor.ma.ɫi.d͡za.siˈo/ /noɾ.ma.ɫi.za.siˈo/ /noɾ.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /nur.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
normalização

normalitzar /nor.ma.ɫiˈd͡za/ /noɾ.ma.ɫiˈza/ /noɾ.ma.ɫiˈzaɾ/ /noɾ.mə.ɫiˈd͡za/ /nur.mə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) normalitz normalitza normalitzada normalitzades normalitzam normalitzant normalitzar normalitzara normalitzaran normalitzarem normalitzaren normalitzares normalitzareu normalitzaria normalitzarien normalitzaries normalitzarà normalitzaràs normalitzaré normalitzaríem normalitzaríeu normalitzassen normalitzasses normalitzassin normalitzassis normalitzat normalitzats normalitzau normalitzava normalitzaven normalitzaves normalitze normalitzem normalitzen normalitzes normalitzessen normalitzesses normalitzessin normalitzessis normalitzeu normalitzi normalitzin normalitzis normalitzo normalitzà normalitzàrem normalitzàreu normalitzàs normalitzàssem normalitzàsseu normalitzàssim normalitzàssiu normalitzàvem normalitzàveu normalitzés normalitzéssem normalitzésseu normalitzéssim normalitzéssiu normalitzí occ sept val v
normalizar

normalment /norˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈment/ /nurˌmaɫˈmen/ adv
normalmente

normand /norˈman/ /noɾˈman/ /noɾˈmant/ /nurˈman/ adj masc
normando
Relatiu o pertanyent a Normandia o la seva llengua.
normanda
Relatiu o pertanyent a l'estil arquitectònic normand, present també a Anglaterra i a la Itàlia meridional.

normand /norˈman/ /noɾˈman/ /noɾˈmant/ /nurˈman/ n masc
normanda
Persona que habita o és originària de Normandia.
Teixit de cotó fet amb lligat de sarja.
normando
(masculí singular) Llengua romànica parlada a Normandia.

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ adj masc
normativo

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ noruega adj masc
norueguês
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
norueguês
Natural de Noruega.
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
nós

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
nosso

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
nostalgia

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
bilhete
Anotació ràpida, avís deixat a una altra persona, apunt.
nota
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.
Cada un dels elements de l'escala musical.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ adj
notável
Que es fa notar per algunes qualitats o actituds.

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
notário

notorietat /no.to.ɾi.eˈtat/ /no.to.ɾi.əˈtat/ /nu.tu.ɾi.əˈtat/ n fem
notoriedade

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
notícia

nou adj masc
novo
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
noz
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.
(botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

nou number
nove
(cardinal) Vuit més un.

nou-centes /ˌnɔwˈsen.tes/ /ˌnɔwˈsen.təs/ number
novecentas
Forma femenina de nou-cents.

nou-cents /ˌnɔwˈsens/ number
novecentos

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
neonato

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
romance

novel·la gràfica n fem
romance gráfico

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
novelista

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
novembro Novembro
Onzè mes de l'any.

novetat /no.veˈtat/ /no.vəˈtat/ /no.βeˈtat/ /nu.vəˈtat/ /nu.βəˈtat/ n fem
novidade

novici /noˈvi.si/ /noˈβi.si/ /nuˈvi.si/ /nuˈβi.si/ n masc
noviço

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
nono

nu adj masc
nu
Sense roba o vestit.

nuca /ˈnu.ka/ /ˈnu.kə/ n fem
nuca

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
nuclear

nuclearitzar /nu.kɫe.a.ɾiˈd͡za/ /nu.kɫe.a.ɾiˈza/ /nu.kɫe.a.ɾiˈzaɾ/ /nu.kɫe.ə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nuclearitz nuclearitza nuclearitzada nuclearitzades nuclearitzam nuclearitzant nuclearitzar nuclearitzara nuclearitzaran nuclearitzarem nuclearitzaren nuclearitzares nuclearitzareu nuclearitzaria nuclearitzarien nuclearitzaries nuclearitzarà nuclearitzaràs nuclearitzaré nuclearitzaríem nuclearitzaríeu nuclearitzassen nuclearitzasses nuclearitzassin nuclearitzassis nuclearitzat nuclearitzats nuclearitzau nuclearitzava nuclearitzaven nuclearitzaves nuclearitze nuclearitzem nuclearitzen nuclearitzes nuclearitzessen nuclearitzesses nuclearitzessin nuclearitzessis nuclearitzeu nuclearitzi nuclearitzin nuclearitzis nuclearitzo nuclearitzà nuclearitzàrem nuclearitzàreu nuclearitzàs nuclearitzàssem nuclearitzàsseu nuclearitzàssim nuclearitzàssiu nuclearitzàvem nuclearitzàveu nuclearitzés nuclearitzéssem nuclearitzésseu nuclearitzéssim nuclearitzéssiu nuclearitzí occ sept val v
nuclearizar
Armar amb armes nuclears.

nucleó n masc
nucleon

nucli /ˈnu.kli/ n masc
núcleo

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
nudez

numeració /nu.me.ɾa.siˈo/ /nu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
numeração
Acció de numerar.
Sistema d’expressió dels nombres amb mots i signes.

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) numer numera numerada numerades numeram numerant numerar numerara numeraran numerarem numeraren numerares numerareu numeraria numerarien numeraries numerarà numeraràs numeraré numeraríem numeraríeu numerassen numerasses numerassin numerassis numerat numerats numerau numerava numeraven numeraves numere numerem numeren numeres numeressen numeresses numeressin numeressis numereu numeri numerin numeris numero numerà numeràrem numeràreu numeràs numeràssem numeràsseu numeràssim numeràssiu numeràvem numeràveu numerés numeréssem numerésseu numeréssim numeréssiu numerí occ sept val v
numerar

numismàtic n masc
numismático

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
numismática
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ adj masc
numérico

nus n masc
nó
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià n masc
nó górdio

nutrició /nu.tɾi.siˈo/ n fem
nutrição

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
noivo

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ n masc
enxoval
Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nyandú /ɲanˈdu/ /ɲənˈdu/ n masc
nandu nhandu

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
galo

nynorsk n masc
nynorsk
Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

nyu /ˈɲu/ n masc
gnu

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
nahuatl
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ n masc
náufrago

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
náusea
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ adj masc
náutico

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ alg bal n-occ nada nades naix naixem naixen naixent naixeran naixerem naixeren naixeres naixereu naixeria naixerien naixeries naixerà naixeràs naixeré naixeríem naixeríeu naixes naixessin naixessis naixeu naixi naixia naixien naixies naixin naixis naixo naixé naixérem naixéreu naixés naixéssim naixéssiu naixí naixíem naixíeu nasc nasca nascuda nascudes nascut nascuts nasquem nasquen nasquera nasqueren nasqueres nasques nasquessen nasquesses nasquessin nasquessis nasqueu nasqué nasquérem nasquéreu nasqués nasquéssem nasquésseu nasquéssim nasquéssiu nasquí nat nats neix neixen neixes neixi neixin neixis neixo nesc nesqui nesquin nesquis néixer occ sept val v
nascer
Sortir a llum del ventre de la mare.

nét n masc
neto

néta /ˈne.ta/ n fem
neta

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
nicho

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
níquel

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
nómada
Relacionat amb el nomadisme.

nònius /ˈnɔ.niws/ n masc
nónio

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
nórdico
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nòrdic antic n masc
nórdico antigo

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
número
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
noiva

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
nuvem
Condensació d'aigua al cel.
Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
ou
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ n fem
ó

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
oásis

obedientment /o.be.ðiˌemˈment/ /o.bə.ðiˌemˈment/ /o.βe.ðiˌemˈmen/ /u.bə.ðiˌemˈmen/ /u.βə.ðiˌemˈmen/ adv
obedientemente

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ bal n-occ obeeix obeeixen obeeixes obeeixi obeeixin obeeixis obeeixo obeesc obeesqui obeesquin obeesquis obeint obeir obeiran obeirem obeireu obeiria obeirien obeiries obeirà obeiràs obeiré obeiríem obeiríeu obeí obeíem obeíeu obeírem obeíreu obeís obeíssem obeísseu obeíssim obeíssiu obeïa obeïda obeïdes obeïen obeïes obeïguem obeïgueu obeïm obeïra obeïren obeïres obeïsc obeïsca obeïsquen obeïsques obeïssen obeïsses obeïssin obeïssis obeït obeïts obeïu obeïx obeïxen obeïxes obeïxo occ sept val v
obedecer

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
obelisco

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
ovém brandái

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
aberto

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
obesidade

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
objeto complemento

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
objetivo objetiva
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
alvo
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
objetivo
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
objetiva
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

objectivament /ob.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ob.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /ob.ʒəkˌti.vəˈment/ /ub.ʒəkˌti.vəˈmen/ /ub.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
objetivamente

objectivitat /ob.d͡ʒek.ti.viˈtat/ /ob.d͡ʒek.ti.βiˈtat/ /ob.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.βiˈtat/ n fem
objectividade

objurgar /ob.d͡ʒurˈɣa/ /ob.d͡ʒuɾˈɣa/ /ob.d͡ʒuɾˈɣaɾ/ /ob.ʒuɾˈɣa/ /ub.ʒurˈɡa/ /ub.ʒurˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) objurg objurga objurgada objurgades objurgam objurgant objurgar objurgara objurgaran objurgarem objurgaren objurgares objurgareu objurgaria objurgarien objurgaries objurgarà objurgaràs objurgaré objurgaríem objurgaríeu objurgassen objurgasses objurgassin objurgassis objurgat objurgats objurgau objurgava objurgaven objurgaves objurgo objurgue objurguem objurguen objurgues objurguessen objurguesses objurguessin objurguessis objurgueu objurgui objurguin objurguis objurgués objurguéssem objurguésseu objurguéssim objurguéssiu objurguí objurgà objurgàrem objurgàreu objurgàs objurgàssem objurgàsseu objurgàssim objurgàssiu objurgàvem objurgàveu occ sept val v
objurgar

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ obliqua adj masc
oblíquo
Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) oblid oblida oblidada oblidades oblidam oblidant oblidar oblidara oblidaran oblidarem oblidaren oblidares oblidareu oblidaria oblidarien oblidaries oblidarà oblidaràs oblidaré oblidaríem oblidaríeu oblidassen oblidasses oblidassin oblidassis oblidat oblidats oblidau oblidava oblidaven oblidaves oblide oblidem obliden oblides oblidessen oblidesses oblidessin oblidessis oblideu oblidi oblidin oblidis oblido oblidà oblidàrem oblidàreu oblidàs oblidàssem oblidàsseu oblidàssim oblidàssiu oblidàvem oblidàveu oblidés oblidéssem oblidésseu oblidéssim oblidéssiu oblidí occ sept val v
esquecer
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
obrigação

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) oblig obliga obligada obligades obligam obligant obligar obligara obligaran obligarem obligaren obligares obligareu obligaria obligarien obligaries obligarà obligaràs obligaré obligaríem obligaríeu obligassen obligasses obligassin obligassis obligat obligats obligau obligava obligaven obligaves obligo obligue obliguem obliguen obligues obliguessen obliguesses obliguessin obliguessis obligueu obligui obliguin obliguis obligués obliguéssem obliguésseu obliguéssim obliguéssiu obliguí obligà obligàrem obligàreu obligàs obligàssem obligàsseu obligàssim obligàssiu obligàvem obligàveu occ sept val v
obrigar

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ obligatòria adj masc
obrigatório

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
esquecimento

oblong /oˈbɫoŋk/ /oˈβɫoŋ/ /uˈbɫoŋk/ /uˈβɫoŋ/ adj masc
oblongado

obnubilar /ob.nu.biˈɫa/ /ob.nu.biˈɫaɾ/ /ob.nu.βiˈɫa/ /ub.nu.biˈɫa/ /ub.nu.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obnubil obnubila obnubilada obnubilades obnubilam obnubilant obnubilar obnubilara obnubilaran obnubilarem obnubilaren obnubilares obnubilareu obnubilaria obnubilarien obnubilaries obnubilarà obnubilaràs obnubilaré obnubilaríem obnubilaríeu obnubilassen obnubilasses obnubilassin obnubilassis obnubilat obnubilats obnubilau obnubilava obnubilaven obnubilaves obnubile obnubilem obnubilen obnubiles obnubilessen obnubilesses obnubilessin obnubilessis obnubileu obnubili obnubilin obnubilis obnubilo obnubilà obnubilàrem obnubilàreu obnubilàs obnubilàssem obnubilàsseu obnubilàssim obnubilàssiu obnubilàvem obnubilàveu obnubilés obnubiléssem obnubilésseu obnubiléssim obnubiléssiu obnubilí occ sept val v
obnubilar

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
oboé

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
obra

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ n masc
abre-garrafas

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
trabalhador

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ alg bal obert oberta obertes oberts obr obre obren obres obri obria obrien obries obriguem obrigueu obrim obrin obrint obrir obrira obriran obrirem obriren obrires obrireu obriria obririen obriries obrirà obriràs obriré obriríem obriríeu obris obrissen obrisses obrissin obrissis obriu obro obrí obríem obríeu obrírem obríreu obrís obríssem obrísseu obríssim obríssiu occ sept val òbric òbriga òbriguen òbrigues v
abrir

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ n fem
obscenidade
Qualitat d’obscè.
Expressió o paraula obscena.

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
obsceno

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ n fem
observação
Acte o efecte d'observar.

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) observ observa observada observades observam observant observar observara observaran observarem observaren observares observareu observaria observarien observaries observarà observaràs observaré observaríem observaríeu observassen observasses observassin observassis observat observats observau observava observaven observaves observe observem observen observes observessen observesses observessin observessis observeu observi observin observis observo observà observàrem observàreu observàs observàssem observàsseu observàssim observàssiu observàvem observàveu observés observéssem observésseu observéssim observéssiu observí occ sept val v
observar
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.

obsessivament /op.seˌsi.vaˈment/ /op.seˌsi.βaˈmen/ /op.səˌsi.vəˈment/ /up.səˌsi.vəˈmen/ /up.səˌsi.βəˈmen/ adv
obsessivamente

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
obsessão

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ n fem
obsidiana

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
obsoleto

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
obstáculo

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
obstetrícia

obstinadament /ops.tiˌna.ðaˈmen/ /ops.tiˌna.ðaˈment/ /ops.tiˌna.ðəˈment/ /os.tiˌna.ðaˈmen/ /ups.tiˌna.ðəˈmen/ adv
obstinadamente

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ Interjection
obstrução

obstructiu /ops.tɾukˈtiw/ /os.tɾukˈtiw/ /ups.tɾukˈtiw/ adj masc
obstrutivo

obstruir /ops.tɾuˈi/ /ops.tɾuˈiɾ/ /os.tɾuˈi/ /ups.tɾuˈi/ bal n-occ obstrueix obstrueixen obstrueixes obstrueixi obstrueixin obstrueixis obstrueixo obstruesc obstruesqui obstruesquin obstruesquis obstruint obstruir obstruiran obstruirem obstruireu obstruiria obstruirien obstruiries obstruirà obstruiràs obstruiré obstruiríem obstruiríeu obstruí obstruíem obstruíeu obstruírem obstruíreu obstruís obstruíssem obstruísseu obstruíssim obstruíssiu obstruïa obstruïda obstruïdes obstruïen obstruïes obstruïguem obstruïgueu obstruïm obstruïra obstruïren obstruïres obstruïsc obstruïsca obstruïsquen obstruïsques obstruïssen obstruïsses obstruïssin obstruïssis obstruït obstruïts obstruïu obstruïx obstruïxen obstruïxes obstruïxo occ sept val v
entupir

obtenció /op.ten.siˈo/ /op.tən.siˈo/ /up.tən.siˈo/ n fem
obtenção

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ bal obtenc obtendran obtendrem obtendreu obtendria obtendrien obtendries obtendrà obtendràs obtendré obtendríem obtendríeu obtenen obtenguda obtengudes obtenguem obtengueren obtengueres obtenguessin obtenguessis obtengueu obtengui obtenguin obtenguis obtengut obtenguts obtengué obtenguérem obtenguéreu obtengués obtenguéssim obtenguéssiu obtenguí obtenia obtenien obtenies obtenim obtenint obtenir obteniu obtens obteníem obteníeu obtinc obtindran obtindrem obtindreu obtindria obtindrien obtindries obtindrà obtindràs obtindré obtindríem obtindríeu obtinga obtinguda obtingudes obtinguem obtinguen obtinguera obtingueren obtingueres obtingues obtinguessen obtinguesses obtinguessin obtinguessis obtingueu obtingui obtinguin obtinguis obtingut obtinguts obtingué obtinguérem obtinguéreu obtingués obtinguéssem obtinguésseu obtinguéssim obtinguéssiu obtinguí obté obtén obtín occ val v
obter

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ òbvia adj masc
óbvio

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ adj masc
obeso

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
ganso gansa

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
ocarina

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
ocasionalmente

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
ocasião
Moment determinat, vegada, cop, cas.
Moment d'oportunitat.

occidentalitzar /ok.si.ðen.ta.ɫiˈd͡za/ /ok.si.ðen.ta.ɫiˈza/ /ok.si.ðen.ta.ɫiˈzaɾ/ /ok.si.ðən.tə.ɫiˈd͡za/ /uk.si.ðən.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ occidentalitz occidentalitza occidentalitzada occidentalitzades occidentalitzam occidentalitzant occidentalitzar occidentalitzara occidentalitzaran occidentalitzarem occidentalitzaren occidentalitzares occidentalitzareu occidentalitzaria occidentalitzarien occidentalitzaries occidentalitzarà occidentalitzaràs occidentalitzaré occidentalitzaríem occidentalitzaríeu occidentalitzassen occidentalitzasses occidentalitzassin occidentalitzassis occidentalitzat occidentalitzats occidentalitzau occidentalitzava occidentalitzaven occidentalitzaves occidentalitze occidentalitzem occidentalitzen occidentalitzes occidentalitzessen occidentalitzesses occidentalitzessin occidentalitzessis occidentalitzeu occidentalitzi occidentalitzin occidentalitzis occidentalitzo occidentalitzà occidentalitzàrem occidentalitzàreu occidentalitzàs occidentalitzàssem occidentalitzàsseu occidentalitzàssim occidentalitzàssiu occidentalitzàvem occidentalitzàveu occidentalitzés occidentalitzéssem occidentalitzésseu occidentalitzéssim occidentalitzéssiu occidentalitzí sept val v
ocidentalizar

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
occitano
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
pássaro ave

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
oceano

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ adj masc
oceânico
Pertanyent o relatiu als oceans.

oci /ˈɔ.si/ n masc
ócio

ociós /o.siˈos/ /u.siˈos/ adj masc
ocioso

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ n fem
quiabeiro

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
ocre

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
outubro Outubro
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
octógono

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ocup ocupa ocupada ocupades ocupam ocupant ocupar ocupara ocuparan ocuparem ocuparen ocupares ocupareu ocuparia ocuparien ocuparies ocuparà ocuparàs ocuparé ocuparíem ocuparíeu ocupassen ocupasses ocupassin ocupassis ocupat ocupats ocupau ocupava ocupaven ocupaves ocupe ocupem ocupen ocupes ocupessen ocupesses ocupessin ocupessis ocupeu ocupi ocupin ocupis ocupo ocupà ocupàrem ocupàreu ocupàs ocupàssem ocupàsseu ocupàssim ocupàssiu ocupàvem ocupàveu ocupés ocupéssem ocupésseu ocupéssim ocupéssiu ocupí sept val v
ocupar
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðə/ n fem
ode

odi n masc
ódio

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ odia odiada odiades odiam odiant odiar odiara odiaran odiarem odiaren odiares odiareu odiaria odiarien odiaries odiarà odiaràs odiaré odiaríem odiaríeu odiassen odiasses odiassin odiassis odiat odiats odiau odiava odiaven odiaves odie odiem odien odies odiessen odiesses odiessin odiessis odieu odii odio odià odiàrem odiàreu odiàs odiàssem odiàsseu odiàssim odiàssiu odiàvem odiàveu odiés odiéssem odiésseu odiéssim odiéssiu odií odiï odiïn odiïs sept val v
odiar

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
oeste ocidente

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
oés-noroeste

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
oés-sudoeste

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofeg ofega ofegada ofegades ofegam ofegant ofegar ofegara ofegaran ofegarem ofegaren ofegares ofegareu ofegaria ofegarien ofegaries ofegarà ofegaràs ofegaré ofegaríem ofegaríeu ofegassen ofegasses ofegassin ofegassis ofegat ofegats ofegau ofegava ofegaven ofegaves ofego ofegue ofeguem ofeguen ofegues ofeguessen ofeguesses ofeguessin ofeguessis ofegueu ofegui ofeguin ofeguis ofegués ofeguéssem ofeguésseu ofeguéssim ofeguéssiu ofeguí ofegà ofegàrem ofegàreu ofegàs ofegàssem ofegàsseu ofegàssim ofegàssiu ofegàvem ofegàveu sept val v
afogar-se
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ bal occ ofenc ofendran ofendre ofendrem ofendreu ofendria ofendrien ofendries ofendrà ofendràs ofendré ofendríem ofendríeu ofenem ofenen ofenent ofeneu ofenga ofenguem ofenguen ofenguera ofengueren ofengueres ofengues ofenguessen ofenguesses ofenguessin ofenguessis ofengueu ofengui ofenguin ofenguis ofengué ofenguérem ofenguéreu ofengués ofenguéssem ofenguésseu ofenguéssim ofenguéssiu ofenguí ofenia ofenien ofenies ofens ofeníem ofeníeu ofesa ofeses ofesos ofèn ofès ofén ofés val v
ofender

ofensa /oˈfen.sa/ /oˈfɛn.sa/ /uˈfɛn.sə/ n fem
ofensa

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
ofensivo

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ alg bal n-occ occ ofereix ofereixen ofereixes ofereixi ofereixin ofereixis ofereixo oferesc oferesqui oferesquin oferesquis oferia oferida oferides oferien oferies oferiguem oferigueu oferim oferint oferir oferira oferiran oferirem oferiren oferires oferireu oferiria oferirien oferiries oferirà oferiràs oferiré oferiríem oferiríeu oferisc oferisca oferisquen oferisques oferissen oferisses oferissin oferissis oferit oferits oferiu oferix oferixen oferixes oferixo ofert oferta ofertes oferts oferí oferíem oferíeu oferírem oferíreu oferís oferíssem oferísseu oferíssim oferíssiu sept val v
oferecer
Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
oferta
Producte que s’ofereix a millor preu.

ofici /oˈfi.si/ /uˈfi.si/ n masc
ofício
Professió que implica una sèrie de tècniques i sabers específics, normalment usat per a feines manuals.
Domini d'un art.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
oficial
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficialment /o.fi.siˌaɫˈmen/ /o.fi.siˌaɫˈment/ /u.fi.siˌaɫˈmen/ adv
oficialmente

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
escritório

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
oganésson oganessônio

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
ogro

ogressa /oˈɣɾe.sa/ /oˈɣɾə.sə/ /uˈɣɾɛ.sə/ n fem
ogra

oic /ˈɔjk/ Interjection
oinc

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
olfato

oli n masc
óleo
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
olimpíada

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
oliva azeitona

olivera /o.ɫiˈve.ɾa/ /o.ɫiˈve.ɾə/ /o.ɫiˈβe.ɾa/ /u.ɫiˈve.ɾə/ /u.ɫiˈβe.ɾə/ n masc
oliveira

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
pote

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
odor

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
olímpico

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
ulmeiro

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
sombra
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
ómega

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ bal occ omesa omeses omesos omet ometa ometem ometen ometent ometera ometeren ometeres ometes ometessen ometesses ometessin ometessis ometeu ometi ometia ometien ometies ometin ometis ometo ometran ometre ometrem ometreu ometria ometrien ometries ometrà ometràs ometré ometríem ometríeu omets ometé ometérem ometéreu ometés ometéssem ometésseu ometéssim ometéssiu ometí ometíem ometíeu omès omés sept val v
omitir

omissió /o.mi.siˈo/ /u.mi.siˈo/ n fem
omissão
Delicte consistent en no actuar quan la llei ho fa obligatori.

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
onisciente

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ bal occ ompl omple omplen omplert omplerta omplertes omplerts omples ompli omplia omplida omplides omplien omplies ompliguem ompligueu omplim omplin omplint omplir omplira ompliran omplirem ompliren omplires omplireu ompliria omplirien ompliries omplirà ompliràs ompliré ompliríem ompliríeu omplis omplissen omplisses omplissin omplissis omplit omplits ompliu omplo omplí omplíem omplíeu omplírem omplíreu omplís omplíssem omplísseu omplíssim omplíssiu sept val òmplic òmpliga òmpliguen òmpligues v
encher

on adv
onde

ona /ˈo.na/ n fem
onda

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
onda vaga
Ona gran.
onda
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ n masc
onagro

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
tio
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
oncologia

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
onomatopeia

onomatopeic /o.no.ma.toˈpɛjk/ /o.no.mə.toˈpɛjk/ /u.nu.mə.tuˈpɛjk/ adj masc
onomatopaico

onomàstic /o.noˈmas.tik/ /u.nuˈmas.tik/ adj masc
onomástico

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ n fem
onomástica

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
em qualquer lugar

onze /ˈon.ze/ number
onze

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
décimo-primeiro décimo primeiro

oníric /oˈni.ɾik/ /uˈni.ɾik/ adj
sonial
Pertanyent o relatiu al somni.

opac /oˈpak/ /uˈpak/ adj masc
opaco

opció n fem
opção
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
operação
Acció d'operar.
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oper opera operada operades operam operant operar operara operaran operarem operaren operares operareu operaria operarien operaries operarà operaràs operaré operaríem operaríeu operassen operasses operassin operassis operat operats operau operava operaven operaves opere operem operen operes operessen operesses operessin operessis opereu operi operin operis opero operà operàrem operàreu operàs operàssem operàsseu operàssim operàssiu operàvem operàveu operés operéssem operésseu operéssim operéssiu operí sept val v
operar

opercle n masc
opérculo

opinar /o.piˈna/ /o.piˈnaɾ/ /u.piˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ opina opinada opinades opinam opinant opinar opinara opinaran opinarem opinaren opinares opinareu opinaria opinarien opinaries opinarà opinaràs opinaré opinaríem opinaríeu opinassen opinasses opinassin opinassis opinat opinats opinau opinava opinaven opinaves opine opinem opinen opines opinessen opinesses opinessin opinessis opineu opini opinin opinis opino opinà opinàrem opinàreu opinàs opinàssem opinàsseu opinàssim opinàssiu opinàvem opinàveu opinés opinéssem opinésseu opinéssim opinéssiu opiní opín sept val v
opinar

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
opinião

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
opinião pública

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
oportunidade

oportú /o.poɾˈtu/ /u.purˈtu/ adj masc
adequado

oposar /o.poˈza/ /o.poˈzaɾ/ /u.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ oposa oposada oposades oposam oposant oposar oposara oposaran oposarem oposaren oposares oposareu oposaria oposarien oposaries oposarà oposaràs oposaré oposaríem oposaríeu oposassen oposasses oposassin oposassis oposat oposats oposau oposava oposaven oposaves opose oposem oposen oposes oposessen oposesses oposessin oposessis oposeu oposi oposin oposis oposo oposà oposàrem oposàreu oposàs oposàssem oposàsseu oposàssim oposàssiu oposàvem oposàveu oposés oposéssem oposésseu oposéssim oposéssiu oposí opòs sept val v
opor

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
oposto

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
oposição
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ adj masc
opressivo

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ bal n-occ occ oprimeix oprimeixen oprimeixes oprimeixi oprimeixin oprimeixis oprimeixo oprimesc oprimesqui oprimesquin oprimesquis oprimia oprimida oprimides oprimien oprimies oprimiguem oprimigueu oprimim oprimint oprimir oprimira oprimiran oprimirem oprimiren oprimires oprimireu oprimiria oprimirien oprimiries oprimirà oprimiràs oprimiré oprimiríem oprimiríeu oprimisc oprimisca oprimisquen oprimisques oprimissen oprimisses oprimissin oprimissis oprimit oprimits oprimiu oprimix oprimixen oprimixes oprimixo oprimí oprimíem oprimíeu oprimírem oprimíreu oprimís oprimíssem oprimísseu oprimíssim oprimíssiu sept val v
oprimir
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
otimismo

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
otimista
Persona que veu les coses de manera positiva

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
ouro oiro

orada /oˈɾa.ða/ /oˈɾa.ðə/ /uˈɾa.ðə/ n fem
orade

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ n masc
orador

oralment /oˌɾaɫˈmen/ /oˌɾaɫˈment/ /uˌɾaɫˈmen/ adv
oralmente

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
orangotango

oratòria /o.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /o.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
oratória

orbitar /or.βiˈta/ /oɾ.biˈta/ /oɾ.biˈtaɾ/ /oɾ.βiˈta/ /ur.biˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orbit orbita orbitada orbitades orbitam orbitant orbitar orbitara orbitaran orbitarem orbitaren orbitares orbitareu orbitaria orbitarien orbitaries orbitarà orbitaràs orbitaré orbitaríem orbitaríeu orbitassen orbitasses orbitassin orbitassis orbitat orbitats orbitau orbitava orbitaven orbitaves orbite orbitem orbiten orbites orbitessen orbitesses orbitessin orbitessis orbiteu orbiti orbitin orbitis orbito orbità orbitàrem orbitàreu orbitàs orbitàssem orbitàsseu orbitàssim orbitàssiu orbitàvem orbitàveu orbités orbitéssem orbitésseu orbitéssim orbitéssiu orbití sept val v
orbitar

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
orca

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
ordem

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ n fem
fórmula
Norma dictada per un organisme públic.
Conjunt de reglaments que regulen el funcionament d'una comunitat.

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ordena ordenada ordenades ordenam ordenant ordenar ordenara ordenaran ordenarem ordenaren ordenares ordenareu ordenaria ordenarien ordenaries ordenarà ordenaràs ordenaré ordenaríem ordenaríeu ordenassen ordenasses ordenassin ordenassis ordenat ordenats ordenau ordenava ordenaven ordenaves ordene ordenem ordenen ordenes ordenessen ordenesses ordenessin ordenessis ordeneu ordeni ordenin ordenis ordeno ordenà ordenàrem ordenàreu ordenàs ordenàssem ordenàsseu ordenàssim ordenàssiu ordenàvem ordenàveu ordenés ordenéssem ordenésseu ordenéssim ordenéssiu ordení ordén sept val v
ordenar
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
cevada

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
computador

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
ordinário

ordinàriament /or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
ordinariamente

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
ordem
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
ordem
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
orelha ouvido

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
andorinha

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
orégano
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
órfão

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
ourives

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
orfanato

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
organismo

organista /oɾ.ɣaˈnis.ta/ /oɾ.ɣaˈnis.te/ /oɾ.ɣəˈnis.tə/ /ur.ɡəˈnis.tə/ /ur.ɣəˈnis.tə/ n neut
organista

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
organização
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ organitz organitza organitzada organitzades organitzam organitzant organitzar organitzara organitzaran organitzarem organitzaren organitzares organitzareu organitzaria organitzarien organitzaries organitzarà organitzaràs organitzaré organitzaríem organitzaríeu organitzassen organitzasses organitzassin organitzassis organitzat organitzats organitzau organitzava organitzaven organitzaves organitze organitzem organitzen organitzes organitzessen organitzesses organitzessin organitzessis organitzeu organitzi organitzin organitzis organitzo organitzà organitzàrem organitzàreu organitzàs organitzàssem organitzàsseu organitzàssim organitzàssiu organitzàvem organitzàveu organitzés organitzéssem organitzésseu organitzéssim organitzéssiu organitzí sept val v
organizar
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgasmo

orgia /oɾˈd͡ʒi.a/ /oɾˈʒi.ə/ /urˈʒi.ə/ n fem
orgia

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
órgão

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
orgulho

orgullosament /or.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈment/ /oɾ.ɣuˌʎo.zəˈment/ /ur.ɡuˌʎo.zəˈmen/ /ur.ɣuˌʎo.zəˈmen/ adv
orgulhosamente

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
orgulhoso
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
orgânico

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
oriente

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ n fem
orientação

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
oriental

orientalitzar /o.ɾi.en.ta.ɫiˈd͡za/ /o.ɾi.en.ta.ɫiˈza/ /o.ɾi.en.ta.ɫiˈzaɾ/ /o.ɾi.ən.tə.ɫiˈd͡za/ /u.ɾi.ən.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orientalitz orientalitza orientalitzada orientalitzades orientalitzam orientalitzant orientalitzar orientalitzara orientalitzaran orientalitzarem orientalitzaren orientalitzares orientalitzareu orientalitzaria orientalitzarien orientalitzaries orientalitzarà orientalitzaràs orientalitzaré orientalitzaríem orientalitzaríeu orientalitzassen orientalitzasses orientalitzassin orientalitzassis orientalitzat orientalitzats orientalitzau orientalitzava orientalitzaven orientalitzaves orientalitze orientalitzem orientalitzen orientalitzes orientalitzessen orientalitzesses orientalitzessin orientalitzessis orientalitzeu orientalitzi orientalitzin orientalitzis orientalitzo orientalitzà orientalitzàrem orientalitzàreu orientalitzàs orientalitzàssem orientalitzàsseu orientalitzàssim orientalitzàssiu orientalitzàvem orientalitzàveu orientalitzés orientalitzéssem orientalitzésseu orientalitzéssim orientalitzéssiu orientalitzí sept val v
orientalizar

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
origem

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
original
Que es remunta a l’origen.
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
Creat des d'un punt de vista innovador.

originalitat /o.ɾi.d͡ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ /u.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ n fem
originalidade

originar /o.ɾi.d͡ʒiˈna/ /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɾ/ /o.ɾi.ʒiˈna/ /u.ɾi.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ origina originada originades originam originant originar originara originaran originarem originaren originares originareu originaria originarien originaries originarà originaràs originaré originaríem originaríeu originassen originasses originassin originassis originat originats originau originava originaven originaves origine originem originen origines originessen originesses originessin originessis origineu origini originin originis origino originà originàrem originàreu originàs originàssem originàsseu originàssim originàssiu originàvem originàveu originés originéssem originésseu originéssim originéssiu originí origín sept val v
originar

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
urina

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orina orinada orinades orinam orinant orinar orinara orinaran orinarem orinaren orinares orinareu orinaria orinarien orinaries orinarà orinaràs orinaré orinaríem orinaríeu orinassen orinasses orinassin orinassis orinat orinats orinau orinava orinaven orinaves orine orinem orinen orines orinessen orinesses orinessin orinessis orineu orini orinin orinis orino orinà orinàrem orinàreu orinàs orinàssem orinàsseu orinàssim orinàssiu orinàvem orinàveu orinés orinéssem orinésseu orinéssim orinéssiu oriní orín sept val v
mijar

orinc /oˈɾiŋ/ /oˈɾiŋk/ /uˈɾiŋ/ /uˈɾiŋk/ n masc
arinque

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
oriolo
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

ornar /orˈna/ /oɾˈna/ /oɾˈnaɾ/ /urˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orn orna ornada ornades ornam ornant ornar ornara ornaran ornarem ornaren ornares ornareu ornaria ornarien ornaries ornarà ornaràs ornaré ornaríem ornaríeu ornassen ornasses ornassin ornassis ornat ornats ornau ornava ornaven ornaves orne ornem ornen ornes ornessen ornesses ornessin ornessis orneu orni ornin ornis orno ornà ornàrem ornàreu ornàs ornàssem ornàsseu ornàssim ornàssiu ornàvem ornàveu ornés ornéssem ornésseu ornéssim ornéssiu orní sept val v
ornar

ornitologia /or.ni.to.ɫoˈʒi.a/ /oɾ.ni.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oɾ.ni.to.ɫoˈʒi.ə/ /ur.ni.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ornitologia
Branca de la zoologia que estudia els ocells.

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
ornitorrinco

ornitònim /oɾ.niˈtɔ.nim/ /ur.niˈtɔ.nim/ n masc
ornitónimo

orpiment /or.piˈmen/ /oɾ.piˈmen/ /oɾ.piˈment/ /ur.piˈmen/ n masc
auripigmento

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
orquestra

orquestrar /or.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾaɾ/ /oɾ.kəsˈtɾa/ /ur.kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orquestr orquestra orquestrada orquestrades orquestram orquestrant orquestrar orquestrara orquestraran orquestrarem orquestraren orquestrares orquestrareu orquestraria orquestrarien orquestraries orquestrarà orquestraràs orquestraré orquestraríem orquestraríeu orquestrassen orquestrasses orquestrassin orquestrassis orquestrat orquestrats orquestrau orquestrava orquestraven orquestraves orquestre orquestrem orquestren orquestres orquestressen orquestresses orquestressin orquestressis orquestreu orquestri orquestrin orquestris orquestro orquestrà orquestràrem orquestràreu orquestràs orquestràssem orquestràsseu orquestràssim orquestràssiu orquestràvem orquestràveu orquestrés orquestréssem orquestrésseu orquestréssim orquestréssiu orquestrí sept val v
orquestrar

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
orquídea

ortigar /or.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣaɾ/ /ur.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ortig ortiga ortigada ortigades ortigam ortigant ortigar ortigara ortigaran ortigarem ortigaren ortigares ortigareu ortigaria ortigarien ortigaries ortigarà ortigaràs ortigaré ortigaríem ortigaríeu ortigassen ortigasses ortigassin ortigassis ortigat ortigats ortigau ortigava ortigaven ortigaves ortigo ortigue ortiguem ortiguen ortigues ortiguessen ortiguesses ortiguessin ortiguessis ortigueu ortigui ortiguin ortiguis ortigués ortiguéssem ortiguésseu ortiguéssim ortiguéssiu ortiguí ortigà ortigàrem ortigàreu ortigàs ortigàssem ortigàsseu ortigàssim ortigàssiu ortigàvem ortigàveu sept val v
irritar
Punxar amb ortigues.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
ortodoxo
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
ortodoxo
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ n fem
ortodoxia

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ortografia

ortopràxia /oɾ.toˈpɾa.t͡ʃi.a/ /oɾ.toˈpɾa.ʃi.ə/ /ur.tuˈpɾa.ʃi.ə/ n fem
ortopraxia

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
ortorexia

ortostàtic /oɾ.tosˈta.tik/ /ur.tusˈta.tik/ adj masc
ortostático

orwel·lià /oɾ.we.ɫiˈa/ /oɾ.weɫ.ɫiˈa/ /oɾ.wəɫ.ɫiˈa/ /ur.wə.ɫiˈa/ /ur.wəɫ.ɫiˈa/ adj masc
orwelliano
(literatura) Corresponent o pertanyent a George Orwell o a la seva obra.
(per extensió, política) De caràcter totalitari i manipulant la informació, com el món imaginat per George Orwell.

orxata /oɾˈʃa.tə/ /urˈʃa.tə/ n fem
orchata

os /ˈos/ n masc
osso
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ n fem
chanfro

oscar /osˈka/ /osˈkaɾ/ /usˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ osc osca oscada oscades oscam oscant oscar oscara oscaran oscarem oscaren oscares oscareu oscaria oscarien oscaries oscarà oscaràs oscaré oscaríem oscaríeu oscassen oscasses oscassin oscassis oscat oscats oscau oscava oscaven oscaves osco oscà oscàrem oscàreu oscàs oscàssem oscàsseu oscàssim oscàssiu oscàvem oscàveu osque osquem osquen osques osquessen osquesses osquessin osquessis osqueu osqui osquin osquis osqués osquéssem osquésseu osquéssim osquéssiu osquí sept val v
chanfrar

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oscil oscil·la oscil·lada oscil·lades oscil·lam oscil·lant oscil·lar oscil·lara oscil·laran oscil·larem oscil·laren oscil·lares oscil·lareu oscil·laria oscil·larien oscil·laries oscil·larà oscil·laràs oscil·laré oscil·laríem oscil·laríeu oscil·lassen oscil·lasses oscil·lassin oscil·lassis oscil·lat oscil·lats oscil·lau oscil·lava oscil·laven oscil·laves oscil·le oscil·lem oscil·len oscil·les oscil·lessen oscil·lesses oscil·lessin oscil·lessis oscil·leu oscil·li oscil·lin oscil·lis oscil·lo oscil·là oscil·làrem oscil·làreu oscil·làs oscil·làssem oscil·làsseu oscil·làssim oscil·làssiu oscil·làvem oscil·làveu oscil·lés oscil·léssem oscil·lésseu oscil·léssim oscil·léssiu oscil·lí sept val v
oscilar
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
ósmio

osmòtic /ozˈmɔ.tik/ /uzˈmɔ.tik/ adj masc
osmótico

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
refém

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
ostentação

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ostent ostenta ostentada ostentades ostentam ostentant ostentar ostentara ostentaran ostentarem ostentaren ostentares ostentareu ostentaria ostentarien ostentaries ostentarà ostentaràs ostentaré ostentaríem ostentaríeu ostentassen ostentasses ostentassin ostentassis ostentat ostentats ostentau ostentava ostentaven ostentaves ostente ostentem ostenten ostentes ostentessen ostentesses ostentessin ostentessis ostenteu ostenti ostentin ostentis ostento ostentà ostentàrem ostentàreu ostentàs ostentàssem ostentàsseu ostentàssim ostentàssiu ostentàvem ostentàveu ostentés ostentéssem ostentésseu ostentéssim ostentéssiu ostentí sept val v
ostentar

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
ostr ostra

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
otite

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
otomano
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
otomano
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
otorrinolaringologia

otorinolaringòleg /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋˈɡɔ.ɫek/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ n masc
otorrinolaringologista

ou /ˈow/ n masc
ovo
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
ovo de Páscoa

ou ferrat n masc
ovo estrelado

ourensà /ow.ɾenˈsa/ /ow.ɾənˈsa/ adj masc
ourensano
Relatiu o pertanyent a Ourense, als seus habitants o la cultura.

ourensà /ow.ɾenˈsa/ /ow.ɾənˈsa/ n masc
ourensano
Individu d'Ourense.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
ovoide
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
ovoide
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
ovário

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
ovelha

ovoide /oˈvɔj.ðe/ /oˈvɔj.ðə/ /oˈβɔj.ðe/ /uˈvɔj.ðə/ /uˈβɔj.ðə/ adj
ovóide
Que té forma d'ou.

ovoscopi /o.vosˈkɔ.pi/ /o.βosˈkɔ.pi/ /u.vusˈkɔ.pi/ /u.βusˈkɔ.pi/ n masc
miragem

ovoscòpia /o.vosˈkɔ.pi.a/ /o.vosˈkɔ.pi.ə/ /o.βosˈkɔ.pi.a/ /u.vusˈkɔ.pi.ə/ /u.βusˈkɔ.pi.ə/ n fem
ovoscopia

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ovul ovula ovulada ovulades ovulam ovulant ovular ovulara ovularan ovularem ovularen ovulares ovulareu ovularia ovularien ovularies ovularà ovularàs ovularé ovularíem ovularíeu ovulassen ovulasses ovulassin ovulassis ovulat ovulats ovulau ovulava ovulaven ovulaves ovule ovulem ovulen ovules ovulessen ovulesses ovulessin ovulessis ovuleu ovuli ovulin ovulis ovulo ovulà ovulàrem ovulàreu ovulàs ovulàssem ovulàsseu ovulàssim ovulàssiu ovulàvem ovulàveu ovulés ovuléssem ovulésseu ovuléssim ovuléssiu ovulí sept val v
ovular
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

ovàric /oˈva.ɾik/ /oˈβa.ɾik/ /uˈva.ɾik/ /uˈβa.ɾik/ adj masc
ovárico

oxidar /ok.siˈða/ /ok.siˈðaɾ/ /uk.siˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oxid oxida oxidada oxidades oxidam oxidant oxidar oxidara oxidaran oxidarem oxidaren oxidares oxidareu oxidaria oxidarien oxidaries oxidarà oxidaràs oxidaré oxidaríem oxidaríeu oxidassen oxidasses oxidassin oxidassis oxidat oxidats oxidau oxidava oxidaven oxidaves oxide oxidem oxiden oxides oxidessen oxidesses oxidessin oxidessis oxideu oxidi oxidin oxidis oxido oxidà oxidàrem oxidàreu oxidàs oxidàssem oxidàsseu oxidàssim oxidàssiu oxidàvem oxidàveu oxidés oxidéssem oxidésseu oxidéssim oxidéssiu oxidí sept val v
oxidar

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
oxigénio oxigênio

oxigenar /ok.si.d͡ʒeˈna/ /ok.si.d͡ʒeˈnaɾ/ /ok.si.ʒeˈna/ /ok.si.ʒəˈna/ /uk.si.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oxigena oxigenada oxigenades oxigenam oxigenant oxigenar oxigenara oxigenaran oxigenarem oxigenaren oxigenares oxigenareu oxigenaria oxigenarien oxigenaries oxigenarà oxigenaràs oxigenaré oxigenaríem oxigenaríeu oxigenassen oxigenasses oxigenassin oxigenassis oxigenat oxigenats oxigenau oxigenava oxigenaven oxigenaves oxigene oxigenem oxigenen oxigenes oxigenessen oxigenesses oxigenessin oxigenessis oxigeneu oxigeni oxigenin oxigenis oxigeno oxigenà oxigenàrem oxigenàreu oxigenàs oxigenàssem oxigenàsseu oxigenàssim oxigenàssiu oxigenàvem oxigenàveu oxigenés oxigenéssem oxigenésseu oxigenéssim oxigenéssiu oxigení oxigèn sept val v
oxigenar

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
oxímoro

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
ozônio

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
audição
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
pão
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de motlle n masc
pão de forma

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
paciente
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
paciente

pacientment /pa.siˌemˈmen/ /pa.siˌemˈment/ /pə.siˌemˈmen/ /pə.siˌemˈment/ adv
pacientemente

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
pacifismo

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
paciência
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.
(no comptable) Espera, aguant, lentitud, tardança, patxorra, assossec.

pacte /ˈpak.te/ /ˈpak.tə/ n masc
pacto

pacíficament /paˌsi.fi.kaˈmen/ /paˌsi.fi.kaˈment/ /pəˌsi.fi.kəˈmen/ /pəˌsi.fi.kəˈment/ adv
pacificamente

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
padrasto
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
madrinha

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
padrinho
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
frigideira
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.
paelha
Plat d'arròs cuinat a la paella.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
pagamento

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pag paga pagada pagades pagam pagant pagar pagara pagaran pagarem pagaren pagares pagareu pagaria pagarien pagaries pagarà pagaràs pagaré pagaríem pagaríeu pagassen pagasses pagassin pagassis pagat pagats pagau pagava pagaven pagaves pago pague paguem paguen pagues paguessen paguesses paguessin paguessis pagueu pagui paguin paguis pagués paguéssem paguésseu paguéssim paguéssiu paguí pagà pagàrem pagàreu pagàs pagàssem pagàsseu pagàssim pagàssiu pagàvem pagàveu sept val v
pagar

paginar /pa.d͡ʒiˈna/ /pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /pa.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pagina paginada paginades paginam paginant paginar paginara paginaran paginarem paginaren paginares paginareu paginaria paginarien paginaries paginarà paginaràs paginaré paginaríem paginaríeu paginassen paginasses paginassin paginassis paginat paginats paginau paginava paginaven paginaves pagine paginem paginen pagines paginessen paginesses paginessin paginessis pagineu pagini paginin paginis pagino paginà paginàrem paginàreu paginàs paginàssem paginàsseu paginàssim paginàssiu paginàvem paginàveu paginés paginéssem paginésseu paginéssim paginéssiu paginí pagín sept val v
paginar

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
paisagem

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
paquistanês
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
paquistanês
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pal /ˈpaɫ/ n masc
poste
Peça allargada de fusta que es planta a terra com a suport d’alguna cosa.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
raquete
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
(pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ n masc
céu da boca
Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
Sentit del gust

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
alavanca

palatalitzar /pa.ɫa.ta.ɫiˈd͡za/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈza/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɫə.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palatalitz palatalitza palatalitzada palatalitzades palatalitzam palatalitzant palatalitzar palatalitzara palatalitzaran palatalitzarem palatalitzaren palatalitzares palatalitzareu palatalitzaria palatalitzarien palatalitzaries palatalitzarà palatalitzaràs palatalitzaré palatalitzaríem palatalitzaríeu palatalitzassen palatalitzasses palatalitzassin palatalitzassis palatalitzat palatalitzats palatalitzau palatalitzava palatalitzaven palatalitzaves palatalitze palatalitzem palatalitzen palatalitzes palatalitzessen palatalitzesses palatalitzessin palatalitzessis palatalitzeu palatalitzi palatalitzin palatalitzis palatalitzo palatalitzà palatalitzàrem palatalitzàreu palatalitzàs palatalitzàssem palatalitzàsseu palatalitzàssim palatalitzàssiu palatalitzàvem palatalitzàveu palatalitzés palatalitzéssem palatalitzésseu palatalitzéssim palatalitzéssiu palatalitzí sept val v
palatalizar

palau n masc
palácio

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palege palegem palegen paleges palegessen palegesses palegessin palegessis palegeu palegi palegin palegis palegés palegéssem palegésseu palegéssim palegéssiu palegí paleig paleja palejada palejades palejam palejant palejar palejara palejaran palejarem palejaren palejares palejareu palejaria palejarien palejaries palejarà palejaràs palejaré palejaríem palejaríeu palejassen palejasses palejassin palejassis palejat palejats palejau palejava palejaven palejaves palejo palejà palejàrem palejàreu palejàs palejàssem palejàsseu palejàssim palejàssiu palejàvem palejàveu sept val v
padejar
Treballar amb la pala.

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
paleografia

paleolític /pa.ɫe.oˈɫi.tik/ /pə.ɫe.uˈɫi.tik/ adj masc
paleolítico

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
palete
Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n fem
trolha
(construcció) Eina consistent en una planxa triangular amb un mànec que permet treballar i aplicar una mescla de construcció com morter, ciment, etc.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
pedreiro
Mestre obrer de la construcció.

pali /ˈpa.li/ n masc
páli
Llengua indoària, usada en els llibres canònics del budisme theravada.

palimpsest /pa.ɫimˈsest/ /pə.ɫimˈsest/ n masc
palimpsesto
Document, normalment de pergamí, escrit, esborrat i tornat a ser escrit.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
palha

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
palheiro meda

pallissa /paˈʎi.sa/ /pəˈji.sə/ /pəˈʎi.sə/ n fem
sova
Palissa, gran quantitat de cops de pal o d'altra mena rebuts fruit d'una agressió.

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
palma
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
palmeira palma
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
paládio

pal·liatiu /pa.ɫi.aˈtiw/ /paɫ.ɫi.aˈtiw/ /pə.ɫi.əˈtiw/ /pəɫ.ɫi.əˈtiw/ adj masc
paliativo

pam /ˈpam/ n masc
espaço gerado
Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
panaceia

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ adj masc
panamenho
Relatiu o pertanyent al Panamà.

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ n masc
panamenho
Persona que habita o és originària del Panamà.

pancreàtic /paŋ.kɾeˈa.tik/ adj masc
pancreático

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
panda

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
pandeiro

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
pandemia

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandémico

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ panegírica panegírics adj masc
panegírico
Pertanyent a l'oració homònima.

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ n masc
panegírico
Oració retòrica en alabança d'algú.
lloança

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
barata

panificar /pa.ni.fiˈka/ /pa.ni.fiˈkaɾ/ /pə.ni.fiˈka/ /pə.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ panific panifica panificada panificades panificam panificant panificar panificara panificaran panificarem panificaren panificares panificareu panificaria panificarien panificaries panificarà panificaràs panificaré panificaríem panificaríeu panificassen panificasses panificassin panificassis panificat panificats panificau panificava panificaven panificaves panifico panificà panificàrem panificàreu panificàs panificàssem panificàsseu panificàssim panificàssiu panificàvem panificàveu panifique panifiquem panifiquen panifiques panifiquessen panifiquesses panifiquessin panifiquessis panifiqueu panifiqui panifiquin panifiquis panifiqués panifiquéssem panifiquésseu panifiquéssim panifiquéssiu panifiquí sept val v
panificar

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
uva passa
Gra de raïm dessecat al sol.

pansit /panˈsit/ /pənˈsit/ adj masc
murcho

pantagruèlic /pan.ta.ɣɾuˈɛ.ɫik/ /pən.tə.ɣɾuˈɛ.ɫik/ adj masc
pantagruélico

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
ecrã tela
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
calças

panteix /panˈtaјʃ/ /pənˈtɛʃ/ n masc
ofego

panteixar /pan.tejˈʃa/ /pan.tejˈʃaɾ/ /pan.teˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) panteix panteixa panteixada panteixades panteixam panteixant panteixar panteixaran panteixarem panteixaren panteixares panteixareu panteixaria panteixarien panteixaries panteixarà panteixaràs panteixaré panteixaríem panteixaríeu panteixassen panteixasses panteixassin panteixassis panteixat panteixats panteixau panteixava panteixaven panteixaves panteixem panteixen panteixes panteixessen panteixesses panteixessin panteixessis panteixeu panteixi panteixin panteixis panteixo panteixà panteixàrem panteixàreu panteixàs panteixàssem panteixàsseu panteixàssim panteixàssiu panteixàvem panteixàveu panteixés panteixéssem panteixésseu panteixéssim panteixéssiu panteixí sept v
arfar

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ n masc
panteão

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
pântano

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
pantógrafo

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
barriga
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
panturrilha

pany n masc
fechadura
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

papa /ˈpa.pa/ n masc
papa
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
borboleta mariposa
Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
carrapato
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.

papat /paˈpat/ /pəˈpat/ n masc
papado

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
papel
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
rol, actuació

paper higiènic n masc
papel higiénico papel higiênico

paperassa /pa.peˈɾa.sa/ /pə.pəˈɾa.sə/ n fem
papelada

papessa /paˈpe.sa/ /pəˈpə.sə/ /pəˈpɛ.sə/ n fem
papisa

papiament /pa.pi.aˈmen/ /pa.pi.aˈment/ /pə.pi.əˈmen/ /pə.pi.əˈment/ n masc
papiamento

papil·la /paˈpi.ɫa/ /paˈpiɫ.ɫa/ /pəˈpi.ɫə/ /pəˈpiɫ.ɫə/ n fem
papila

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
papiro

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
origâmi

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ n masc
ceceio

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ papissotege papissotegem papissotegen papissoteges papissotegessen papissotegesses papissotegessin papissotegessis papissotegeu papissotegi papissotegin papissotegis papissotegés papissotegéssem papissotegésseu papissotegéssim papissotegéssiu papissotegí papissoteig papissoteja papissotejada papissotejades papissotejam papissotejant papissotejar papissotejara papissotejaran papissotejarem papissotejaren papissotejares papissotejareu papissotejaria papissotejarien papissotejaries papissotejarà papissotejaràs papissotejaré papissotejaríem papissotejaríeu papissotejassen papissotejasses papissotejassin papissotejassis papissotejat papissotejats papissotejau papissotejava papissotejaven papissotejaves papissotejo papissotejà papissotejàrem papissotejàreu papissotejàs papissotejàssem papissotejàsseu papissotejàssim papissotejàssiu papissotejàvem papissotejàveu sept val v
cecear

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
pacote
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

paracaigudisme /ˌpa.ɾa.kaj.ɣuˈðiz.me/ /ˌpa.ɾə.kəj.ɣuˈðiz.mə/ n masc
paraquedismo

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
parada
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ n masc
paradigma

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
paradoxo

paradoxal /pa.ɾa.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðukˈsaɫ/ adj
paradoxal

paradoxalment /pa.ɾa.ðokˌsaɫˈmen/ /pa.ɾa.ðokˌsaɫˈment/ /pə.ɾə.ðokˌsaɫˈment/ /pə.ɾə.ðukˌsaɫˈmen/ adv
paradoxalmente

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
paraíso céu

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
para-lama guarda-lamas

parafrasejar /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒa/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈd͡ʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parafrasege parafrasegem parafrasegen parafraseges parafrasegessen parafrasegesses parafrasegessin parafrasegessis parafrasegeu parafrasegi parafrasegin parafrasegis parafrasegés parafrasegéssem parafrasegésseu parafrasegéssim parafrasegéssiu parafrasegí parafraseig parafraseja parafrasejada parafrasejades parafrasejam parafrasejant parafrasejar parafrasejara parafrasejaran parafrasejarem parafrasejaren parafrasejares parafrasejareu parafrasejaria parafrasejarien parafrasejaries parafrasejarà parafrasejaràs parafrasejaré parafrasejaríem parafrasejaríeu parafrasejassen parafrasejasses parafrasejassin parafrasejassis parafrasejat parafrasejats parafrasejau parafrasejava parafrasejaven parafrasejaves parafrasejo parafrasejà parafrasejàrem parafrasejàreu parafrasejàs parafrasejàssem parafrasejàsseu parafrasejàssim parafrasejàssiu parafrasejàvem parafrasejàveu sept val v
parafrasear

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ adj masc
paraguaio
Relatiu o pertanyent al Paraguai.

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ n masc
paraguaio
Persona que habita o és originària del Paraguai.

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
guarda-chuva

paralitzar /pa.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫiˈza/ /pa.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paralitz paralitza paralitzada paralitzades paralitzam paralitzant paralitzar paralitzara paralitzaran paralitzarem paralitzaren paralitzares paralitzareu paralitzaria paralitzarien paralitzaries paralitzarà paralitzaràs paralitzaré paralitzaríem paralitzaríeu paralitzassen paralitzasses paralitzassin paralitzassis paralitzat paralitzats paralitzau paralitzava paralitzaven paralitzaves paralitze paralitzem paralitzen paralitzes paralitzessen paralitzesses paralitzessin paralitzessis paralitzeu paralitzi paralitzin paralitzis paralitzo paralitzà paralitzàrem paralitzàreu paralitzàs paralitzàssem paralitzàsseu paralitzàssim paralitzàssiu paralitzàvem paralitzàveu paralitzés paralitzéssem paralitzésseu paralitzéssim paralitzéssiu paralitzí sept val v
entorpecer

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ n fem
paralaxe

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
paralelo

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ n masc
paralelogramo

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ adj
organização/força/exército paramilitar

paranimf /pa.ɾaˈniɱf/ /pə.ɾəˈniɱf/ n masc
paraninfo
Saló d'actes acadèmics en algunes universitats.

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
paraplegia

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ par para parada parades param parant parar parara pararan pararem pararen parares parareu pararia pararien pararies pararà pararàs pararé pararíem pararíeu parassen parasses parassin parassis parat parats parau parava paraven paraves pare parem paren pares paressen paresses paressin paressis pareu pari parin paris paro parà paràrem paràreu paràs paràssem paràsseu paràssim paràssiu paràvem paràveu parés paréssem parésseu paréssim paréssiu parí sept val v
parar
Aturar una cosa perquè no avanci.

parar de v
parar de

parasitar /pa.ɾa.ziˈta/ /pa.ɾa.ziˈtaɾ/ /pə.ɾə.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parasit parasita parasitada parasitades parasitam parasitant parasitar parasitara parasitaran parasitarem parasitaren parasitares parasitareu parasitaria parasitarien parasitaries parasitarà parasitaràs parasitaré parasitaríem parasitaríeu parasitassen parasitasses parasitassin parasitassis parasitat parasitats parasitau parasitava parasitaven parasitaves parasite parasitem parasiten parasites parasitessen parasitesses parasitessin parasitessis parasiteu parasiti parasitin parasitis parasito parasità parasitàrem parasitàreu parasitàs parasitàssem parasitàsseu parasitàssim parasitàssiu parasitàvem parasitàveu parasités parasitéssem parasitésseu parasitéssim parasitéssiu parasití sept val v
parasitar

parasíntesi /ˌpa.ɾaˈsin.te.zi/ /ˌpa.ɾəˈsin.tə.zi/ n fem
parassíntese

paratiroïdal /pa.ɾa.ti.ɾo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.ti.ɾo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
paratireoide

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
palavra vocábulo
Allò que es diu.

parc /ˈpark/ n masc
parque
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic n masc
parque temático

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
parcial

parcialment /par.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈment/ /pər.siˌaɫˈmen/ /pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
parcialmente

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
pardal
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
pai
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ parella parells adj masc
parelho
Dos semblants o iguals.
par
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
alguns
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.

parell mínim n masc
par mínimo

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
casal
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
par
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parells /paˈɾeʎs/ /paˈɾeʎʃ/ /pəˈɾəʎs/ /pəˈɾɛjs/ /pəˈɾɛʎs/ adj masc
pares
Forma plural de parell.

paremiologia /pə.ɾə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
paremiologia

parenostre /ˌpa.ɾeˈnɔs.tɾe/ /ˌpa.ɾəˈnɔs.tɾə/ n masc
pai-nosso

parental /pa.ɾenˈtaɫ/ /pə.ɾənˈtaɫ/ adj
parental

parenteral /pa.ɾen.teˈɾaɫ/ /pə.ɾən.təˈɾaɫ/ adj
parenteral

pareo /paˈɾe.o/ /paˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.u/ n masc
canga

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
pais
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
parede
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ bal n-occ occ pareix pareixen pareixes pareixi pareixin pareixis pareixo paresc paresqui paresquin paresquis paria parida parides parien paries pariguem parigueu parim parint parir parira pariran parirem pariren parires parireu pariria paririen pariries parirà pariràs pariré pariríem pariríeu parisc parisca parisquen parisques parissen parisses parissin parissis parit parits pariu parix parixen parixes parixo parí paríem paríeu parírem paríreu parís paríssem parísseu paríssim paríssiu sept val v
dar à luz

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ adj masc
parisiense
Relatiu o pertanyent a París.

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ n masc
parisiense
Persona que habita o és originària de París.

parkour /parˈkur/ n masc
parkour parcur

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
fala

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlamento
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ adj masc
parlamentar
Relatiu o pertanyent a un parlament.

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ adj
falante

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parl parla parlada parlades parlam parlant parlar parlara parlaran parlarem parlaren parlares parlareu parlaria parlarien parlaries parlarà parlaràs parlaré parlaríem parlaríeu parlassen parlasses parlassin parlassis parlat parlats parlau parlava parlaven parlaves parle parlem parlen parles parlessen parlesses parlessin parlessis parleu parli parlin parlis parlo parlà parlàrem parlàreu parlàs parlàssem parlàsseu parlàssim parlàssiu parlàvem parlàveu parlés parléssem parlésseu parléssim parléssiu parlí sept val v
falar
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parmesà /paɾ.meˈza/ adj masc
parmesão
Relatiu o pertanyent a Parma.

parmesà /paɾ.meˈza/ n masc
parmesão
Persona que habita o és originària de Parma.
Tipus de formatge de llet de vaca fabricat a Parma.

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parodia parodiada parodiades parodiam parodiant parodiar parodiara parodiaran parodiarem parodiaren parodiares parodiareu parodiaria parodiarien parodiaries parodiarà parodiaràs parodiaré parodiaríem parodiaríeu parodiassen parodiasses parodiassin parodiassis parodiat parodiats parodiau parodiava parodiaven parodiaves parodie parodiem parodien parodies parodiessen parodiesses parodiessin parodiessis parodieu parodii parodio parodià parodiàrem parodiàreu parodiàs parodiàssem parodiàsseu parodiàssim parodiàssiu parodiàvem parodiàveu parodiés parodiéssem parodiésseu parodiéssim parodiéssiu parodií parodiï parodiïn parodiïs sept val v
parodiar

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
pálpebra

parra /ˈpa.ra/ /ˈpa.rə/ n fem
parra

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ adj
paroquial

parrup /paˈrup/ /pəˈrup/ n masc
arrulho
Cant del colom, de la tórtora i d’altres colúmbids.

parrupar /pa.ruˈpa/ /pa.ruˈpaɾ/ /pə.ruˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ parrupa parrupada parrupades parrupant parrupar parrupara parruparan parruparem parruparen parrupares parrupareu parruparia parruparien parruparies parruparà parruparàs parruparé parruparíem parruparíeu parrupassen parrupasses parrupat parrupats parrupava parrupaven parrupaves parrupe parrupem parrupen parrupes parrupessen parrupesses parrupessin parrupessis parrupeu parrupi parrupin parrupis parrupo parrupà parrupàrem parrupàreu parrupàssem parrupàsseu parrupàvem parrupàveu parrupés parrupéssem parrupésseu parrupéssim parrupéssiu parrupí sept val val (1) v
arrulhar

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
paróquia freguesia

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
parcimônia

part n fem
parte
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
parto
Acte de donar a llum a un infant.

part interessada n fem
parte interessada

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
participação

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
participante
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
participante
Individu que participa en alguna cosa.

particular /paɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /pər.ti.kuˈɫar/ /pəɾ.ti.kuˈɫa/ adj
específico

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ bal n-occ occ parteix parteixen parteixes parteixi parteixin parteixis parteixo partesc partesqui partesquin partesquis partia partida partides partien parties partiguem partigueu partim partint partir partira partiran partirem partiren partires partireu partiria partirien partiries partirà partiràs partiré partiríem partiríeu partisc partisca partisquen partisques partissen partisses partissin partissis partit partits partiu partix partixen partixes partixo partí partíem partíeu partírem partíreu partís partíssem partísseu partíssim partíssiu sept val v
partir
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.

partisà /paɾ.tiˈza/ /pər.tiˈza/ adj masc
partisano
Relatiu o pertanyent als partisans.

partisà /paɾ.tiˈza/ /pər.tiˈza/ n masc
partisano
Membre d'un grup guerriller organitzat contra una ocupació estrangera o contra l'autoritat constituïda.

partit /paɾˈtit/ n masc
partido
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
partida
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
partitura

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
partícula

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
parábola

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
parágrafo

paràlisi cerebral n fem
paralisia cerebral

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
parâmetro

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
parasita
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
parêntese

paròdia n masc
paródia

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ adj masc
parônimo

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ n masc
parónimo

paròsmia /paˈɾɔz.mi.a/ /pəˈɾɔz.mi.ə/ n fem
parosmia

pas n masc
passo
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
pascal

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
passo
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
corredor
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
passaporte

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pas passa passada passades passam passant passar passara passaran passarem passaren passares passareu passaria passarien passaries passarà passaràs passaré passaríem passaríeu passassen passasses passassin passassis passat passats passau passava passaven passaves passe passem passen passes passessen passesses passessin passessis passeu passi passin passis passo passà passàrem passàreu passàs passàssem passàsseu passàssim passàssiu passàvem passàveu passés passéssem passésseu passéssim passéssiu passí sept val v
passar
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
passado

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
passatempo

passatge /paˈsa.d͡ʒe/ /pəˈsa.d͡ʒə/ n masc
passagem
Total dels passatgers d'un vehicle, en especial en les embarcacions.

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ n masc
passageira
Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
caminhada
Acte de passejar.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ passege passegem passegen passeges passegessen passegesses passegessin passegessis passegeu passegi passegin passegis passegés passegéssem passegésseu passegéssim passegéssiu passegí passeig passeja passejada passejades passejam passejant passejar passejara passejaran passejarem passejaren passejares passejareu passejaria passejarien passejaries passejarà passejaràs passejaré passejaríem passejaríeu passejassen passejasses passejassin passejassis passejat passejats passejau passejava passejaven passejaves passejo passejà passejàrem passejàreu passejàs passejàssem passejàsseu passejàssim passejàssiu passejàvem passejàveu sept val v
passear
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
passivo

passivament /paˌsi.vaˈment/ /paˌsi.βaˈmen/ /pəˌsi.vəˈmen/ /pəˌsi.vəˈment/ /pəˌsi.βəˈmen/ adv
passivamente

passivitat n fem
passividade

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
paixão ardor

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
massa

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
cenoura
Arrel comestible de la planta anterior.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ n fem
amassadeira
Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pasteuritzar /pas.tew.ɾiˈd͡za/ /pas.tew.ɾiˈza/ /pas.tew.ɾiˈzaɾ/ /pəs.təw.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pasteuritz pasteuritza pasteuritzada pasteuritzades pasteuritzam pasteuritzant pasteuritzar pasteuritzara pasteuritzaran pasteuritzarem pasteuritzaren pasteuritzares pasteuritzareu pasteuritzaria pasteuritzarien pasteuritzaries pasteuritzarà pasteuritzaràs pasteuritzaré pasteuritzaríem pasteuritzaríeu pasteuritzassen pasteuritzasses pasteuritzassin pasteuritzassis pasteuritzat pasteuritzats pasteuritzau pasteuritzava pasteuritzaven pasteuritzaves pasteuritze pasteuritzem pasteuritzen pasteuritzes pasteuritzessen pasteuritzesses pasteuritzessin pasteuritzessis pasteuritzeu pasteuritzi pasteuritzin pasteuritzis pasteuritzo pasteuritzà pasteuritzàrem pasteuritzàreu pasteuritzàs pasteuritzàssem pasteuritzàsseu pasteuritzàssim pasteuritzàssiu pasteuritzàvem pasteuritzàveu pasteuritzés pasteuritzéssem pasteuritzésseu pasteuritzéssim pasteuritzéssiu pasteuritzí sept val v
pasteurizar

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
pílula
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastisseria /pas.ti.seˈɾi.a/ /pəs.ti.səˈɾi.ə/ n fem
pastelaria

pastitx /pasˈtit͡ʃ/ /pəsˈtit͡ʃ/ n masc
pastiche

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
pastor
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pastur pastura pasturada pasturades pasturam pasturant pasturar pasturara pasturaran pasturarem pasturaren pasturares pasturareu pasturaria pasturarien pasturaries pasturarà pasturaràs pasturaré pasturaríem pasturaríeu pasturassen pasturasses pasturassin pasturassis pasturat pasturats pasturau pasturava pasturaven pasturaves pasture pasturem pasturen pastures pasturessen pasturesses pasturessin pasturessis pastureu pasturi pasturin pasturis pasturo pasturà pasturàrem pasturàreu pasturàs pasturàssem pasturàsseu pasturàssim pasturàssiu pasturàvem pasturàveu pasturés pasturéssem pasturésseu pasturéssim pasturéssiu pasturí sept val v
pastar

pastís /pasˈtis/ n masc
bolo
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
batata

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
patena pátena

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
patente
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
patente
Llicència administrativa per a exercir una activitat.
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patentar /pa.tenˈta/ /pa.tenˈtaɾ/ /pə.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patent patenta patentada patentades patentam patentant patentar patentara patentaran patentarem patentaren patentares patentareu patentaria patentarien patentaries patentarà patentaràs patentaré patentaríem patentaríeu patentassen patentasses patentassin patentassis patentat patentats patentau patentava patentaven patentaves patente patentem patenten patentes patentessen patentesses patentessin patentessis patenteu patenti patentin patentis patento patentà patentàrem patentàreu patentàs patentàssem patentàsseu patentàssim patentàssiu patentàvem patentàveu patentés patentéssem patentésseu patentéssim patentéssiu patentí sept val v
patentear

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ paterna paterns adj masc
paterno
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
pajem

pati /ˈpa.ti/ n masc
pátio

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
sofrimento

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patina patinada patinades patinam patinant patinar patinara patinaran patinarem patinaren patinares patinareu patinaria patinarien patinaries patinarà patinaràs patinaré patinaríem patinaríeu patinassen patinasses patinassin patinassis patinat patinats patinau patinava patinaven patinaves patine patinem patinen patines patinessen patinesses patinessin patinessis patineu patini patinin patinis patino patinà patinàrem patinàreu patinàs patinàssem patinàsseu patinàssim patinàssiu patinàvem patinàveu patinés patinéssem patinésseu patinéssim patinéssiu patiní patín sept val v
patinar
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinatge /pa.tiˈna.d͡ʒe/ /pə.tiˈna.d͡ʒə/ n masc
patinagem

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
trotineta patinete

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ bal n-occ occ pateix pateixen pateixes pateixi pateixin pateixis pateixo patesc patesqui patesquin patesquis patia patida patides patien paties patiguem patigueu patim patint patir patira patiran patirem patiren patires patireu patiria patirien patiries patirà patiràs patiré patiríem patiríeu patisc patisca patisquen patisques patissen patisses patissin patissis patit patits patiu patix patixen patixes patixo patí patíem patíeu patírem patíreu patís patíssem patísseu patíssim patíssiu sept val v
sofrer
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ patògena adj masc
patógeno

patologia /pa.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /pa.to.ɫoˈʒi.a/ /pə.to.ɫoˈʒi.ə/ /pə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
patologia

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
patriarca

patriarcat /pa.tɾi.aɾˈkat/ /pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
patriarcado
(sociologia) Organització social que dóna la màxima autoritat social i política al pare.

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
património
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patriòticament /pa.tɾiˌɔ.ti.kaˈmen/ /pa.tɾiˌɔ.ti.kaˈment/ /pə.tɾiˌɔ.ti.kəˈmen/ /pə.tɾiˌɔ.ti.kəˈment/ adv
patrioticamente

patrulla /paˈtɾu.ʎa/ /pəˈtɾu.ʎə/ n fem
patrulha

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patrull patrulla patrullada patrullades patrullam patrullant patrullar patrullara patrullaran patrullarem patrullaren patrullares patrullareu patrullaria patrullarien patrullaries patrullarà patrullaràs patrullaré patrullaríem patrullaríeu patrullassen patrullasses patrullassin patrullassis patrullat patrullats patrullau patrullava patrullaven patrullaves patrulle patrullem patrullen patrulles patrullessen patrullesses patrullessin patrullessis patrulleu patrulli patrullin patrullis patrullo patrullà patrullàrem patrullàreu patrullàs patrullàssem patrullàsseu patrullàssim patrullàssiu patrullàvem patrullàveu patrullés patrulléssem patrullésseu patrulléssim patrulléssiu patrullí sept val v
patrulhar

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ adj masc
patético

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
patim

patí de gel n masc
patim de gelo

patí de rodes n masc
patim

pau n fem
paz
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
pausa

pausar /pawˈza/ /pawˈzaɾ/ /pəwˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pausa pausada pausades pausant pausar pausara pausaran pausarem pausaren pausares pausareu pausaria pausarien pausaries pausarà pausaràs pausaré pausaríem pausaríeu pausassen pausasses pausat pausats pausava pausaven pausaves pause pausem pausen pauses pausessen pausesses pausessin pausessis pauseu pausi pausin pausis pauso pausà pausàrem pausàreu pausàssem pausàsseu pausàvem pausàveu pausés pauséssem pausésseu pauséssim pauséssiu pausí val val (1) v
pausar
(intransitiu, especialment música) Fer una pausa.
(transitiu) Posar pausa.

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
pavilhão
Construcció aïllada en un pati, un jardí, o que destaca d’altres construccions.
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ n masc
pavimento

país /paˈis/ n masc
país
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
Territori propi d'una ètnia determinada.

paó /paˈo/ n masc
pavão pavão real

pe /ˈpe/ n fem
pê
Lletra p/P.

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
portagem

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
pimenta pimenta-do-reino

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
pimento pimentão
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ adj masc
pecador

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pec peca pecada pecades pecam pecant pecar pecara pecaran pecarem pecaren pecares pecareu pecaria pecarien pecaries pecarà pecaràs pecaré pecaríem pecaríeu pecassen pecasses pecassin pecassis pecat pecats pecau pecava pecaven pecaves peco pecà pecàrem pecàreu pecàs pecàssem pecàsseu pecàssim pecàssiu pecàvem pecàveu peque pequem pequen peques pequessen pequesses pequessin pequessis pequeu pequi pequin pequis pequés pequéssem pequésseu pequéssim pequéssiu pequí sept val v
pecar
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
pecado

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
esquisito

pecíol /peˈsi.oɫ/ /pəˈsi.oɫ/ /pəˈsi.uɫ/ n masc
pecíolo

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
pedagogia

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
pedal

pedaç /peˈðas/ n masc
remendo
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
pedestal

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ n masc
pediatra

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
pediatria

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
pedra
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
moela
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
pedreira

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peg pega pegada pegades pegam pegant pegar pegara pegaran pegarem pegaren pegares pegareu pegaria pegarien pegaries pegarà pegaràs pegaré pegaríem pegaríeu pegassen pegasses pegassin pegassis pegat pegats pegau pegava pegaven pegaves pego pegue peguem peguen pegues peguessen peguesses peguessin peguessis pegueu pegui peguin peguis pegués peguéssem peguésseu peguéssim peguéssiu peguí pegà pegàrem pegàreu pegàs pegàssem pegàsseu pegàssim pegàssiu pegàvem pegàveu sept val v
golpear
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
peixe
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ n masc
peixeiro

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
pelar descascar

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
bater punheta

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
peregrino
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
pelicano

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
pele
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

peltre /ˈpɛɫ.tɾe/ /ˈpɛɫ.tɾə/ n masc
peltre

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
filme
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
pênalti
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penalitzar /pe.na.ɫiˈd͡za/ /pe.na.ɫiˈza/ /pe.na.ɫiˈzaɾ/ /pə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penalitz penalitza penalitzada penalitzades penalitzam penalitzant penalitzar penalitzara penalitzaran penalitzarem penalitzaren penalitzares penalitzareu penalitzaria penalitzarien penalitzaries penalitzarà penalitzaràs penalitzaré penalitzaríem penalitzaríeu penalitzassen penalitzasses penalitzassin penalitzassis penalitzat penalitzats penalitzau penalitzava penalitzaven penalitzaves penalitze penalitzem penalitzen penalitzes penalitzessen penalitzesses penalitzessin penalitzessis penalitzeu penalitzi penalitzin penalitzis penalitzo penalitzà penalitzàrem penalitzàreu penalitzàs penalitzàssem penalitzàsseu penalitzàssim penalitzàssiu penalitzàvem penalitzàveu penalitzés penalitzéssem penalitzésseu penalitzéssim penalitzéssiu penalitzí sept val v
penalizar
(esports) Imposar una penalització que comporta un desavantatge per haver comès una falta reglamentària.

pendent /penˈden/ /penˈdent/ /pənˈden/ /pənˈdent/ adj
pendente

pendular /pen.duˈɫa/ /pen.duˈɫaɾ/ /pen.duˈɫaɾ/ /pən.duˈɫa/ /pən.duˈɫar/ adj
pendular

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
arrependimento

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ bal n-occ occ penedeix penedeixen penedeixes penedeixi penedeixin penedeixis penedeixo peneden penedesc penedesqui penedesquin penedesquis penedi penedia penedida penedides penedien penedies penediguem penedigueu penedim penedin penedint penedir penedira penediran penedirem penediren penedires penedireu penediria penedirien penediries penedirà penediràs penediré penediríem penediríeu penedis penedisc penedisca penedisquen penedisques penedissen penedisses penedissin penedissis penedit penedits penediu penedix penedixen penedixes penedixo penedí penedíem penedíeu penedírem penedíreu penedís penedíssem penedísseu penedíssim penedíssiu penet penets sept val v
arrepender-se

penell /peˈneʎ/ n masc
cata-vento

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
frieira

penetració /pe.ne.tɾa.siˈo/ /pə.nə.tɾə.siˈo/ n fem
penetração
(voleibol) Acció de joc d'un saguer consistent a desplaçar-se momentàniament a la zona d'atac per fer de col·locador, de manera que tots els davanters puguin fer d'atacants.

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penetr penetra penetrada penetrades penetram penetrant penetrar penetrara penetraran penetrarem penetraren penetrares penetrareu penetraria penetrarien penetraries penetrarà penetraràs penetraré penetraríem penetraríeu penetrassen penetrasses penetrassin penetrassis penetrat penetrats penetrau penetrava penetraven penetraves penetre penetrem penetren penetres penetressen penetresses penetressin penetressis penetreu penetri penetrin penetris penetro penetrà penetràrem penetràreu penetràs penetràssem penetràsseu penetràssim penetràssiu penetràvem penetràveu penetrés penetréssem penetrésseu penetréssim penetréssiu penetrí sept val v
penetrar introduzir-se

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ n masc
penny

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
penicilina

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
pénis pênis

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penge pengem pengen penges pengessen pengesses pengessin pengessis pengeu pengi pengin pengis pengés pengéssem pengésseu pengéssim pengéssiu pengí penj penja penjada penjades penjam penjant penjar penjara penjaran penjarem penjaren penjares penjareu penjaria penjarien penjaries penjarà penjaràs penjaré penjaríem penjaríeu penjassen penjasses penjassin penjassis penjat penjats penjau penjava penjaven penjaves penjo penjà penjàrem penjàreu penjàs penjàssem penjàsseu penjàssim penjàssiu penjàvem penjàveu sept val v
enforcar
Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi en lloc.
Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
pingente

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
pensamento

pensament crític n masc
pensamento crítico

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[pensar-se]], [[pensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
pensar refletir

pensionar /pen.si.oˈna/ /pen.si.oˈnaɾ/ /pən.si.oˈna/ /pən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pension pensiona pensionada pensionades pensionam pensionant pensionar pensionara pensionaran pensionarem pensionaren pensionares pensionareu pensionaria pensionarien pensionaries pensionarà pensionaràs pensionaré pensionaríem pensionaríeu pensionassen pensionasses pensionassin pensionassis pensionat pensionats pensionau pensionava pensionaven pensionaves pensione pensionem pensionen pensiones pensionessen pensionesses pensionessin pensionessis pensioneu pensioni pensionin pensionis pensiono pensionà pensionàrem pensionàreu pensionàs pensionàssem pensionàsseu pensionàssim pensionàssiu pensionàvem pensionàveu pensionés pensionéssem pensionésseu pensionéssim pensionéssiu pensioní sept val v
pensionar

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
albergue
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
pauta

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pentina pentinada pentinades pentinam pentinant pentinar pentinara pentinaran pentinarem pentinaren pentinares pentinareu pentinaria pentinarien pentinaries pentinarà pentinaràs pentinaré pentinaríem pentinaríeu pentinassen pentinasses pentinassin pentinassis pentinat pentinats pentinau pentinava pentinaven pentinaves pentine pentinem pentinen pentines pentinessen pentinesses pentinessin pentinessis pentineu pentini pentinin pentinis pentino pentinà pentinàrem pentinàreu pentinàs pentinàssem pentinàsseu pentinàssim pentinàssiu pentinàvem pentinàveu pentinés pentinéssem pentinésseu pentinéssim pentinéssiu pentiní pentín sept val v
pentear
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
falésia penhasco

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
península

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
a favor de

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
para

per casualitat /peɾ adv
por acaso

per exemple adv
por exemplo

per molts anys Interjection
feliz aniversário
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
por que

per si de cas adv
por precaução

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
pêra pera

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
perca

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
craca percebe

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ bal occ perceba percebem perceben percebent percebera perceberen perceberes percebes percebessen percebesses percebessin percebessis percebeu percebi percebia percebien percebies percebin percebis percebo percebran percebre percebrem percebreu percebria percebrien percebries percebrà percebràs percebré percebríem percebríeu percebuda percebudes percebut percebuts percebé percebérem percebéreu percebés percebéssem percebésseu percebéssim percebéssiu percebí percebíem percebíeu percep perceps sept val v
perceber
Copsar per mitjà dels sentits.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
percentagem

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
percepção

percolar /per.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫaɾ/ /pər.kuˈɫa/ /pəɾ.koˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ percol percola percolada percolades percolam percolant percolar percolara percolaran percolarem percolaren percolares percolareu percolaria percolarien percolaries percolarà percolaràs percolaré percolaríem percolaríeu percolassen percolasses percolassin percolassis percolat percolats percolau percolava percolaven percolaves percole percolem percolen percoles percolessen percolesses percolessin percolessis percoleu percoli percolin percolis percolo percolà percolàrem percolàreu percolàs percolàssem percolàsseu percolàssim percolàssiu percolàvem percolàveu percolés percoléssem percolésseu percoléssim percoléssiu percolí sept val v
coar

percudir /per.kuˈði/ /peɾ.kuˈði/ /peɾ.kuˈðiɾ/ /pər.kuˈði/ bal centr n-occ occ percuda percudeix percudeixen percudeixes percudeixi percudeixin percudeixis percudeixo percuden percudes percudesc percudesqui percudesquin percudesquis percudi percudia percudida percudides percudien percudies percudiguem percudigueu percudim percudin percudint percudir percudira percudiran percudirem percudiren percudires percudireu percudiria percudirien percudiries percudirà percudiràs percudiré percudiríem percudiríeu percudis percudisc percudisca percudisquen percudisques percudissen percudisses percudissin percudissis percudit percudits percudiu percudix percudixen percudixes percudixo percudo percudí percudíem percudíeu percudírem percudíreu percudís percudíssem percudísseu percudíssim percudíssiu percut percuts sept val v
percutir

perdedor /per.ðeˈðo/ /peɾ.ðeˈðoɾ/ /pər.dəˈðo/ n masc
perdedor
Persona que perd o ha perdut alguna cosa.

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
perdiz

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdon perdona perdonada perdonades perdonam perdonant perdonar perdonara perdonaran perdonarem perdonaren perdonares perdonareu perdonaria perdonarien perdonaries perdonarà perdonaràs perdonaré perdonaríem perdonaríeu perdonassen perdonasses perdonassin perdonassis perdonat perdonats perdonau perdonava perdonaven perdonaves perdone perdonem perdonen perdones perdonessen perdonesses perdonessin perdonessis perdoneu perdoni perdonin perdonis perdono perdonà perdonàrem perdonàreu perdonàs perdonàssem perdonàsseu perdonàssim perdonàssiu perdonàvem perdonàveu perdonés perdonéssem perdonésseu perdonéssim perdonéssiu perdoní sept val v
perdoar desculpar
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ alg bal occ perd perda perdem perden perdent perdera perderen perderes perdes perdessen perdesses perdessin perdessis perdeu perdi perdia perdien perdies perdin perdis perdo perdran perdre perdrem perdreu perdria perdrien perdries perdrà perdràs perdré perdríem perdríeu perds perduda perdudes perdut perduts perdé perdérem perdéreu perdés perdéssem perdésseu perdéssim perdéssiu perdí perdíem perdíeu sept val v
perder
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
perdão
Acció i efecte de perdonar.

peregrinar /pe.ɾe.ɣɾiˈna/ /pe.ɾe.ɣɾiˈnaɾ/ /pə.ɾə.ɣɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peregrina peregrinada peregrinades peregrinam peregrinant peregrinar peregrinara peregrinaran peregrinarem peregrinaren peregrinares peregrinareu peregrinaria peregrinarien peregrinaries peregrinarà peregrinaràs peregrinaré peregrinaríem peregrinaríeu peregrinassen peregrinasses peregrinassin peregrinassis peregrinat peregrinats peregrinau peregrinava peregrinaven peregrinaves peregrine peregrinem peregrinen peregrines peregrinessen peregrinesses peregrinessin peregrinessis peregrineu peregrini peregrinin peregrinis peregrino peregrinà peregrinàrem peregrinàreu peregrinàs peregrinàssem peregrinàsseu peregrinàssim peregrinàssiu peregrinàvem peregrinàveu peregrinés peregrinéssem peregrinésseu peregrinéssim peregrinéssiu peregriní peregrín sept val v
peregrinar
Anar d'un lloc a un altre per terres estranyes.

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
enjoado

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfeccion perfecciona perfeccionada perfeccionades perfeccionam perfeccionant perfeccionar perfeccionara perfeccionaran perfeccionarem perfeccionaren perfeccionares perfeccionareu perfeccionaria perfeccionarien perfeccionaries perfeccionarà perfeccionaràs perfeccionaré perfeccionaríem perfeccionaríeu perfeccionassen perfeccionasses perfeccionassin perfeccionassis perfeccionat perfeccionats perfeccionau perfeccionava perfeccionaven perfeccionaves perfeccione perfeccionem perfeccionen perfecciones perfeccionessen perfeccionesses perfeccionessin perfeccionessis perfeccioneu perfeccioni perfeccionin perfeccionis perfecciono perfeccionà perfeccionàrem perfeccionàreu perfeccionàs perfeccionàssem perfeccionàsseu perfeccionàssim perfeccionàssiu perfeccionàvem perfeccionàveu perfeccionés perfeccionéssem perfeccionésseu perfeccionéssim perfeccionéssiu perfeccioní sept val v
aperfeiçoar

perfeccionisme /peɾ.fek.si.oˈniz.me/ /pər.fək.si.uˈniz.mə/ /pəɾ.fək.si.oˈniz.mə/ n masc
perfeccionismo

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
perfeição

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
perfeitamente

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
perfeito
Sense cap defecte o mancança.

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ n masc
perfeito

perfum /peɾˈfum/ n masc
perfume

perfusió /peɾ.fu.ziˈo/ /pər.fu.ziˈo/ n fem
perfusão

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
pergaminho

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
permafrost

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
perecível

perifràstic /pe.ɾiˈfɾas.tik/ /pə.ɾiˈfɾas.tik/ adj masc
perifrástico

perill /peˈɾiʎ/ n masc
perigo

perillosament /pe.ɾiˌʎo.zaˈmen/ /pe.ɾiˌʎo.zaˈment/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈmen/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈment/ adv
perigosamente

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
perigoso

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
jornalismo periodismo

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
jornalista periodista

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ adj masc
jornalístico

periodísticament /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈmen/ /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈment/ /pə.ɾi.oˌðis.ti.kəˈment/ /pə.ɾi.uˌðis.ti.kəˈmen/ adv
jornalísticamente

peripècia /pe.ɾiˈpɛ.si.a/ n fem
peripécia

perit /peˈɾit/ /pəˈɾit/ n masc
perito

peritoneal /pe.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.tu.neˈaɫ/ adj
peritoneal

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
periódico
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
perjúrio

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
pérola
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
permanente

permanentment /per.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈment/ /pər.məˌnemˈmen/ /pəɾ.məˌnemˈment/ adv
permanentemente

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
permeável

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ bal occ permesa permeses permesos permet permeta permetem permeten permetent permetera permeteren permeteres permetes permetessen permetesses permetessin permetessis permeteu permeti permetia permetien permeties permetin permetis permeto permetran permetre permetrem permetreu permetria permetrien permetries permetrà permetràs permetré permetríem permetríeu permets permeté permetérem permetéreu permetés permetéssem permetésseu permetéssim permetéssiu permetí permetíem permetíeu permès permés sept val v
permitir consentir

permutar /per.muˈta/ /peɾ.muˈta/ /peɾ.muˈtaɾ/ /pər.muˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ permut permuta permutada permutades permutam permutant permutar permutara permutaran permutarem permutaren permutares permutareu permutaria permutarien permutaries permutarà permutaràs permutaré permutaríem permutaríeu permutassen permutasses permutassin permutassis permutat permutats permutau permutava permutaven permutaves permute permutem permuten permutes permutessen permutesses permutessin permutessis permuteu permuti permutin permutis permuto permutà permutàrem permutàreu permutàs permutàssem permutàsseu permutàssim permutàssiu permutàvem permutàveu permutés permutéssem permutésseu permutéssim permutéssiu permutí sept val v
permutar
Intercanviar de lloc dues coses.

pernil /pərˈniɫ/ n masc
presunto pernil
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

pernil dolç n masc
presunto de York

pernoctar /per.nokˈta/ /peɾ.nokˈta/ /peɾ.nokˈtaɾ/ /pər.nukˈta/ /pəɾ.nokˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pernoct pernocta pernoctada pernoctades pernoctam pernoctant pernoctar pernoctara pernoctaran pernoctarem pernoctaren pernoctares pernoctareu pernoctaria pernoctarien pernoctaries pernoctarà pernoctaràs pernoctaré pernoctaríem pernoctaríeu pernoctassen pernoctasses pernoctassin pernoctassis pernoctat pernoctats pernoctau pernoctava pernoctaven pernoctaves pernocte pernoctem pernocten pernoctes pernoctessen pernoctesses pernoctessin pernoctessis pernocteu pernocti pernoctin pernoctis pernocto pernoctà pernoctàrem pernoctàreu pernoctàs pernoctàssem pernoctàsseu pernoctàssim pernoctàssiu pernoctàvem pernoctàveu pernoctés pernoctéssem pernoctésseu pernoctéssim pernoctéssiu pernoctí sept val v
pernoitar

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
perpendicular

perpetrar /per.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾaɾ/ /pər.pəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perpetr perpetra perpetrada perpetrades perpetram perpetrant perpetrar perpetrara perpetraran perpetrarem perpetraren perpetrares perpetrareu perpetraria perpetrarien perpetraries perpetrarà perpetraràs perpetraré perpetraríem perpetraríeu perpetrassen perpetrasses perpetrassin perpetrassis perpetrat perpetrats perpetrau perpetrava perpetraven perpetraves perpetre perpetrem perpetren perpetres perpetressen perpetresses perpetressin perpetressis perpetreu perpetri perpetrin perpetris perpetro perpetrà perpetràrem perpetràreu perpetràs perpetràssem perpetràsseu perpetràssim perpetràssiu perpetràvem perpetràveu perpetrés perpetréssem perpetrésseu perpetréssim perpetréssiu perpetrí sept val v
perpetrar

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perpetua perpetuada perpetuades perpetuam perpetuant perpetuar perpetuara perpetuaran perpetuarem perpetuaren perpetuares perpetuareu perpetuaria perpetuarien perpetuaries perpetuarà perpetuaràs perpetuaré perpetuaríem perpetuaríeu perpetuassen perpetuasses perpetuassin perpetuassis perpetuat perpetuats perpetuau perpetuava perpetuaven perpetuaves perpetue perpetuem perpetuen perpetues perpetuessen perpetuesses perpetuessin perpetuessis perpetueu perpetuo perpetuu perpetuà perpetuàrem perpetuàreu perpetuàs perpetuàssem perpetuàsseu perpetuàssim perpetuàssiu perpetuàvem perpetuàveu perpetués perpetuéssem perpetuésseu perpetuéssim perpetuéssiu perpetuí perpetuï perpetuïn perpetuïs sept val v
perpetuar

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
porque
Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
peruca

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
persa
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
persa
Natural de Pèrsia.
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
perseguição

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ bal n-occ occ persegueix persegueixen persegueixes persegueixi persegueixin persegueixis persegueixo perseguesc perseguesqui perseguesquin perseguesquis perseguia perseguida perseguides perseguien perseguies perseguiguem perseguigueu perseguim perseguint perseguir perseguira perseguiran perseguirem perseguiren perseguires perseguireu perseguiria perseguirien perseguiries perseguirà perseguiràs perseguiré perseguiríem perseguiríeu perseguisc perseguisca perseguisquen perseguisques perseguissen perseguisses perseguissin perseguissis perseguit perseguits perseguiu perseguix perseguixen perseguixes perseguixo perseguí perseguíem perseguíeu perseguírem perseguíreu perseguís perseguíssem perseguísseu perseguíssim perseguíssiu sept val v
perseguir
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

perseverar /per.se.βeˈɾa/ /peɾ.se.veˈɾaɾ/ /peɾ.se.βeˈɾa/ /pər.sə.βəˈɾa/ /pəɾ.sə.vəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ persever persevera perseverada perseverades perseveram perseverant perseverar perseverara perseveraran perseverarem perseveraren perseverares perseverareu perseveraria perseverarien perseveraries perseverarà perseveraràs perseveraré perseveraríem perseveraríeu perseverassen perseverasses perseverassin perseverassis perseverat perseverats perseverau perseverava perseveraven perseveraves persevere perseverem perseveren perseveres perseveressen perseveresses perseveressin perseveressis persevereu perseveri perseverin perseveris persevero perseverà perseveràrem perseveràreu perseveràs perseveràssem perseveràsseu perseveràssim perseveràssiu perseveràvem perseveràveu perseverés perseveréssem perseverésseu perseveréssim perseveréssiu perseverí sept val v
perseverar

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
persiana

persistentment /per.sisˌtemˈmen/ /peɾ.sisˌtemˈmen/ /peɾ.sisˌtemˈment/ /pər.sisˌtemˈmen/ /pəɾ.sisˌtemˈment/ adv
persistentemente

persistir /pal.sisˈti/ /per.sisˈti/ /peɾ.sisˈti/ /peɾ.sisˈtiɾ/ /pər.sisˈti/ /pəɾ.sisˈti/ bal n-occ occ persisteix persisteixen persisteixes persisteixi persisteixin persisteixis persisteixo persistesc persistesqui persistesquin persistesquis persistia persistida persistides persistien persisties persistiguem persistigueu persistim persistint persistir persistira persistiran persistirem persistiren persistires persistireu persistiria persistirien persistiries persistirà persistiràs persistiré persistiríem persistiríeu persistisc persistisca persistisquen persistisques persistissen persistisses persistissin persistissis persistit persistits persistiu persistix persistixen persistixes persistixo persistí persistíem persistíeu persistírem persistíreu persistís persistíssem persistísseu persistíssim persistíssiu sept val v
persistir

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ n fem
persistência

persona /peɾˈso.na/ n fem
pessoa

persona jurídica n fem
pessoa moral

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
pessoal
Relatiu o pertanyent a la persona.

personalitat n fem
personalidade
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.
Caracterització d'una persona.

personalment /per.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈment/ /pər.suˌnaɫˈmen/ /pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
pessoalmente

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
personagem
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personatge no jugador n masc
personagem não jogável

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
personificação

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ personific personifica personificada personificades personificam personificant personificar personificara personificaran personificarem personificaren personificares personificareu personificaria personificarien personificaries personificarà personificaràs personificaré personificaríem personificaríeu personificassen personificasses personificassin personificassis personificat personificats personificau personificava personificaven personificaves personifico personificà personificàrem personificàreu personificàs personificàssem personificàsseu personificàssim personificàssiu personificàvem personificàveu personifique personifiquem personifiquen personifiques personifiquessen personifiquesses personifiquessin personifiquessis personifiqueu personifiqui personifiquin personifiquis personifiqués personifiquéssem personifiquésseu personifiquéssim personifiquéssiu personifiquí sept val v
personificar

perspectiva de gènere n fem
perspectiva de género

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ bal n-occ occ persuadeix persuadeixen persuadeixes persuadeixi persuadeixin persuadeixis persuadeixo persuadesc persuadesqui persuadesquin persuadesquis persuadia persuadida persuadides persuadien persuadies persuadiguem persuadigueu persuadim persuadint persuadir persuadira persuadiran persuadirem persuadiren persuadires persuadireu persuadiria persuadirien persuadiries persuadirà persuadiràs persuadiré persuadiríem persuadiríeu persuadisc persuadisca persuadisquen persuadisques persuadissen persuadisses persuadissin persuadissis persuadit persuadits persuadiu persuadix persuadixen persuadixes persuadixo persuadí persuadíem persuadíeu persuadírem persuadíreu persuadís persuadíssem persuadísseu persuadíssim persuadíssiu sept val v
persuadir

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ bal pertanc pertanga pertanguda pertangudes pertanguem pertanguen pertanguera pertangueren pertangueres pertangues pertanguessen pertanguesses pertanguessin pertanguessis pertangueu pertangui pertanguin pertanguis pertangut pertanguts pertangué pertanguérem pertanguéreu pertangués pertanguéssem pertanguésseu pertanguéssim pertanguéssiu pertanguí pertany pertanyem pertanyen pertanyent pertanyeran pertanyerem pertanyeren pertanyeres pertanyereu pertanyeria pertanyerien pertanyeries pertanyerà pertanyeràs pertanyeré pertanyeríem pertanyeríeu pertanyessin pertanyessis pertanyeu pertanyi pertanyia pertanyien pertanyies pertanyin pertanyis pertanyo pertanys pertanyuda pertanyudes pertanyut pertanyuts pertanyé pertanyérem pertanyéreu pertanyés pertanyéssim pertanyéssiu pertanyí pertanyíem pertanyíeu pertànyer sept val v
pertencer
Ésser alguna cosa propietat d'algú.

peruà /pə.ɾuˈa/ adj masc
peruano
Relatiu o pertanyent al Perú o la seva llengua.

peruà /pə.ɾuˈa/ n masc
peruano
Persona que habita o és originària del Perú.

perífrasi /peˈɾi.fɾa.zi/ /pəˈɾi.fɾə.zi/ n fem
perífrase

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
perímetro

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
período
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
peso
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pes pesa pesada pesades pesam pesant pesar pesara pesaran pesarem pesaren pesares pesareu pesaria pesarien pesaries pesarà pesaràs pesaré pesaríem pesaríeu pesassen pesasses pesassin pesassis pesat pesats pesau pesava pesaven pesaves pese pesem pesen peses pesessen pesesses pesessin pesessis peseu pesi pesin pesis peso pesà pesàrem pesàreu pesàs pesàssem pesàsseu pesàssim pesàssiu pesàvem pesàveu pesés peséssem pesésseu peséssim peséssiu pesí sept val v
pesar
(transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
pesado

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
pesca

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
pescador
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pesc pesca pescada pescades pescam pescant pescar pescara pescaran pescarem pescaren pescares pescareu pescaria pescarien pescaries pescarà pescaràs pescaré pescaríem pescaríeu pescassen pescasses pescassin pescassis pescat pescats pescau pescava pescaven pescaves pesco pescà pescàrem pescàreu pescàs pescàssem pescàsseu pescàssim pescàssiu pescàvem pescàveu pesque pesquem pesquen pesques pesquessen pesquesses pesquessin pesquessis pesqueu pesqui pesquin pesquis pesqués pesquéssem pesquésseu pesquéssim pesquéssiu pesquí sept val v
pescar
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
presépio

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ n fem
peseta
Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
beliscada
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pessig pessiga pessigada pessigades pessigam pessigant pessigar pessigara pessigaran pessigarem pessigaren pessigares pessigareu pessigaria pessigarien pessigaries pessigarà pessigaràs pessigaré pessigaríem pessigaríeu pessigassen pessigasses pessigassin pessigassis pessigat pessigats pessigau pessigava pessigaven pessigaves pessigo pessigue pessiguem pessiguen pessigues pessiguessen pessiguesses pessiguessin pessiguessis pessigueu pessigui pessiguin pessiguis pessigués pessiguéssem pessiguésseu pessiguéssim pessiguéssiu pessiguí pessigà pessigàrem pessigàreu pessigàs pessigàssem pessigàsseu pessigàssim pessigàssiu pessigàvem pessigàveu sept val v
beliscar
Estrènyer la pell amb dos dits.

pessigolles /pe.siˈɣɔ.ʎes/ /pə.siˈɣɔ.jəs/ /pə.siˈɣɔ.ʎəs/ n fem
cócegas

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
pessimismo

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pessimista
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
peste peste bubónica

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
pestana cílio
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
tranca

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
peido
Ventositat expel·lida per l'anus.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
petanca

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pet peta petada petades petam petant petar petara petaran petarem petaren petares petareu petaria petarien petaries petarà petaràs petaré petaríem petaríeu petassen petasses petassin petassis petat petats petau petava petaven petaves pete petem peten petes petessen petesses petessin petessis peteu peti petin petis peto petà petàrem petàreu petàs petàssem petàsseu petàssim petàssiu petàvem petàveu petés petéssem petésseu petéssim petéssiu petí sept val v
peidar
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
traque
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
petição

petit /peˈtit/ petita adj masc
pequeno
De poca grandària, volum o alçada.

petitesa /pe.tiˈte.za/ /pə.tiˈtə.zə/ /pə.tiˈtɛ.zə/ n fem
pequenez

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
impressão pegada

petricor /pe.tɾiˈkoɾ/ /pə.tɾiˈkor/ n masc
petricor

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ petrific petrifica petrificada petrificades petrificam petrificant petrificar petrificara petrificaran petrificarem petrificaren petrificares petrificareu petrificaria petrificarien petrificaries petrificarà petrificaràs petrificaré petrificaríem petrificaríeu petrificassen petrificasses petrificassin petrificassis petrificat petrificats petrificau petrificava petrificaven petrificaves petrifico petrificà petrificàrem petrificàreu petrificàs petrificàssem petrificàsseu petrificàssim petrificàssiu petrificàvem petrificàveu petrifique petrifiquem petrifiquen petrifiques petrifiquessen petrifiquesses petrifiquessin petrifiquessis petrifiqueu petrifiqui petrifiquin petrifiquis petrifiqués petrifiquéssem petrifiquésseu petrifiquéssim petrifiquéssiu petrifiquí sept val v
petrificar
Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
(pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
(figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
petróleo
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ n masc
petroleiro
Vaixell de càrrega dissenyat per al transport de petroli o altres combustibles líquids.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
concha
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
beijo

peu n masc
pé
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
peça

peó /peˈo/ n masc
peão
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
infante
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
casco pata

pi n fem
pi
Setzena lletra de l'alfabet grec: π ‎(p) Π ‎(P).

pi n masc
pinheiro pinho
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
pianista

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
piano
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
piano de cauda

piano de maneta n masc
realejo

pic /ˈpik/ n masc
pico
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
pia batismal
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
espada pia batismal
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picada /piˈka.ða/ /piˈka.ðə/ n fem
picada
Acció i efecte de picar.
Ferida produïda amb algun instrument de punxa, o per insectes o ocells amb el fibló o amb el bec.

picant /piˈkan/ /piˈkant/ adj
picante
Acrimònia d'algunes coses que exciten el sentit del gust.

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ n masc
canteiro
Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pic pica picada picades picaia picaien picaies picam picant picar picara picaran picarem picaren picares picareu picaria picarien picaries picariva picariven picarives picarà picaràs picaré picaríem picaríeu picarívem picaríveu picassen picasses picassin picassis picat picats picau picava picaven picaves picavi picavo pico picos picà picàiem picàieu picàrem picàreu picàs picàssem picàsseu picàssim picàssiu picàvem picàvets picàveu picàvom pique piqueguem piqueguessa piqueguessen piqueguesses piquegueu piquegués piqueguéssom piqueguéssou piquem piquen piques piquessa piquessen piquesses piquessi piquessin piquessis piqueu piqui piquin piquis piqués piquéssem piquésseu piquéssim piquéssiu piquí sept v.cent val v
banquetear-se
Menjar poc, menjar fora dels àpats.

picassià /pi.ka.siˈa/ /pi.kə.siˈa/ adj masc
picassiano
Corresponent o pertanyent a Picasso o a la seva obra.

pidolar /pi.ðoˈɫa/ /pi.ðoˈɫaɾ/ /pi.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pidola pidolada pidolades pidolant pidolar pidolara pidolaran pidolarem pidolaren pidolares pidolareu pidolaria pidolarien pidolaries pidolarà pidolaràs pidolaré pidolaríem pidolaríeu pidolassen pidolasses pidolat pidolats pidolava pidolaven pidolaves pidole pidolem pidolen pidoles pidolessen pidolesses pidolessin pidolessis pidoleu pidoli pidolin pidolis pidolo pidolà pidolàrem pidolàreu pidolàssem pidolàsseu pidolàvem pidolàveu pidolés pidoléssem pidolésseu pidoléssim pidoléssiu pidolí sept val val (1) v
mendigar

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ adj masc
piemontês
Relatiu o pertanyent a Piemont o a la seva parla.

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ n masc
piemontês
Persona que habita o és originària de Piemont.

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
piedade

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
sarda

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
pigmento

pigmentar /piɡ.menˈta/ /piɡ.menˈtaɾ/ /piɡ.mənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pigment pigmenta pigmentada pigmentades pigmentaia pigmentaien pigmentaies pigmentam pigmentant pigmentar pigmentara pigmentaran pigmentarem pigmentaren pigmentares pigmentareu pigmentaria pigmentarien pigmentaries pigmentariva pigmentariven pigmentarives pigmentarà pigmentaràs pigmentaré pigmentaríem pigmentaríeu pigmentarívem pigmentaríveu pigmentassen pigmentasses pigmentassin pigmentassis pigmentat pigmentats pigmentau pigmentava pigmentaven pigmentaves pigmentavi pigmentavo pigmente pigmenteguem pigmenteguessa pigmenteguessen pigmenteguesses pigmentegueu pigmentegués pigmenteguéssom pigmenteguéssou pigmentem pigmenten pigmentes pigmentessa pigmentessen pigmentesses pigmentessi pigmentessin pigmentessis pigmenteu pigmenti pigmentin pigmentis pigmento pigmentos pigments pigmentà pigmentàiem pigmentàieu pigmentàrem pigmentàreu pigmentàs pigmentàssem pigmentàsseu pigmentàssim pigmentàssiu pigmentàvem pigmentàvets pigmentàveu pigmentàvom pigmentés pigmentéssem pigmentésseu pigmentéssim pigmentéssiu pigmentí sept v.cent val v
pigmentar

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
pilha
Bateria elèctrica.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
pilar
Element vertical de suport en una construcció.

pilot /piˈɫɔt/ n neut
piloto
Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
bola
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pilot pilota pilotada pilotades pilotaia pilotaien pilotaies pilotam pilotant pilotar pilotara pilotaran pilotarem pilotaren pilotares pilotareu pilotaria pilotarien pilotaries pilotariva pilotariven pilotarives pilotarà pilotaràs pilotaré pilotaríem pilotaríeu pilotarívem pilotaríveu pilotassen pilotasses pilotassin pilotassis pilotat pilotats pilotau pilotava pilotaven pilotaves pilotavi pilotavo pilote piloteguem piloteguessa piloteguessen piloteguesses pilotegueu pilotegués piloteguéssom piloteguéssou pilotem piloten pilotes pilotessa pilotessen pilotesses pilotessi pilotessin pilotessis piloteu piloti pilotin pilotis piloto pilotos pilots pilotà pilotàiem pilotàieu pilotàrem pilotàreu pilotàs pilotàssem pilotàsseu pilotàssim pilotàssiu pilotàvem pilotàvets pilotàveu pilotàvom pilotés pilotéssem pilotésseu pilotéssim pilotéssiu pilotí sept v.cent val v
pilotar

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
pináculo

pineda /piˈne.ða/ n fem
pinhal pinheiral

pingüí n masc
pinguim pingüim

pinsà n masc
tentilhão

pinta /ˈpin.ta/ n fem
pente
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
batom

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pint pinta pintada pintades pintam pintant pintar pintara pintaran pintarem pintaren pintares pintareu pintaria pintarien pintaries pintarà pintaràs pintaré pintaríem pintaríeu pintassen pintasses pintassin pintassis pintat pintats pintau pintava pintaven pintaves pinte pintem pinten pintes pintessen pintesses pintessin pintessis pinteu pinti pintin pintis pinto pintà pintàrem pintàreu pintàs pintàssem pintàsseu pintàssim pintàssiu pintàvem pintàveu pintés pintéssem pintésseu pintéssim pintéssiu pintí sept val v
pintar
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
pintor pintora

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
tinta pintura
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
pinha
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
ananás

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
caroço

pinyó n masc
gablete
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
pincel

pinzellar /pin.zeˈʎa/ /pin.zeˈʎaɾ/ /pin.zəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pinzell pinzella pinzellada pinzellades pinzellaia pinzellaien pinzellaies pinzellam pinzellant pinzellar pinzellara pinzellaran pinzellarem pinzellaren pinzellares pinzellareu pinzellaria pinzellarien pinzellaries pinzellariva pinzellariven pinzellarives pinzellarà pinzellaràs pinzellaré pinzellaríem pinzellaríeu pinzellarívem pinzellaríveu pinzellassen pinzellasses pinzellassin pinzellassis pinzellat pinzellats pinzellau pinzellava pinzellaven pinzellaves pinzellavi pinzellavo pinzelle pinzelleguem pinzelleguessa pinzelleguessen pinzelleguesses pinzellegueu pinzellegués pinzelleguéssom pinzelleguéssou pinzellem pinzellen pinzelles pinzellessa pinzellessen pinzellesses pinzellessi pinzellessin pinzellessis pinzelleu pinzelli pinzellin pinzellis pinzello pinzellos pinzells pinzellà pinzellàiem pinzellàieu pinzellàrem pinzellàreu pinzellàs pinzellàssem pinzellàsseu pinzellàssim pinzellàssiu pinzellàvem pinzellàvets pinzellàveu pinzellàvom pinzellés pinzelléssem pinzellésseu pinzelléssim pinzelléssiu pinzellí sept v.cent val v
pincelar

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
cachimbo
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
pira

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piranha

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
corsário pirata
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
pirata corsário
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piratejar /pi.ɾa.teˈd͡ʒa/ /pi.ɾa.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɾa.teˈʒa/ /pi.ɾə.təˈd͡ʒa/ /pi.ɾə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ piratege pirategem pirategen pirateges pirategessen pirategesses pirategessin pirategessis pirategeu pirategi pirategin pirategis pirategés pirategéssem pirategésseu pirategéssim pirategéssiu pirategí pirateig pirateja piratejada piratejades piratejam piratejant piratejar piratejara piratejaran piratejarem piratejaren piratejares piratejareu piratejaria piratejarien piratejaries piratejarà piratejaràs piratejaré piratejaríem piratejaríeu piratejassen piratejasses piratejassin piratejassis piratejat piratejats piratejau piratejava piratejaven piratejaves piratejo piratejà piratejàrem piratejàreu piratejàs piratejàssem piratejàsseu piratejàssim piratejàssiu piratejàvem piratejàveu val v
piratear
Robar, saquejar o atacar com un pirata (del mar).
Fer còpies sense respectar els drets d'autor.

pirinenc /pi.ɾiˈneŋk/ /pi.ɾiˈnɛŋ/ adj
pirenaico

piromania /pi.ɾo.maˈni.a/ /pi.ɾu.məˈni.ə/ n fem
piromania

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
pirotecnia

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
pirâmide

piròman /piˈɾɔ.man/ /piˈɾɔ.mən/ n masc
piromaníaco

pisa /ˈpi.za/ /ˈpi.zə/ n fem
cerâmica
Ceràmica de pasta porosa recoberta d'un vernís vitrificat transparent o opac.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
piscina
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pispar /pisˈpa/ /pisˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pisp pispa pispada pispades pispam pispant pispar pispara pisparan pisparem pisparen pispares pispareu pisparia pisparien pisparies pisparà pisparàs pisparé pisparíem pisparíeu pispassen pispasses pispassin pispassis pispat pispats pispau pispava pispaven pispaves pispe pispem pispen pispes pispessen pispesses pispessin pispessis pispeu pispi pispin pispis pispo pispà pispàrem pispàreu pispàs pispàssem pispàsseu pispàssim pispàssiu pispàvem pispàveu pispés pispéssem pispésseu pispéssim pispéssiu pispí sept val v
roubar

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
lousa quadro
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
dica pista
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.
pista
Cadascun dels solcs o espais en un disc d'enregistraments.

pista de gel n fem
pista de gelo

pista de joc n fem
quadra

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
pistola

pit n masc
peito seio
Tòrax humà.
peito colo
Part exterior del tòrax humà.
seio peito
Mamella, especialment de la dona.

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
babador
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
pior
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.
El més dolent comparat amb tots els del seu gènere.

pitral /piˈtɾaɫ/ n masc
arreio
Accessori de l’arreu del cavall cenyit al pit.

piular /piwˈɫa/ /piwˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ piul piula piulada piulades piulam piulant piular piulara piularan piularem piularen piulares piulareu piularia piularien piularies piularà piularàs piularé piularíem piularíeu piulassen piulasses piulassin piulassis piulat piulats piulau piulava piulaven piulaves piule piulem piulen piules piulessen piulesses piulessin piulessis piuleu piuli piulin piulis piulo piulà piulàrem piulàreu piulàs piulàssem piulàsseu piulàssim piulàssiu piulàvem piulàveu piulés piuléssem piulésseu piuléssim piuléssiu piulí sept val v
piar

pivotar /pi.voˈta/ /pi.voˈtaɾ/ /pi.vuˈta/ /pi.βoˈta/ /pi.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pivot pivota pivotada pivotades pivotam pivotant pivotar pivotara pivotaran pivotarem pivotaren pivotares pivotareu pivotaria pivotarien pivotaries pivotarà pivotaràs pivotaré pivotaríem pivotaríeu pivotassen pivotasses pivotassin pivotassis pivotat pivotats pivotau pivotava pivotaven pivotaves pivote pivotem pivoten pivotes pivotessen pivotesses pivotessin pivotessis pivoteu pivoti pivotin pivotis pivoto pivotà pivotàrem pivotàreu pivotàs pivotàssem pivotàsseu pivotàssim pivotàssiu pivotàvem pivotàveu pivotés pivotéssem pivotésseu pivotéssim pivotéssiu pivotí sept val v
girar

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pix pixa pixada pixades pixam pixant pixar pixara pixaran pixarem pixaren pixares pixareu pixaria pixarien pixaries pixarà pixaràs pixaré pixaríem pixaríeu pixassen pixasses pixassin pixassis pixat pixats pixau pixava pixaven pixaves pixe pixem pixen pixes pixessen pixesses pixessin pixessis pixeu pixi pixin pixis pixo pixà pixàrem pixàreu pixàs pixàssem pixàsseu pixàssim pixàssiu pixàvem pixàveu pixés pixéssem pixésseu pixéssim pixéssiu pixí sept val v
mijar
(col·loquial) orinar

pixatinters /ˌpi.ʃa.tinˈtes/ /ˌpi.ʃa.tinˈteɾs/ /ˌpi.ʃə.tinˈtes/ n neut
garanhão de escritório
(ol·loquial, despectiu, humorístic) Persona que fa tasques rutinàries d'oficina o de periodisme.

pixelar /pik.seˈɫa/ /pik.seˈɫaɾ/ /pik.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pixel pixela pixelada pixelades pixelam pixelant pixelar pixelara pixelaran pixelarem pixelaren pixelares pixelareu pixelaria pixelarien pixelaries pixelarà pixelaràs pixelaré pixelaríem pixelaríeu pixelassen pixelasses pixelassin pixelassis pixelat pixelats pixelau pixelava pixelaven pixelaves pixele pixelem pixelen pixeles pixelessen pixelesses pixelessin pixelessis pixeleu pixeli pixelin pixelis pixelo pixelà pixelàrem pixelàreu pixelàs pixelàssem pixelàsseu pixelàssim pixelàssiu pixelàvem pixelàveu pixelés pixeléssem pixelésseu pixeléssim pixeléssiu pixelí sept val v
pixelizar
Generar una imatge o transformar-la totalment o parcialment de manera que els píxels es facin perceptibles i redueixin el detall d'allò que haurien de mostrar.

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pizza

pió n masc
píon pião

pla plana plans adj masc
plano
Llis, sense elevacions.

pla n masc
planície
Zona geogràfica sense grans elevacions.
plano
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
placenta

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
prazer
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
praga

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
plágio

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plagia plagiada plagiades plagiam plagiant plagiar plagiara plagiaran plagiarem plagiaren plagiares plagiareu plagiaria plagiarien plagiaries plagiarà plagiaràs plagiaré plagiaríem plagiaríeu plagiassen plagiasses plagiassin plagiassis plagiat plagiats plagiau plagiava plagiaven plagiaves plagie plagiem plagien plagies plagiessen plagiesses plagiessin plagiessis plagieu plagii plagio plagià plagiàrem plagiàreu plagiàs plagiàssem plagiàsseu plagiàssim plagiàssiu plagiàvem plagiàveu plagiés plagiéssem plagiésseu plagiéssim plagiéssiu plagií plagiï plagiïn plagiïs sept val v
plagiar

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
planície
Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.
linguado
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

plana abissal n fem
planície abissal

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plan plana planada planades planam planant planar planara planaran planarem planaren planares planareu planaria planarien planaries planarà planaràs planaré planaríem planaríeu planassen planasses planassin planassis planat planats planau planava planaven planaves plane planem planen planes planessen planesses planessin planessis planeu plani planin planis plano planà planàrem planàreu planàs planàssem planàsseu planàssim planàssiu planàvem planàveu planés planéssem planésseu planéssim planéssiu planí sept val v
planar
Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
Un avió, un planador, volar sense motor.

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ planege planegem planegen planeges planegessen planegesses planegessin planegessis planegeu planegi planegin planegis planegés planegéssem planegésseu planegéssim planegéssiu planegí planeig planeja planejada planejades planejam planejant planejar planejara planejaran planejarem planejaren planejares planejareu planejaria planejarien planejaries planejarà planejaràs planejaré planejaríem planejaríeu planejassen planejasses planejassin planejassis planejat planejats planejau planejava planejaven planejaves planejo planejà planejàrem planejàreu planejàs planejàssem planejàsseu planejàssim planejàssiu planejàvem planejàveu sept val v
planear
(transitiu) Fer plans, planificar.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
planeta

planetari n masc
planetário

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
planeamento

planta n fem
planta vegetal
Vegetal herbaci.
piso
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
planta do pé

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plant planta plantada plantades plantam plantant plantar plantara plantaran plantarem plantaren plantares plantareu plantaria plantarien plantaries plantarà plantaràs plantaré plantaríem plantaríeu plantassen plantasses plantassin plantassis plantat plantats plantau plantava plantaven plantaves plante plantem planten plantes plantessen plantesses plantessin plantessis planteu planti plantin plantis planto plantà plantàrem plantàreu plantàs plantàssem plantàsseu plantàssim plantàssiu plantàvem plantàveu plantés plantéssem plantésseu plantéssim plantéssiu plantí sept val v
plantar
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.
dar um bolo
(col·loquial) Deixar, abandonar.

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
plantago

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
ferro ferro de engomar
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxa de neu n fem
snowboard

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ planx planxa planxada planxades planxam planxant planxar planxara planxaran planxarem planxaren planxares planxareu planxaria planxarien planxaries planxarà planxaràs planxaré planxaríem planxaríeu planxassen planxasses planxassin planxassis planxat planxats planxau planxava planxaven planxaves planxe planxem planxen planxes planxessen planxesses planxessin planxessis planxeu planxi planxin planxis planxo planxà planxàrem planxàreu planxàs planxàssem planxàsseu planxàssim planxàssiu planxàvem planxàveu planxés planxéssem planxésseu planxéssim planxéssiu planxí sept val v
passar passar a ferro

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
plaqueta

plat n masc
prato
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plat suspès n masc
prato suspenso

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
plataforma
Superfície plana, horitzontal i elevada.
(figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
praia

platí /pɫəˈti/ n masc
platina

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ adj masc
platónico

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
praça

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ plena plens adj masc
cheio pleno
Que està farcit fins a estar complet.

plebs /ˈpɫeps/ n fem
plebe

pleura /ˈpɫɛw.ɾa/ /ˈpɫɛw.ɾə/ /ˈpɫɛw.ɾɛ/ n fem
pleura

plom n masc
chumbo

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
pluma pena
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plomall /pɫoˈmaʎ/ /pɫuˈmaj/ /pɫuˈmaʎ/ n masc
espanador
Plomes d'au lligades a un bastó, que es fan servir per torcar la pols que es diposita sobre objectes delicats.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
choro

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
chorão

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plor plora plorada plorades ploram plorant plorar plorara ploraran plorarem ploraren plorares plorareu ploraria plorarien ploraries plorarà ploraràs ploraré ploraríem ploraríeu plorassen plorasses plorassin plorassis plorat plorats plorau plorava ploraven ploraves plore plorem ploren plores ploressen ploresses ploressin ploressis ploreu plori plorin ploris ploro plorà ploràrem ploràreu ploràs ploràssem ploràsseu ploràssim ploràssiu ploràvem ploràveu plorés ploréssem plorésseu ploréssim ploréssiu plorí sept val v
chorar

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
chover
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
chover a cântaros chover a potes

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
chuva

pluja d'idees n fem
brainstorm

plural adj
plural
Que denota més d’un.

plural n masc
plural
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

pluricel·lular /pɫu.ɾi.se.ɫuˈɫaɾ/ /pɫu.ɾi.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /pɫu.ɾi.sə.ɫuˈɫar/ /pɫu.ɾi.səɫ.ɫuˈɫar/ /pɫu.ɾi.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
pluricelular

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
mais-que-perfeito

plutoni n masc
plutónio

plàstic n masc
plástico
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

plàtan /ˈpɫa.tən/ n masc
plátano

pneumologia /new.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.mo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.mo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
pneumologia

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
pneumonia
Pulmonia

poal /poˈaɫ/ /puˈaɫ/ n masc
jarra
(septentrional, tarragoní) càntir

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
população
Conjunt de gent residint a una zona.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.

poblar /pobˈbɫa/ /poˈβɫa/ /pubˈbɫa/ /puˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pobl pobla poblada poblades poblam poblant poblar poblara poblaran poblarem poblaren poblares poblareu poblaria poblarien poblaries poblarà poblaràs poblaré poblaríem poblaríeu poblassen poblasses poblassin poblassis poblat poblats poblau poblava poblaven poblaves poble poblem poblen pobles poblessen poblesses poblessin poblessis pobleu pobli poblin poblis poblo poblà poblàrem poblàreu poblàs poblàssem poblàsseu poblàssim poblàssiu poblàvem poblàveu poblés pobléssem poblésseu pobléssim pobléssiu poblí sept val v
povoar

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
povo
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
aldeia
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ pobra pobres adj masc
pobre coitado
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ n masc
pobre
Persona sense recursos per viure.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
pobreza
Manca de diners o recursos.

pobresa energètica n fem
pobreza energética

poc poca pocs adj masc
pauco
En quantitat escassa.

poc adv
pauco
De manera escassa.

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
poção

podar /poˈða/ /poˈðaɾ/ /puˈða/ /puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pod poda podada podades podam podant podar podara podaran podarem podaren podares podareu podaria podarien podaries podarà podaràs podaré podaríem podaríeu podassen podasses podassin podassis podat podats podau podava podaven podaves pode podem poden podes podessen podesses podessin podessis podeu podi podin podis podo podà podàrem podàreu podàs podàssem podàsseu podàssim podàssiu podàvem podàveu podés podéssem podésseu podéssim podéssiu podí sept val v
podar

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ occ podem poden podent poder podeu podia podien podies podran podrem podreu podria podrien podries podrà podràs podré podríem podríeu podíem podíeu poguda pogudes poguera pogueren pogueres poguessen poguesses poguessin poguessis pogut poguts pogué poguérem poguéreu pogués poguéssem poguésseu poguéssim poguéssiu poguí pot pots puc puga pugam pugau puguem puguen pugues pugueu pugui puguin puguis val v
poder
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
poderoso

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
pódio

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ podreix podreixa podreixen podreixes podreixi podreixin podreixis podreixo podreixs podresc podresca podresquen podresques podresqui podresquin podresquis podria podrida podrides podrien podries podriguem podriguera podrigueren podrigueres podriguessen podriguesses podriguessin podriguessis podrigueu podrigueva podrigueven podrigueves podrigué podriguérem podriguéreu podrigués podriguéssem podriguésseu podriguéssim podriguéssiu podriguévem podriguéveu podrim podrint podrir podrira podriran podrirem podriren podrires podrireu podriria podririen podriries podririva podririven podririves podrirà podriràs podriré podriríem podriríeu podrirívem podriríveu podrisc podrisca podrisco podriscos podrisquem podrisquen podrisques podrisqueu podrissa podrissen podrisses podrissi podrissin podrissis podrist podrit podrits podriu podriva podriven podrives podrix podrixa podrixen podrixes podrixi podrixin podrixis podrixo podrixos podrí podríem podríets podríeu podrírem podríreu podrís podríscon podríssem podrísseu podríssim podríssiu podríssom podríssou podrívem podríveu podríxon sept v.cent val v
putrefazer

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
poema poesia

poemari /po.eˈma.ɾi/ /po.əˈma.ɾi/ /pu.əˈma.ɾi/ n masc
poemário

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
poesia

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
poeta poetisa

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
pogrom

pol /ˈpɔɫ/ n masc
pólo

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ n fem
polaina
Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polar /poˈɫa/ /poˈɫaɾ/ /puˈɫa/ /puˈɫar/ adj
polar
Relatiu o pertanyent a un pol o als pols.

polaritzar /po.ɫa.ɾiˈd͡za/ /po.ɫa.ɾiˈza/ /po.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /po.ɫə.ɾiˈd͡za/ /pu.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ polaritz polaritza polaritzada polaritzades polaritzam polaritzant polaritzar polaritzara polaritzaran polaritzarem polaritzaren polaritzares polaritzareu polaritzaria polaritzarien polaritzaries polaritzarà polaritzaràs polaritzaré polaritzaríem polaritzaríeu polaritzassen polaritzasses polaritzassin polaritzassis polaritzat polaritzats polaritzau polaritzava polaritzaven polaritzaves polaritze polaritzem polaritzen polaritzes polaritzessen polaritzesses polaritzessin polaritzessis polaritzeu polaritzi polaritzin polaritzis polaritzo polaritzà polaritzàrem polaritzàreu polaritzàs polaritzàssem polaritzàsseu polaritzàssim polaritzàssiu polaritzàvem polaritzàveu polaritzés polaritzéssem polaritzésseu polaritzéssim polaritzéssiu polaritzí sept val v
polarizar

polca /ˈpoɫ.ka/ /ˈpoɫ.kə/ n fem
polca

poliamor /ˌpɔ.ɫi.aˈmoɾ/ /ˌpɔ.ɫi.əˈmor/ n masc
poliamor

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
polícia
Cos de seguretat civil.

polifonia /po.ɫi.foˈni.a/ /po.ɫi.foˈni.ə/ /pu.ɫi.fuˈni.ə/ n fem
polifonia

poliglot /po.ɫiˈɣɫɔt/ /pu.ɫiˈɣɫɔt/ adj masc
multilíngue

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
polimorfismo
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ polinèsia adj masc
polinésio
Originari, pertanyent o relatiu a la Polinèsia, als seus habitant o a la seva llengua.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ n masc
polinésio
Natural de la Polinèsia (part d'Oceania).
Persona d’un poble establert a la Polinèsia i estès per Oceania, que tenen trets comuns en la fisonomia i la cultura.
(només singular) Conjunt de llengües pròpies de la Polinèsia, del grup austronèsic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ bal n-occ occ poleix poleixen poleixes poleixi poleixin poleixis poleixo polesc polesqui polesquin polesquis polia polida polides polien polies poliguem poligueu polim polint polir polira poliran polirem poliren polires polireu poliria polirien poliries polirà poliràs poliré poliríem poliríeu polisc polisca polisquen polisques polissen polisses polissin polissis polit polits poliu polix polixen polixes polixo polí políem políeu polírem políreu polís políssem polísseu políssim políssiu sept val v
polir
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.
Donar a quelcom un aspecte net i endreçat.
Passar una llima i rebaixar un material fins que quedi llis.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
polissemia

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
politeísmo

politeista /po.ɫi.teˈis.ta/ /po.ɫi.teˈis.te/ /po.ɫi.təˈis.tə/ /pu.ɫi.təˈis.tə/ adj
politeísta

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ polititz polititza polititzada polititzades polititzam polititzant polititzar polititzara polititzaran polititzarem polititzaren polititzares polititzareu polititzaria polititzarien polititzaries polititzarà polititzaràs polititzaré polititzaríem polititzaríeu polititzassen polititzasses polititzassin polititzassis polititzat polititzats polititzau polititzava polititzaven polititzaves polititze polititzem polititzen polititzes polititzessen polititzesses polititzessin polititzessis polititzeu polititzi polititzin polititzis polititzo polititzà polititzàrem polititzàreu polititzàs polititzàssem polititzàsseu polititzàssim polititzàssiu polititzàvem polititzàveu polititzés polititzéssem polititzésseu polititzéssim polititzéssiu polititzí sept val v
politizar

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
roldana

polièdric /po.ɫiˈɛ.ðɾik/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾik/ adj masc
poliédrico
(geometria) Corresponent o pertanyent a un poliedre.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
piolho
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

polla /ˈpo.ʎa/ /ˈpo.ʎə/ n fem
franga
Gallina jove.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
choupo

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
frango

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
pintinho pintainho

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pollina pollinada pollinades pollinam pollinant pollinar pollinara pollinaran pollinarem pollinaren pollinares pollinareu pollinaria pollinarien pollinaries pollinarà pollinaràs pollinaré pollinaríem pollinaríeu pollinassen pollinasses pollinassin pollinassis pollinat pollinats pollinau pollinava pollinaven pollinaves polline pollinem pollinen pollines pollinessen pollinesses pollinessin pollinessis pollineu pollini pollinin pollinis pollino pollinà pollinàrem pollinàreu pollinàs pollinàssem pollinàsseu pollinàssim pollinàssiu pollinàvem pollinàveu pollinés pollinéssem pollinésseu pollinéssim pollinéssiu polliní pollín sept val v
parir

pollós /poˈʎos/ /puˈjos/ /puˈʎos/ adj masc
piolhento

polo /ˈpo.ɫo/ /ˈpo.ɫu/ n masc
picolé
Esport que es juga a cavall, consistent a fer passar una pilota sota un petit arc de metall, impulsada pel cop d'una maça.
Samarreta o jersei de punt i coll camiser.
Tros de gel amb gust de fruita, incrustat en un bastonet.

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polónio

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ adj masc
polaco
Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
polaco polonês
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
pó poeira
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
pulso
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltre n masc
cavalete
Aparell per subjectar les bèsties que cal ferrar les potes.
Aparell que es feia servir antigament per subjectar una persona mentre rebia càstig corporal.

poltrona /poɫˈtɾo.na/ /puɫˈtɾo.nə/ n fem
poltrona
Cadira de braços força confortable, pròpia del qui està en una posició de poder.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
polegar

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
pólen

pol·linitzar /po.ɫi.niˈd͡za/ /po.ɫi.niˈza/ /poɫ.ɫi.niˈd͡za/ /poɫ.ɫi.niˈzaɾ/ /pu.ɫi.niˈd͡za/ /puɫ.ɫi.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pol·linitz pol·linitza pol·linitzada pol·linitzades pol·linitzaia pol·linitzaien pol·linitzaies pol·linitzam pol·linitzant pol·linitzar pol·linitzara pol·linitzaran pol·linitzarem pol·linitzaren pol·linitzares pol·linitzareu pol·linitzaria pol·linitzarien pol·linitzaries pol·linitzariva pol·linitzariven pol·linitzarives pol·linitzarà pol·linitzaràs pol·linitzaré pol·linitzaríem pol·linitzaríeu pol·linitzarívem pol·linitzaríveu pol·linitzassen pol·linitzasses pol·linitzassin pol·linitzassis pol·linitzat pol·linitzats pol·linitzau pol·linitzava pol·linitzaven pol·linitzaves pol·linitzavi pol·linitzavo pol·linitze pol·linitzeguem pol·linitzeguessa pol·linitzeguessen pol·linitzeguesses pol·linitzegueu pol·linitzegués pol·linitzeguéssom pol·linitzeguéssou pol·linitzem pol·linitzen pol·linitzes pol·linitzessa pol·linitzessen pol·linitzesses pol·linitzessi pol·linitzessin pol·linitzessis pol·linitzeu pol·linitzi pol·linitzin pol·linitzis pol·linitzo pol·linitzos pol·linitzs pol·linitzà pol·linitzàiem pol·linitzàieu pol·linitzàrem pol·linitzàreu pol·linitzàs pol·linitzàssem pol·linitzàsseu pol·linitzàssim pol·linitzàssiu pol·linitzàvem pol·linitzàvets pol·linitzàveu pol·linitzàvom pol·linitzés pol·linitzéssem pol·linitzésseu pol·linitzéssim pol·linitzéssiu pol·linitzí sept v.cent val v
polinizar

polèmic /poˈɫɛ.mik/ /puˈɫɛ.mik/ adj masc
polémico

polígon n masc
polígono
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
político
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
política
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

políticament /poˌɫi.ti.kaˈmen/ /poˌɫi.ti.kaˈment/ /poˌɫi.ti.kəˈment/ /puˌɫi.ti.kəˈmen/ adv
politicamente

pom /ˈpom/ n masc
ramalhete
Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.
maçaneta
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
maçã

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
pomada
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
macieira

pomes amb peres n fem
misturar alhos com bugalhos

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
pompa

pomposament /pomˌpo.zaˈmen/ /pomˌpo.zaˈment/ /pomˌpo.zəˈment/ /pumˌpo.zəˈmen/ adv
pomposamente

pompositat /pom.po.ziˈtat/ /pum.pu.ziˈtat/ n fem
pomposidade

pompós /pomˈpos/ /pumˈpos/ adj masc
pomposo

pondre /ˈpon.dɾə/ /ˈpɔn.dɾe/ /ˈpɔn.dɾə/ bal occ pon ponc pondran pondre pondrem pondreu pondria pondrien pondries pondrà pondràs pondré pondríem pondríeu ponem ponen ponent poneu ponga ponguem ponguen ponguera pongueren pongueres pongues ponguessen ponguesses ponguessin ponguessis pongueu pongui ponguin ponguis pongué ponguérem ponguéreu pongués ponguéssem ponguésseu ponguéssim ponguéssiu ponguí ponia ponien ponies pons poníem poníeu post posta postes postos val v
pôr
Expulsar els ous, una au o animal ovípar.

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
pônei

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
ponte
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

ponx /ˈpoɲʃ/ n masc
ponche

ponxo /ˈpoɲ.t͡ʃo/ /ˈpoɲ.ʃo/ /ˈpoɲ.ʃu/ n masc
poncho

pop n masc
polvo
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
popa
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
popular

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
popularidade

popularitzar /po.pu.ɫa.ɾiˈd͡za/ /po.pu.ɫa.ɾiˈza/ /po.pu.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /po.pu.ɫə.ɾiˈd͡za/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ popularitz popularitza popularitzada popularitzades popularitzaia popularitzaien popularitzaies popularitzam popularitzant popularitzar popularitzara popularitzaran popularitzarem popularitzaren popularitzares popularitzareu popularitzaria popularitzarien popularitzaries popularitzariva popularitzariven popularitzarives popularitzarà popularitzaràs popularitzaré popularitzaríem popularitzaríeu popularitzarívem popularitzaríveu popularitzassen popularitzasses popularitzassin popularitzassis popularitzat popularitzats popularitzau popularitzava popularitzaven popularitzaves popularitzavi popularitzavo popularitze popularitzeguem popularitzeguessa popularitzeguessen popularitzeguesses popularitzegueu popularitzegués popularitzeguéssom popularitzeguéssou popularitzem popularitzen popularitzes popularitzessa popularitzessen popularitzesses popularitzessi popularitzessin popularitzessis popularitzeu popularitzi popularitzin popularitzis popularitzo popularitzos popularitzs popularitzà popularitzàiem popularitzàieu popularitzàrem popularitzàreu popularitzàs popularitzàssem popularitzàsseu popularitzàssim popularitzàssiu popularitzàvem popularitzàvets popularitzàveu popularitzàvom popularitzés popularitzéssem popularitzésseu popularitzéssim popularitzéssiu popularitzí sept v.cent val v
popularizar

popularment /po.puˌɫarˈmen/ /po.puˌɫaɾˈmen/ /po.puˌɫaɾˈment/ /pu.puˌɫarˈmen/ adv
popularmente

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
medo temor

porc n masc
porco
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.
Brut, poc polit, que taca.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
porcelana

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
porção

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornografia

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornográfico

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
pornógrafo

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
púrpura
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
púrpura
Color vermell fosc tirant a morat.

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
alho-porró alho-porro
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
charro
(argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

port /ˈpɔrt/ n masc
porto porta
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
porta
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
porta-aviões

portabilitat /poɾ.ta.bi.ɫiˈtat/ /poɾ.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
portabilidade

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ n fem
capa
Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ n masc
portal
Porta principal més gran.
Lloc web d’accés a recursos i serveis temàtics.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ port porta portada portades portam portant portar portara portaran portarem portaren portares portareu portaria portarien portaries portarà portaràs portaré portaríem portaríeu portassen portasses portassin portassis portat portats portau portava portaven portaves porte portem porten portes portessen portesses portessin portessis porteu porti portin portis porto portà portàrem portàreu portàs portàssem portàsseu portàssim portàssiu portàvem portàveu portés portéssem portésseu portéssim portéssiu portí sept val v
vestir
Vestir una roba concreta.
levar
Transportar quelcom amb si mateix.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
guarda-redes goleiro
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
baliza

porto-riqueny /ˌpɔr.tu.riˈkɛɲ/ /ˌpɔɾ.to.riˈkəɲ/ adj masc
porto-riquenho

portolà /poɾ.toˈɫa/ /pur.tuˈɫa/ n masc
portulano

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ portuguesa portuguesos adj masc
português
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
português
Natural de Portugal.

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
poroso

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pos posa posada posades posam posant posar posara posaran posarem posaren posares posareu posaria posarien posaries posarà posaràs posaré posaríem posaríeu posassen posasses posassin posassis posat posats posau posava posaven posaves pose posem posen poses posessen posesses posessin posessis poseu posi posin posis poso posà posàrem posàreu posàs posàssem posàsseu posàssim posàssiu posàvem posàveu posés poséssem posésseu poséssim poséssiu posí sept val v
pôr
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició n fem
posição

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
positivo
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positivament /po.ziˌti.vaˈment/ /po.ziˌti.vəˈment/ /po.ziˌti.βaˈmen/ /pu.ziˌti.vəˈmen/ /pu.ziˌti.βəˈmen/ adv
positivamente

positivisme /po.zi.tiˈviz.me/ /po.zi.tiˈviz.mə/ /po.zi.tiˈβiz.me/ /pu.zi.tiˈviz.mə/ /pu.zi.tiˈβiz.mə/ n masc
positivismo

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
pósitron

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ posposa posposada posposades posposam posposant posposar posposara posposaran posposarem posposaren posposares posposareu posposaria posposarien posposaries posposarà posposaràs posposaré posposaríem posposaríeu posposassen posposasses posposassin posposassis posposat posposats posposau posposava posposaven posposaves pospose posposem posposen posposes posposessen posposesses posposessin posposessis posposeu posposi posposin posposis posposo posposà posposàrem posposàreu posposàs posposàssem posposàsseu posposàssim posposàssiu posposàvem posposàveu posposés posposéssem posposésseu posposéssim posposéssiu posposí pospòs sept val v
adiar

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ bal n-occ occ posseeix posseeixen posseeixes posseeixi posseeixin posseeixis posseeixo posseesc posseesqui posseesquin posseesquis posseint posseir posseiran posseirem posseireu posseiria posseirien posseiries posseirà posseiràs posseiré posseiríem posseiríeu posseí posseíem posseíeu posseírem posseíreu posseís posseíssem posseísseu posseíssim posseíssiu posseïa posseïda posseïdes posseïen posseïes posseïguem posseïgueu posseïm posseïra posseïren posseïres posseïsc posseïsca posseïsquen posseïsques posseïssen posseïsses posseïssin posseïssis posseït posseïts posseïu posseïx posseïxen posseïxes posseïxo sept val v
possuir ter
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
possessivo

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ n fem
posse
Acció de posseir, controlar o ocupar.
Allò que es posseeix.
(especialment mallorquí) Terreny de conreu amb casa a la mateixa finca.
Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
(esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.

possibilitat /po.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
possibilidade

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
possível
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
possível
Cosa que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ adv
possivelmente

post de planxar n fem
tábua de passar roupa

postergar /pos.terˈɣa/ /pos.teɾˈɣa/ /pos.teɾˈɣaɾ/ /pos.təɾˈɣa/ /pus.tərˈɡa/ /pus.tərˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ posterg posterga postergada postergades postergam postergant postergar postergara postergaran postergarem postergaren postergares postergareu postergaria postergarien postergaries postergarà postergaràs postergaré postergaríem postergaríeu postergassen postergasses postergassin postergassis postergat postergats postergau postergava postergaven postergaves postergo postergue posterguem posterguen postergues posterguessen posterguesses posterguessin posterguessis postergueu postergui posterguin posterguis postergués posterguéssem posterguésseu posterguéssim posterguéssiu posterguí postergà postergàrem postergàreu postergàs postergàssem postergàsseu postergàssim postergàssiu postergàvem postergàveu sept val v
postergar

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
sobremesa
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

postulat n masc
postulado

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
perna
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
potássio

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ adj
potencial
Relatiu o pertanyent a la potència.
Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ n masc
potencial
Potència o capacitat de provocar un resultat.
(física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ n fem
poterna

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
talvez quiçá

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
potência

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
poço
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

poèticament /poˌɛ.ti.kaˈmen/ /poˌɛ.ti.kaˈment/ /poˌɛ.ti.kəˈment/ /puˌɛ.ti.kəˈmen/ adv
poeticamente

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
praseodímio

prat /ˈpɾat/ n masc
prado

precaritzar /pɾe.ka.ɾiˈd͡za/ /pɾe.ka.ɾiˈza/ /pɾe.ka.ɾiˈzaɾ/ /pɾə.kə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ precaritz precaritza precaritzada precaritzades precaritzam precaritzant precaritzar precaritzara precaritzaran precaritzarem precaritzaren precaritzares precaritzareu precaritzaria precaritzarien precaritzaries precaritzarà precaritzaràs precaritzaré precaritzaríem precaritzaríeu precaritzassen precaritzasses precaritzassin precaritzassis precaritzat precaritzats precaritzau precaritzava precaritzaven precaritzaves precaritze precaritzem precaritzen precaritzes precaritzessen precaritzesses precaritzessin precaritzessis precaritzeu precaritzi precaritzin precaritzis precaritzo precaritzà precaritzàrem precaritzàreu precaritzàs precaritzàssem precaritzàsseu precaritzàssim precaritzàssiu precaritzàvem precaritzàveu precaritzés precaritzéssem precaritzésseu precaritzéssim precaritzéssiu precaritzí val v
precarizar

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ precedeix precedeixa precedeixen precedeixes precedeixi precedeixin precedeixis precedeixo precedeixs precedesc precedesca precedesquen precedesques precedesqui precedesquin precedesquis precedia precedida precedides precedien precedies precediguem precediguera precedigueren precedigueres precediguessen precediguesses precediguessin precediguessis precedigueu precedigueva precedigueven precedigueves precedigué precediguérem precediguéreu precedigués precediguéssem precediguésseu precediguéssim precediguéssiu precediguévem precediguéveu precedim precedint precedir precedira precediran precedirem precediren precedires precedireu precediria precedirien precediries precediriva precediriven precedirives precedirà precediràs precediré precediríem precediríeu precedirívem precediríveu precedisc precedisca precedisco precediscos precedisquem precedisquen precedisques precedisqueu precedissa precedissen precedisses precedissi precedissin precedissis precedist precedit precedits precediu precediva precediven precedives precedix precedixa precedixen precedixes precedixi precedixin precedixis precedixo precedixos precedí precedíem precedíets precedíeu precedírem precedíreu precedís precedíscon precedíssem precedísseu precedíssim precedíssiu precedíssom precedíssou precedívem precedíveu precedíxon sept v.cent val v
anteceder preceder

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ n masc
preceito

preciosíssim /pɾe.si.oˈzi.sim/ /pɾə.si.oˈzi.sim/ /pɾə.si.uˈzi.sim/ adj masc
preciosíssimo

precipici /pɾe.siˈpi.si/ /pɾə.siˈpi.si/ n masc
precipício

precipitació /pɾe.si.pi.ta.siˈo/ /pɾə.si.pi.tə.siˈo/ n fem
precipitação

precisament /pɾeˌsi.zaˈmen/ /pɾeˌsi.zaˈment/ /pɾəˌsi.zəˈmen/ /pɾəˌsi.zəˈment/ adv
exatamente

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
precisão

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
precioso

precoç /pɾeˈkos/ adj
precoce

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ precisa precisos adj masc
preciso
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
pregador
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicament /pɾe.ði.kaˈmen/ /pɾe.ði.kaˈment/ /pɾə.ði.kəˈmen/ /pɾə.ði.kəˈment/ n masc
predicamento
(filosofia) Cadascuna de les classes o categories a que es redueixen totes o entitats físiques.

predicar /pɾe.ðiˈka/ /pɾe.ðiˈkaɾ/ /pɾə.ðiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ predic predica predicada predicades predicaia predicaien predicaies predicam predicant predicar predicara predicaran predicarem predicaren predicares predicareu predicaria predicarien predicaries predicariva predicariven predicarives predicarà predicaràs predicaré predicaríem predicaríeu predicarívem predicaríveu predicassen predicasses predicassin predicassis predicat predicats predicau predicava predicaven predicaves predicavi predicavo predico predicos predicà predicàiem predicàieu predicàrem predicàreu predicàs predicàssem predicàsseu predicàssim predicàssiu predicàvem predicàvets predicàveu predicàvom predique prediqueguem prediqueguessa prediqueguessen prediqueguesses prediquegueu prediquegués prediqueguéssom prediqueguéssou prediquem prediquen prediques prediquessa prediquessen prediquesses prediquessi prediquessin prediquessis prediqueu prediqui prediquin prediquis prediqués prediquéssem prediquésseu prediquéssim prediquéssiu prediquí sept v.cent val v
predicar

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
predicado

predicció n fem
predição

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ bal eiv nota 1 occ predeia predeien predeies predeim predeis predic prediem predient predieu prediga predigau prediguem prediguen prediguera predigueren predigueres predigues prediguessen prediguesses prediguessin prediguessis predigueu predigui prediguin prediguis predigué prediguérem prediguéreu predigués prediguéssem prediguésseu prediguéssim prediguéssiu prediguí predir prediran predirem predireu prediria predirien prediries predirà prediràs prediré prediríem prediríeu predis predit predita predites predits prediu prediuen predius predèiem predèieu v.cent val v
predizer

preferiblement /pɾe.feˌɾi.bɫeˈment/ /pɾe.feˌɾi.βɫeˈmen/ /pɾe.feˌɾib.bɫeˈmen/ /pɾə.fəˌɾi.βɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈment/ adv
de preferência

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ bal n-occ occ prefereix prefereixen prefereixes prefereixi prefereixin prefereixis prefereixo preferesc preferesqui preferesquin preferesquis preferia preferida preferides preferien preferies preferiguem preferigueu preferim preferint preferir preferira preferiran preferirem preferiren preferires preferireu preferiria preferirien preferiries preferirà preferiràs preferiré preferiríem preferiríeu preferisc preferisca preferisquen preferisques preferissen preferisses preferissin preferissis preferit preferits preferiu preferix preferixen preferixes preferixo preferí preferíem preferíeu preferírem preferíreu preferís preferíssem preferísseu preferíssim preferíssiu sept val v
preferir

preferència /pɾe.feˈɾɛn.si.a/ /pɾə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
preferência

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
prefixo
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ preg prega pregada pregades pregam pregant pregar pregara pregaran pregarem pregaren pregares pregareu pregaria pregarien pregaries pregarà pregaràs pregaré pregaríem pregaríeu pregassen pregasses pregassin pregassis pregat pregats pregau pregava pregaven pregaves prego pregue preguem preguen pregues preguessen preguesses preguessin preguessis pregueu pregui preguin preguis pregués preguéssem preguésseu preguéssim preguéssiu preguí pregà pregàrem pregàreu pregàs pregàssem pregàsseu pregàssim pregàssiu pregàvem pregàveu sept val v
rezar
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregon /pɾeˈɣon/ /pɾəˈɣon/ adj masc
fundo
Que té el fons, o que està a un nivell, allunyat de la superfície.

pregonar /pɾe.ɣoˈna/ /pɾe.ɣoˈnaɾ/ /pɾə.ɣoˈna/ /pɾə.ɣuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregon pregona pregonada pregonades pregonam pregonant pregonar pregonara pregonaran pregonarem pregonaren pregonares pregonareu pregonaria pregonarien pregonaries pregonarà pregonaràs pregonaré pregonaríem pregonaríeu pregonassen pregonasses pregonassin pregonassis pregonat pregonats pregonau pregonava pregonaven pregonaves pregone pregonem pregonen pregones pregonessen pregonesses pregonessin pregonessis pregoneu pregoni pregonin pregonis pregono pregonà pregonàrem pregonàreu pregonàs pregonàssem pregonàsseu pregonàssim pregonàssiu pregonàvem pregonàveu pregonés pregonéssem pregonésseu pregonéssim pregonéssiu pregoní sept val v
proclamar

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
pregunta pergunta
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregunt pregunta preguntada preguntades preguntam preguntant preguntar preguntara preguntaran preguntarem preguntaren preguntares preguntareu preguntaria preguntarien preguntaries preguntarà preguntaràs preguntaré preguntaríem preguntaríeu preguntassen preguntasses preguntassin preguntassis preguntat preguntats preguntau preguntava preguntaven preguntaves pregunte preguntem pregunten preguntes preguntessen preguntesses preguntessin preguntessis pregunteu pregunti preguntin preguntis pregunto preguntà preguntàrem preguntàreu preguntàs preguntàssem preguntàsseu preguntàssim preguntàssiu preguntàvem preguntàveu preguntés preguntéssem preguntésseu preguntéssim preguntéssiu preguntí sept val v
perguntar

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
oração

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
pré-história

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
prêmio prémio

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ alg bal eiv nota 1 occ premia premiada premiades premiam premiant premiar premiara premiaran premiarem premiaren premiares premiareu premiaria premiarien premiaries premiarà premiaràs premiaré premiaríem premiaríeu premiassen premiasses premiassin premiassis premiat premiats premiau premiava premiaven premiaves premie premiem premien premies premiessen premiesses premiessin premiessis premieu premii premio premià premiàrem premiàreu premiàs premiàssem premiàsseu premiàssim premiàssiu premiàvem premiàveu premiés premiéssem premiésseu premiéssim premiéssiu premií premiï premiïn premiïs sept v.cent val v
premiar

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
premonição

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
imprensa prensa
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

premsa rosa n fem
imprensa rosa

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ bal occ pren prenc prendran prendre prendrem prendreu prendria prendrien prendries prendrà prendràs prendré prendríem prendríeu prenem prenen prenent preneu prenga prenguem prenguen prenguera prengueren prengueres prengues prenguessen prenguesses prenguessin prenguessis prengueu prengui prenguin prenguis prengué prenguérem prenguéreu prengués prenguéssem prenguésseu prenguéssim prenguéssiu prenguí prenia prenien prenies prens preníem preníeu pres presa preses presos val v
agarrar
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ preny prenya prenyada prenyades prenyam prenyant prenyar prenyara prenyaran prenyarem prenyaren prenyares prenyareu prenyaria prenyarien prenyaries prenyarà prenyaràs prenyaré prenyaríem prenyaríeu prenyassen prenyasses prenyassin prenyassis prenyat prenyats prenyau prenyava prenyaven prenyaves prenye prenyem prenyen prenyes prenyessen prenyesses prenyessin prenyessis prenyeu prenyi prenyin prenyis prenyo prenyà prenyàrem prenyàreu prenyàs prenyàssem prenyàsseu prenyàssim prenyàssiu prenyàvem prenyàveu prenyés prenyéssem prenyésseu prenyéssim prenyéssiu prenyí sept val v
emprenhar engravidar

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
preocupação
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
preparação
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prepar prepara preparada preparades preparaia preparaien preparaies preparam preparant preparar preparara prepararan prepararem prepararen preparares preparareu prepararia prepararien prepararies preparariva preparariven prepararives prepararà prepararàs prepararé prepararíem prepararíeu prepararívem prepararíveu preparassen preparasses preparassin preparassis preparat preparats preparau preparava preparaven preparaves preparavi preparavo prepare prepareguem prepareguessa prepareguessen prepareguesses preparegueu preparegués prepareguéssom prepareguéssou preparem preparen prepares preparessa preparessen preparesses preparessi preparessin preparessis prepareu prepari preparin preparis preparo preparos prepars preparà preparàiem preparàieu preparàrem preparàreu preparàs preparàssem preparàsseu preparàssim preparàssiu preparàvem preparàvets preparàveu preparàvom preparés preparéssem preparésseu preparéssim preparéssiu preparí sept v.cent val v
preparar
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
preposição

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ n fem
prerrogativa
Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
barragem
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presa de decisions n fem
tomada de decisão

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
presbitério

prescindible /pɾe.sinˈdi.bɫe/ /pɾe.sinˈdi.βɫe/ /pɾe.sinˈdib.bɫe/ /pɾə.sinˈdi.βɫə/ /pɾə.sinˈdib.bɫə/ /pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
dispensável

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ bal occ prescric prescriga prescriguem prescriguen prescriguera prescrigueren prescrigueres prescrigues prescriguessen prescriguesses prescriguessin prescriguessis prescrigueu prescrigui prescriguin prescriguis prescrigué prescriguérem prescriguéreu prescrigués prescriguéssem prescriguésseu prescriguéssim prescriguéssiu prescriguí prescrit prescrita prescrites prescrits prescriu prescriuen prescriuran prescriure prescriurem prescriureu prescriuria prescriurien prescriuries prescriurà prescriuràs prescriuré prescriuríem prescriuríeu prescrius prescrivia prescrivien prescrivies prescrivim prescrivint prescriviren prescrivires prescrivissin prescrivissis prescriviu prescriví prescrivíem prescrivíeu prescrivírem prescrivíreu prescrivís prescrivíssim prescrivíssiu val v
prescrever
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
presente
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
presente
Moment actual.
Regal.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
apresentação

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ present presenta presentada presentades presentam presentant presentar presentara presentaran presentarem presentaren presentares presentareu presentaria presentarien presentaries presentarà presentaràs presentaré presentaríem presentaríeu presentassen presentasses presentassin presentassis presentat presentats presentau presentava presentaven presentaves presente presentem presenten presentes presentessen presentesses presentessin presentessis presenteu presenti presentin presentis presento presentà presentàrem presentàreu presentàs presentàssem presentàsseu presentàssim presentàssiu presentàvem presentàveu presentés presentéssem presentésseu presentéssim presentéssiu presentí sept val v
apresentar
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ adj masc
preservativo
Que preserva.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ n masc
preservativo
Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
presidencial

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
presidente

presidir /pɾe.ziˈði/ /pɾe.ziˈðiɾ/ /pɾə.ziˈði/ bal n-occ occ presideix presideixen presideixes presideixi presideixin presideixis presideixo presidesc presidesqui presidesquin presidesquis presidia presidida presidides presidien presidies presidiguem presidigueu presidim presidint presidir presidira presidiran presidirem presidiren presidires presidireu presidiria presidirien presidiries presidirà presidiràs presidiré presidiríem presidiríeu presidisc presidisca presidisquen presidisques presidissen presidisses presidissin presidissis presidit presidits presidiu presidix presidixen presidixes presidixo presidí presidíem presidíeu presidírem presidíreu presidís presidíssem presidísseu presidíssim presidíssiu sept val v
presidir

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
presidência

presoner /pɾe.zoˈne/ /pɾe.zoˈneɾ/ /pɾə.zoˈne/ /pɾə.zuˈne/ n masc
presidiário
Persona que està a la presó

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
pressa

pressentiment /pɾe.sen.tiˈmen/ /pɾe.sen.tiˈment/ /pɾə.sən.tiˈmen/ /pɾə.sən.tiˈment/ n masc
pressentimento

pressentir /pɾe.senˈti/ /pɾe.senˈtiɾ/ /pɾə.sənˈti/ alg bal eiv occ pressent pressenta pressenten pressentes pressenti pressentia pressentida pressentides pressentien pressenties pressentiguem pressentigueu pressentim pressentin pressentint pressentir pressentira pressentiran pressentirem pressentiren pressentires pressentireu pressentiria pressentirien pressentiries pressentirà pressentiràs pressentiré pressentiríem pressentiríeu pressentis pressentissen pressentisses pressentissin pressentissis pressentit pressentits pressentiu pressento pressents pressentí pressentíem pressentíeu pressentírem pressentíreu pressentís pressentíssem pressentísseu pressentíssim pressentíssiu sept v.cent val v
pressentir

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
pressão
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
orçamento

pressupostar /pɾe.su.posˈta/ /pɾe.su.posˈtaɾ/ /pɾə.su.posˈta/ /pɾə.su.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pressupost pressuposta pressupostada pressupostades pressupostam pressupostant pressupostar pressupostara pressupostaran pressupostarem pressupostaren pressupostares pressupostareu pressupostaria pressupostarien pressupostaries pressupostarà pressupostaràs pressupostaré pressupostaríem pressupostaríeu pressupostassen pressupostasses pressupostassin pressupostassis pressupostat pressupostats pressupostau pressupostava pressupostaven pressupostaves pressuposte pressupostem pressuposten pressupostes pressupostessen pressupostesses pressupostessin pressupostessis pressuposteu pressuposti pressupostin pressupostis pressuposto pressupostà pressupostàrem pressupostàreu pressupostàs pressupostàssem pressupostàsseu pressupostàssim pressupostàssiu pressupostàvem pressupostàveu pressupostés pressupostéssem pressupostésseu pressupostéssim pressupostéssiu pressupostí sept val v
financiar

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
orçamentário

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prest presta prestada prestades prestam prestant prestar prestara prestaran prestarem prestaren prestares prestareu prestaria prestarien prestaries prestarà prestaràs prestaré prestaríem prestaríeu prestassen prestasses prestassin prestassis prestat prestats prestau prestava prestaven prestaves preste prestem presten prestes prestessen prestesses prestessin prestessis presteu presti prestin prestis presto prestà prestàrem prestàreu prestàs prestàssem prestàsseu prestàssim prestàssiu prestàvem prestàveu prestés prestéssem prestésseu prestéssim prestéssiu prestí sept val v
emprestar
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestatgeria /pɾes.ta.d͡ʒeˈɾi.a/ /pɾəs.tə.d͡ʒəˈɾi.ə/ n fem
estante

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
prestígio

prestigiós /pɾes.ti.d͡ʒiˈos/ /pɾes.ti.ʒiˈos/ adj masc
prestigioso

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ presum presuma presumeix presumeixen presumeixes presumeixi presumeixin presumeixis presumeixo presumeixs presumen presumes presumesc presumesca presumesquen presumesques presumesqui presumesquin presumesquis presumi presumia presumida presumides presumien presumies presumiguem presumigueu presumim presumin presumint presumir presumira presumiran presumirem presumiren presumires presumireu presumiria presumirien presumiries presumirà presumiràs presumiré presumiríem presumiríeu presumis presumisc presumisca presumisquen presumisques presumissen presumisses presumissin presumissis presumit presumits presumiu presumix presumixen presumixes presumixo presumo presums presumí presumíem presumíeu presumírem presumíreu presumís presumíssem presumísseu presumíssim presumíssiu sept v.cent val v
gabar
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.
presumir
Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presumpció /pɾe.zum.siˈo/ /pɾə.zum.siˈo/ n fem
presunção

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
presença

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
prisão

pretensiosament /pɾe.ten.siˌo.zaˈmen/ /pɾe.ten.siˌo.zaˈment/ /pɾə.tən.siˌo.zəˈmen/ /pɾə.tən.siˌo.zəˈment/ adv
pretensiosamente

pretor /pɾeˈto/ /pɾeˈtoɾ/ /pɾəˈto/ n masc
pretor

preu n masc
preço
Valor acordat entre venedor i comprador.

prevalença /pɾe.vaˈɫen.sa/ /pɾe.βaˈɫen.sa/ /pɾə.vəˈɫən.sə/ /pɾə.vəˈɫɛn.sə/ /pɾə.βəˈɫɛn.sə/ n fem
prevalência

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ n fem
prevenção

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ bal occ preveem preveent preveeu prevegem prevegen preveges prevegeu prevegi prevegin prevegis preveia preveiem preveien preveient preveieren preveieres preveies preveiessen preveiesses preveiessin preveiessis preveieu preveig preveim preveis preveié preveiérem preveiéreu preveiés preveiéssem preveiésseu preveiéssim preveiéssiu preveja prevera preveren preveres prevessin prevessis preveu preveuen preveuran preveure preveurem preveureu preveuria preveurien preveuries preveurà preveuràs preveuré preveuríem preveuríeu preveus previst prevista previstes previstos previu prevèiem prevèieu prevéiem prevéieu prevérem prevéreu prevés prevéssim prevéssiu prevéu val v
prever

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ n fem
previsão

priapisme /pɾi.aˈpiz.me/ /pɾi.əˈpiz.mə/ n masc
priapismo

prim /ˈpɾim/ adj masc
magro tênue
Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ n fem
prêmio
Import que paga l’assegurat per un contracte d’assegurança.

primari /pɾiˈma.ɾi/ adj masc
primário

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
primavera
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primaveral /pɾi.ma.veˈɾaɫ/ /pɾi.ma.βeˈɾaɫ/ /pɾi.mə.vəˈɾaɫ/ /pɾi.mə.βəˈɾaɫ/ adj
primaveral

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ primera primers adj masc
primeiro
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
primeiro
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
primeira pessoa

primerenc /pɾi.meˈɾeŋ/ /pɾi.meˈɾeŋk/ /pɾi.məˈɾəŋk/ /pɾi.məˈɾɛŋ/ /pɾi.məˈɾɛŋk/ adj masc
antecipado
Que neix, madura o actua abans del temps normal.

primitiu /pɾi.miˈtiw/ adj masc
primitiva

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
primogênito

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
princesa

principal adj
principal
El més important.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
principalmente

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
principado

principi n masc
princípio
començament
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
prior

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
priorado
Dignitat, tasca i ofici de prior o priora, o el temps que aquest dura.
Districte en què té jurisdicció el prior.

prioritzar /pɾi.o.ɾiˈd͡za/ /pɾi.o.ɾiˈza/ /pɾi.o.ɾiˈzaɾ/ /pɾi.u.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prioritz prioritza prioritzada prioritzades prioritzaia prioritzaien prioritzaies prioritzam prioritzant prioritzar prioritzara prioritzaran prioritzarem prioritzaren prioritzares prioritzareu prioritzaria prioritzarien prioritzaries prioritzariva prioritzariven prioritzarives prioritzarà prioritzaràs prioritzaré prioritzaríem prioritzaríeu prioritzarívem prioritzaríveu prioritzassen prioritzasses prioritzassin prioritzassis prioritzat prioritzats prioritzau prioritzava prioritzaven prioritzaves prioritzavi prioritzavo prioritze prioritzeguem prioritzeguessa prioritzeguessen prioritzeguesses prioritzegueu prioritzegués prioritzeguéssom prioritzeguéssou prioritzem prioritzen prioritzes prioritzessa prioritzessen prioritzesses prioritzessi prioritzessin prioritzessis prioritzeu prioritzi prioritzin prioritzis prioritzo prioritzos prioritzs prioritzà prioritzàiem prioritzàieu prioritzàrem prioritzàreu prioritzàs prioritzàssem prioritzàsseu prioritzàssim prioritzàssiu prioritzàvem prioritzàvets prioritzàveu prioritzàvom prioritzés prioritzéssem prioritzésseu prioritzéssim prioritzéssiu prioritzí sept v.cent val v
priorizar
Fer que alguna cosa tingui una alta prioritat.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
binóculo

privadament /pɾiˌva.ðaˈment/ /pɾiˌva.ðəˈmen/ /pɾiˌva.ðəˈment/ /pɾiˌβa.ðaˈmen/ /pɾiˌβa.ðəˈmen/ adv
privadamente

privat privada privats adj masc
privado particular
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
privilégio

pro /ˈpɾo/ n masc
pró
L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ preposition
pró
A favor de, per bé de

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
proa

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
provável

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
provavelmente

probitat /pɾo.βiˈtat/ /pɾu.βiˈtat/ n fem
probidade

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
problema

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ n masc
procedimento
Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.

procedir /pɾo.seˈði/ /pɾo.seˈðiɾ/ /pɾo.səˈði/ /pɾu.səˈði/ bal n-occ occ procedeix procedeixen procedeixes procedeixi procedeixin procedeixis procedeixo procedesc procedesqui procedesquin procedesquis procedia procedida procedides procedien procedies procediguem procedigueu procedim procedint procedir procedira procediran procedirem procediren procedires procedireu procediria procedirien procediries procedirà procediràs procediré procediríem procediríeu procedisc procedisca procedisquen procedisques procedissen procedisses procedissin procedissis procedit procedits procediu procedix procedixen procedixes procedixo procedí procedíem procedíeu procedírem procedíreu procedís procedíssem procedísseu procedíssim procedíssiu sept val v
proceder
Continuar amb un procediment fins a la seva execució final.
Venir d'un lloc on s'havia originat.

procedència /pɾo.seˈðɛn.si.a/ /pɾo.səˈðɛn.si.ə/ /pɾu.səˈðɛn.si.ə/ n fem
procedência
Lloc d'on ha sortit una cosa en moviment.

processar /pɾo.seˈsa/ /pɾo.seˈsaɾ/ /pɾu.səˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ processa processada processades processaia processaien processaies processam processant processar processara processaran processarem processaren processares processareu processaria processarien processaries processariva processariven processarives processarà processaràs processaré processaríem processaríeu processarívem processaríveu processassen processasses processassin processassis processat processats processau processava processaven processaves processavi processavo processe processeguem processeguessa processeguessen processeguesses processegueu processegués processeguéssom processeguéssou processem processen processes processessa processessen processesses processessi processessin processessis processeu processi processin processis processo processos processà processàiem processàieu processàrem processàreu processàs processàssem processàsseu processàssim processàssiu processàvem processàvets processàveu processàvom processés processéssem processésseu processéssim processéssiu processí procès sept v.cent val v
processar

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
procissão

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ n fem
proclamação

proclamar /pɾo.klaˈma/ /pɾo.klaˈmaɾ/ /pɾu.kləˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ proclam proclama proclamada proclamades proclamam proclamant proclamar proclamara proclamaran proclamarem proclamaren proclamares proclamareu proclamaria proclamarien proclamaries proclamarà proclamaràs proclamaré proclamaríem proclamaríeu proclamassen proclamasses proclamassin proclamassis proclamat proclamats proclamau proclamava proclamaven proclamaves proclame proclamem proclamen proclames proclamessen proclamesses proclamessin proclamessis proclameu proclami proclamin proclamis proclamo proclamà proclamàrem proclamàreu proclamàs proclamàssem proclamàsseu proclamàssim proclamàssiu proclamàvem proclamàveu proclamés proclaméssem proclamésseu proclaméssim proclaméssiu proclamí sept val v
proclamar

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
procrastinação

procrastinar /pɾo.kɾas.tiˈna/ /pɾo.kɾas.tiˈnaɾ/ /pɾo.kɾəs.tiˈna/ /pɾu.kɾəs.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ procrastina procrastinada procrastinades procrastinam procrastinant procrastinar procrastinara procrastinaran procrastinarem procrastinaren procrastinares procrastinareu procrastinaria procrastinarien procrastinaries procrastinarà procrastinaràs procrastinaré procrastinaríem procrastinaríeu procrastinassen procrastinasses procrastinassin procrastinassis procrastinat procrastinats procrastinau procrastinava procrastinaven procrastinaves procrastine procrastinem procrastinen procrastines procrastinessen procrastinesses procrastinessin procrastinessis procrastineu procrastini procrastinin procrastinis procrastino procrastinà procrastinàrem procrastinàreu procrastinàs procrastinàssem procrastinàsseu procrastinàssim procrastinàssiu procrastinàvem procrastinàveu procrastinés procrastinéssem procrastinésseu procrastinéssim procrastinéssiu procrastiní procrastín sept val v
procrastinar

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
processo
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
causa judicial
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

procònsol /pɾoˈkɔn.soɫ/ /pɾuˈkɔn.suɫ/ n masc
procônsul

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
prodígio

producció n fem
produção

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
produto

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
produtivo

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ adj masc
produtor
Que produeix alguna cosa.

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ n masc
produtor
Persona que produeix alguna cosa.

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ bal n-occ occ produeix produeixen produeixes produeixi produeixin produeixis produeixo produesc produesqui produesquin produesquis produint produir produiran produirem produireu produiria produirien produiries produirà produiràs produiré produiríem produiríeu produí produíem produíeu produírem produíreu produís produíssem produísseu produíssim produíssiu produïa produïda produïdes produïen produïes produïguem produïgueu produïm produïra produïren produïres produïsc produïsca produïsquen produïsques produïssen produïsses produïssin produïssis produït produïts produïu produïx produïxen produïxes produïxo sept val v
produzir
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

proer /pɾoˈe/ /pɾoˈeɾ/ /pɾuˈe/ n masc
proeiro

proesa /pɾoˈe.za/ /pɾoˈə.zə/ /pɾuˈɛ.zə/ n fem
proeza

profanar /pɾo.faˈna/ /pɾo.faˈnaɾ/ /pɾo.fəˈna/ /pɾu.fəˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ profan profana profanada profanades profanaia profanaien profanaies profanam profanant profanar profanara profanaran profanarem profanaren profanares profanareu profanaria profanarien profanaries profanariva profanariven profanarives profanarà profanaràs profanaré profanaríem profanaríeu profanarívem profanaríveu profanassen profanasses profanassin profanassis profanat profanats profanau profanava profanaven profanaves profanavi profanavo profane profaneguem profaneguessa profaneguessen profaneguesses profanegueu profanegués profaneguéssom profaneguéssou profanem profanen profanes profanessa profanessen profanesses profanessi profanessin profanessis profaneu profani profanin profanis profano profanos profans profanà profanàiem profanàieu profanàrem profanàreu profanàs profanàssem profanàsseu profanàssim profanàssiu profanàvem profanàvets profanàveu profanàvom profanés profanéssem profanésseu profanéssim profanéssiu profaní sept v.cent val v
profanar

proferir /pɾo.feˈɾi/ /pɾo.feˈɾiɾ/ /pɾo.fəˈɾi/ /pɾu.fəˈɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ profereix profereixa profereixen profereixes profereixi profereixin profereixis profereixo profereixs proferesc proferesca proferesquen proferesques proferesqui proferesquin proferesquis proferia proferida proferides proferien proferies proferiguem proferiguera proferigueren proferigueres proferiguessen proferiguesses proferiguessin proferiguessis proferigueu proferigueva proferigueven proferigueves proferigué proferiguérem proferiguéreu proferigués proferiguéssem proferiguésseu proferiguéssim proferiguéssiu proferiguévem proferiguéveu proferim proferint proferir proferira proferiran proferirem proferiren proferires proferireu proferiria proferirien proferiries profeririva profeririven proferirives proferirà proferiràs proferiré proferiríem proferiríeu proferirívem proferiríveu proferisc proferisca proferisco proferiscos proferisquem proferisquen proferisques proferisqueu proferissa proferissen proferisses proferissi proferissin proferissis proferist proferit proferits proferiu proferiva proferiven proferives proferix proferixa proferixen proferixes proferixi proferixin proferixis proferixo proferixos proferí proferíem proferíets proferíeu proferírem proferíreu proferís proferíscon proferíssem proferísseu proferíssim proferíssiu proferíssom proferíssou proferívem proferíveu proferíxon sept v.cent val v
proferir

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ adj
profissional
Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ n neut
profissional
Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professió /pɾo.fe.siˈo/ /pɾo.fə.siˈo/ /pɾu.fə.siˈo/ n fem
profissão

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
professor
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
profeta profetisa

profetitzar /pɾo.fe.tiˈd͡za/ /pɾo.fe.tiˈza/ /pɾo.fe.tiˈzaɾ/ /pɾo.fə.tiˈd͡za/ /pɾu.fə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ profetitz profetitza profetitzada profetitzades profetitzaia profetitzaien profetitzaies profetitzam profetitzant profetitzar profetitzara profetitzaran profetitzarem profetitzaren profetitzares profetitzareu profetitzaria profetitzarien profetitzaries profetitzariva profetitzariven profetitzarives profetitzarà profetitzaràs profetitzaré profetitzaríem profetitzaríeu profetitzarívem profetitzaríveu profetitzassen profetitzasses profetitzassin profetitzassis profetitzat profetitzats profetitzau profetitzava profetitzaven profetitzaves profetitzavi profetitzavo profetitze profetitzeguem profetitzeguessa profetitzeguessen profetitzeguesses profetitzegueu profetitzegués profetitzeguéssom profetitzeguéssou profetitzem profetitzen profetitzes profetitzessa profetitzessen profetitzesses profetitzessi profetitzessin profetitzessis profetitzeu profetitzi profetitzin profetitzis profetitzo profetitzos profetitzs profetitzà profetitzàiem profetitzàieu profetitzàrem profetitzàreu profetitzàs profetitzàssem profetitzàsseu profetitzàssim profetitzàssiu profetitzàvem profetitzàvets profetitzàveu profetitzàvom profetitzés profetitzéssem profetitzésseu profetitzéssim profetitzéssiu profetitzí sept v.cent val v
profetizar

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ n masc
lucro

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
fundo profundo
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
profundidade
Qualitat de ser profund.

progenitor /pɾo.d͡ʒe.niˈtoɾ/ /pɾo.ʒe.niˈto/ /pɾo.ʒə.niˈto/ /pɾu.ʒə.niˈto/ n masc
progenitor

progenitura /pɾo.d͡ʒe.niˈtu.ɾa/ /pɾo.ʒe.niˈtu.ɾa/ /pɾo.ʒə.niˈtu.ɾə/ /pɾu.ʒə.niˈtu.ɾə/ n fem
progenitura

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
programa
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
programação

programació orientada a objectes n fem
programação orientada a objetos

programar /pɾo.ɣɾəˈma/ /pɾu.ɣɾəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ program programa programada programades programaia programaien programaies programam programant programar programara programaran programarem programaren programares programareu programaria programarien programaries programariva programariven programarives programarà programaràs programaré programaríem programaríeu programarívem programaríveu programassen programasses programassin programassis programat programats programau programava programaven programaves programavi programavo programe programeguem programeguessa programeguessen programeguesses programegueu programegués programeguéssom programeguéssou programem programen programes programessa programessen programesses programessi programessin programessis programeu programi programin programis programo programos programs programà programàiem programàieu programàrem programàreu programàs programàssem programàsseu programàssim programàssiu programàvem programàvets programàveu programàvom programés programéssem programésseu programéssim programéssiu programí sept v.cent val v
programar

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
programa

progressivament /pɾo.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /pɾo.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /pɾo.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /pɾu.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /pɾu.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ adv
progressivamente

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
progressão

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
proibição

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ bal n-occ occ prohibeix prohibeixen prohibeixes prohibeixi prohibeixin prohibeixis prohibeixo prohibesc prohibesqui prohibesquin prohibesquis prohibia prohibida prohibides prohibien prohibies prohibiguem prohibigueu prohibim prohibint prohibir prohibira prohibiran prohibirem prohibiren prohibires prohibireu prohibiria prohibirien prohibiries prohibirà prohibiràs prohibiré prohibiríem prohibiríeu prohibisc prohibisca prohibisquen prohibisques prohibissen prohibisses prohibissin prohibissis prohibit prohibits prohibiu prohibix prohibixen prohibixes prohibixo prohibí prohibíem prohibíeu prohibírem prohibíreu prohibís prohibíssem prohibísseu prohibíssim prohibíssiu sept val v
proibir

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
projeto
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
projéctil projétil

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ n masc
projetor

prolongar /pɾo.ɫoŋˈɡa/ /pɾo.ɫoŋˈɡaɾ/ /pɾu.ɫuŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ prolong prolonga prolongada prolongades prolongam prolongant prolongar prolongara prolongaran prolongarem prolongaren prolongares prolongareu prolongaria prolongarien prolongaries prolongarà prolongaràs prolongaré prolongaríem prolongaríeu prolongassen prolongasses prolongassin prolongassis prolongat prolongats prolongau prolongava prolongaven prolongaves prolongo prolongue prolonguem prolonguen prolongues prolonguessen prolonguesses prolonguessin prolonguessis prolongueu prolongui prolonguin prolonguis prolongués prolonguéssem prolonguésseu prolonguéssim prolonguéssiu prolonguí prolongà prolongàrem prolongàreu prolongàs prolongàssem prolongàsseu prolongàssim prolongàssiu prolongàvem prolongàveu sept val v
prolongar

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ adj masc
frutífero

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
promessa

prometença /pɾo.meˈten.sa/ /pɾo.məˈtɛn.sə/ /pɾu.məˈtɛn.sə/ n fem
promessa

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
promécio

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ bal occ promesa promeses promesos promet prometa prometem prometen prometent prometera prometeren prometeres prometes prometessen prometesses prometessin prometessis prometeu prometi prometia prometien prometies prometin prometis prometo prometran prometre prometrem prometreu prometria prometrien prometries prometrà prometràs prometré prometríem prometríeu promets prometé prometérem prometéreu prometés prometéssem prometésseu prometéssim prometéssiu prometí prometíem prometíeu promès promés sept val v
prometer

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ promíscua adj masc
promíscuo

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
promoção
Acció de promocionar o de promoure.
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.
(esports de pilota) Fase d'una competició consistent en un conjunt de partits disputats entre un nombre determinat d'equips d'una mateixa categoria o bé de categories diferents classificats en els primers llocs o en els últims durant la fase anterior, que serveix per a determinar possibles canvis de categoria dels equips implicats per a la temporada següent.

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ promulg promulga promulgada promulgades promulgam promulgant promulgar promulgara promulgaran promulgarem promulgaren promulgares promulgareu promulgaria promulgarien promulgaries promulgarà promulgaràs promulgaré promulgaríem promulgaríeu promulgassen promulgasses promulgassin promulgassis promulgat promulgats promulgau promulgava promulgaven promulgaves promulgo promulgue promulguem promulguen promulgues promulguessen promulguesses promulguessin promulguessis promulgueu promulgui promulguin promulguis promulgués promulguéssem promulguésseu promulguéssim promulguéssiu promulguí promulgà promulgàrem promulgàreu promulgàs promulgàssem promulgàsseu promulgàssim promulgàssiu promulgàvem promulgàveu sept v.cent val v
promulgar

pronosticar /pɾo.nos.tiˈka/ /pɾo.nos.tiˈkaɾ/ /pɾu.nus.tiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pronostic pronostica pronosticada pronosticades pronosticaia pronosticaien pronosticaies pronosticam pronosticant pronosticar pronosticara pronosticaran pronosticarem pronosticaren pronosticares pronosticareu pronosticaria pronosticarien pronosticaries pronosticariva pronosticariven pronosticarives pronosticarà pronosticaràs pronosticaré pronosticaríem pronosticaríeu pronosticarívem pronosticaríveu pronosticassen pronosticasses pronosticassin pronosticassis pronosticat pronosticats pronosticau pronosticava pronosticaven pronosticaves pronosticavi pronosticavo pronostico pronosticos pronosticà pronosticàiem pronosticàieu pronosticàrem pronosticàreu pronosticàs pronosticàssem pronosticàsseu pronosticàssim pronosticàssiu pronosticàvem pronosticàvets pronosticàveu pronosticàvom pronostique pronostiqueguem pronostiqueguessa pronostiqueguessen pronostiqueguesses pronostiquegueu pronostiquegués pronostiqueguéssom pronostiqueguéssou pronostiquem pronostiquen pronostiques pronostiquessa pronostiquessen pronostiquesses pronostiquessi pronostiquessin pronostiquessis pronostiqueu pronostiqui pronostiquin pronostiquis pronostiqués pronostiquéssem pronostiquésseu pronostiquéssim pronostiquéssiu pronostiquí sept v.cent val v
prognosticar

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
pronúncia

proparoxíton /pɾo.pa.ɾokˈsi.ton/ /pɾo.pə.ɾokˈsi.ton/ /pɾu.pə.ɾukˈsi.tun/ adj masc
esdrúxulo

propi /ˈpɾɔ.pi/ propis pròpia adj masc
próprio
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
dono

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ adj
proporcional

proporcionalment /pɾo.por.si.oˌnaɫˈmen/ /pɾo.poɾ.si.oˌnaɫˈmen/ /pɾo.poɾ.si.oˌnaɫˈment/ /pɾu.pur.si.uˌnaɫˈmen/ adv
proporcionalmente

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
proporção

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ proposa proposada proposades proposam proposant proposar proposara proposaran proposarem proposaren proposares proposareu proposaria proposarien proposaries proposarà proposaràs proposaré proposaríem proposaríeu proposassen proposasses proposassin proposassis proposat proposats proposau proposava proposaven proposaves propose proposem proposen proposes proposessen proposesses proposessin proposessis proposeu proposi proposin proposis proposo proposà proposàrem proposàreu proposàs proposàssem proposàsseu proposàssim proposàssiu proposàvem proposàveu proposés proposéssem proposésseu proposéssim proposéssiu proposí propòs sept val v
propor
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposició /pɾo.po.zi.siˈo/ /pɾu.pu.zi.siˈo/ n fem
proposição
Acció de proposar.
(filologia, filosofia) Enunciat d’un judici amb valor lògic.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
proposta

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
propósito

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
prosa

proselitisme /pɾo.ze.ɫiˈtiz.me/ /pɾo.zə.ɫiˈtiz.mə/ /pɾu.zə.ɫiˈtiz.mə/ n masc
proselitismo

prosperar /pɾos.peˈɾa/ /pɾos.peˈɾaɾ/ /pɾus.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prosper prospera prosperada prosperades prosperaia prosperaien prosperaies prosperam prosperant prosperar prosperara prosperaran prosperarem prosperaren prosperares prosperareu prosperaria prosperarien prosperaries prosperariva prosperariven prosperarives prosperarà prosperaràs prosperaré prosperaríem prosperaríeu prosperarívem prosperaríveu prosperassen prosperasses prosperassin prosperassis prosperat prosperats prosperau prosperava prosperaven prosperaves prosperavi prosperavo prospere prospereguem prospereguessa prospereguessen prospereguesses prosperegueu prosperegués prospereguéssom prospereguéssou prosperem prosperen prosperes prosperessa prosperessen prosperesses prosperessi prosperessin prosperessis prospereu prosperi prosperin prosperis prospero prosperos prospers prosperà prosperàiem prosperàieu prosperàrem prosperàreu prosperàs prosperàssem prosperàsseu prosperàssim prosperàssiu prosperàvem prosperàvets prosperàveu prosperàvom prosperés prosperéssem prosperésseu prosperéssim prosperéssiu prosperí sept v.cent val v
prosperar

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
prosperidade

prostatitis /pɾos.taˈti.tis/ /pɾos.təˈti.tis/ /pɾus.təˈti.tis/ n fem
prostatite

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
prostituição

prostituir /pɾos.ti.tuˈi/ /pɾos.ti.tuˈiɾ/ /pɾus.ti.tuˈi/ bal n-occ occ prostitueix prostitueixen prostitueixes prostitueixi prostitueixin prostitueixis prostitueixo prostituesc prostituesqui prostituesquin prostituesquis prostituint prostituir prostituiran prostituirem prostituireu prostituiria prostituirien prostituiries prostituirà prostituiràs prostituiré prostituiríem prostituiríeu prostituí prostituíem prostituíeu prostituírem prostituíreu prostituís prostituíssem prostituísseu prostituíssim prostituíssiu prostituïa prostituïda prostituïdes prostituïen prostituïes prostituïguem prostituïgueu prostituïm prostituïra prostituïren prostituïres prostituïsc prostituïsca prostituïsquen prostituïsques prostituïssen prostituïsses prostituïssin prostituïssis prostituït prostituïts prostituïu prostituïx prostituïxen prostituïxes prostituïxo sept val v
prostituir

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
prostituta

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
prosélito

prosòdia //pɾoˈzɔˈði.a/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ n fem
prosódia

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
protagonista

protagonitzar /pɾo.ta.ɣo.niˈd͡za/ /pɾo.ta.ɣo.niˈza/ /pɾo.ta.ɣo.niˈzaɾ/ /pɾo.tə.ɣo.niˈd͡za/ /pɾu.tə.ɣu.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ protagonitz protagonitza protagonitzada protagonitzades protagonitzaia protagonitzaien protagonitzaies protagonitzam protagonitzant protagonitzar protagonitzara protagonitzaran protagonitzarem protagonitzaren protagonitzares protagonitzareu protagonitzaria protagonitzarien protagonitzaries protagonitzariva protagonitzariven protagonitzarives protagonitzarà protagonitzaràs protagonitzaré protagonitzaríem protagonitzaríeu protagonitzarívem protagonitzaríveu protagonitzassen protagonitzasses protagonitzassin protagonitzassis protagonitzat protagonitzats protagonitzau protagonitzava protagonitzaven protagonitzaves protagonitzavi protagonitzavo protagonitze protagonitzeguem protagonitzeguessa protagonitzeguessen protagonitzeguesses protagonitzegueu protagonitzegués protagonitzeguéssom protagonitzeguéssou protagonitzem protagonitzen protagonitzes protagonitzessa protagonitzessen protagonitzesses protagonitzessi protagonitzessin protagonitzessis protagonitzeu protagonitzi protagonitzin protagonitzis protagonitzo protagonitzos protagonitzs protagonitzà protagonitzàiem protagonitzàieu protagonitzàrem protagonitzàreu protagonitzàs protagonitzàssem protagonitzàsseu protagonitzàssim protagonitzàssiu protagonitzàvem protagonitzàvets protagonitzàveu protagonitzàvom protagonitzés protagonitzéssem protagonitzésseu protagonitzéssim protagonitzéssiu protagonitzí sept v.cent val v
estrelar

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
protecção proteção
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ n masc
protetor
Persona o institució que protegeix algú o alguna cosa

protectorat /pɾo.tek.toˈɾat/ /pɾo.tək.toˈɾat/ /pɾu.tək.tuˈɾat/ n masc
protetorado

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ bal n-occ occ protegeix protegeixen protegeixes protegeixi protegeixin protegeixis protegeixo protegesc protegesqui protegesquin protegesquis protegia protegida protegides protegien protegies protegiguem protegigueu protegim protegint protegir protegira protegiran protegirem protegiren protegires protegireu protegiria protegirien protegiries protegirà protegiràs protegiré protegiríem protegiríeu protegisc protegisca protegisquen protegisques protegissen protegisses protegissin protegissis protegit protegits protegiu protegix protegixen protegixes protegixo protegí protegíem protegíeu protegírem protegíreu protegís protegíssem protegísseu protegíssim protegíssiu sept val v
proteger
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ n fem
protesta

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ protest protesta protestada protestades protestam protestant protestar protestara protestaran protestarem protestaren protestares protestareu protestaria protestarien protestaries protestarà protestaràs protestaré protestaríem protestaríeu protestassen protestasses protestassin protestassis protestat protestats protestau protestava protestaven protestaves proteste protestem protesten protestes protestessen protestesses protestessin protestessis protesteu protesti protestin protestis protesto protestà protestàrem protestàreu protestàs protestàssem protestàsseu protestàssim protestàssiu protestàvem protestàveu protestés protestéssem protestésseu protestéssim protestéssiu protestí sept val v
protestar
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteu /pɾoˈtɛw/ /pɾuˈtɛw/ n masc
proteu
Amfibi del gènere Proteus, de cos cilíndric que viu a la foscor d’aigües subterrànies.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
proteína

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
protactínio

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
protocolo

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
protótipo

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
próton

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
o suficiente

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
prova
Acció de provar.
assaig
teste
examen, control, test

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prou prov prova provada provades provam provant provar provara provaran provarem provaren provares provareu provaria provarien provaries provarà provaràs provaré provaríem provaríeu provassen provasses provassin provassis provat provats provau provava provaven provaves prove provem proven proves provessen provesses provessin provessis proveu provi provin provis provo provà provàrem provàreu provàs provàssem provàsseu provàssim provàssiu provàvem provàveu provés provéssem provésseu provéssim provéssiu proví sept val v
provar
Fer examen i experiment de les qualitats.
Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ proveeix proveeixen proveeixes proveeixi proveeixin proveeixis proveeixo proveeixs proveesc proveesca proveesquen proveesques proveesqui proveesquin proveesquis proveint proveir proveiran proveirem proveireu proveiria proveirien proveiries proveirà proveiràs proveiré proveiríem proveiríeu proveí proveíem proveíeu proveírem proveíreu proveís proveíssem proveísseu proveíssim proveíssiu proveïa proveïda proveïdes proveïen proveïes proveïguem proveïgueu proveïm proveïra proveïren proveïres proveïsc proveïsca proveïsquen proveïsques proveïssen proveïsses proveïssin proveïssis proveït proveïts proveïu proveïx proveïxen proveïxes proveïxo sept v.cent val v
prover

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ adj
provençal
Relatiu o pertanyent a la Provença.
Relatiu o pertanyent a la llengua provençal.

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ n neut
provençal
Persona que habita o és originària de la Provença.
(masculí, singular) Dialecte de l'occità parlat principalment a la Provença.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
provérbio

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
fornecedor

provincial /pɾo.vin.siˈaɫ/ /pɾo.βin.siˈaɫ/ /pɾu.vin.siˈaɫ/ /pɾu.βin.siˈaɫ/ adj
provincial

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ provoc provoca provocada provocades provocam provocant provocar provocara provocaran provocarem provocaren provocares provocareu provocaria provocarien provocaries provocarà provocaràs provocaré provocaríem provocaríeu provocassen provocasses provocassin provocassis provocat provocats provocau provocava provocaven provocaves provoco provocà provocàrem provocàreu provocàs provocàssem provocàsseu provocàssim provocàssiu provocàvem provocàveu provoque provoquem provoquen provoques provoquessen provoquesses provoquessin provoquessis provoqueu provoqui provoquin provoquis provoqués provoquéssem provoquésseu provoquéssim provoquéssiu provoquí sept val v
provocar
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
província

proximitat /pɾok.si.miˈtat/ /pɾuk.si.miˈtat/ n fem
proximidade
Qualitat d'allò que és pròxim.

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾuˈiz.mə/ n masc
próximo

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ adj
prudente

pruna n fem
ameixa

pràctic /ˈpɾak.tik/ adj masc
prático
Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
prática
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ bal eiv occ prem prema premem premen prement premera premeran premerem premeren premeres premereu premeria premerien premeries premerà premeràs premeré premeríem premeríeu premes premessen premesses premessin premessis premeu premi premia premien premies premin premis premo prems premuda premudes premut premuts premé premérem preméreu premés preméssem premésseu preméssim preméssiu premí premíem premíeu prémer sept v.cent val v
pressionar

préssec n masc
pêssego

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
empréstimo

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
príncipe
Fill del rei, hereu del tron.

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ pròspera pròspers adj masc
próspero
Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
próstata

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
prótese
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.
(lingüística) So no etimològic inserit per processos de canvi lingüístic a l'inici d'un mot

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
próximo

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
pseudociência

pseudònim /psəwˈðɔ.nim/ /sewˈðɔ.nim/ /səwˈðɔ.nim/ n masc
pseudônimo
Nom pel que hom es fa conèixer per tal d'amagar la seva identitat vertadera.

psi /ˈpsi/ /ˈsi/ n fem
psi

psicoanàlisi n fem
psicanálise

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psicologia

psicometria n fem
psicometria

psicomotricitat n fem
psicomotricidade
Domini dels moviments corporals i de les funcions motores en general, dirigides pel sistema nerviós.

psicopatologia n fem
psicopatologia

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
psicose

psicoteràpia /ˌpsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌsi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
psicoterapia

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
psicólogo

psicòpata n neut
psicopata

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
psique

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
psiquiatra

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
psiquiatria

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
publicação

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ public publica publicada publicades publicam publicant publicar publicara publicaran publicarem publicaren publicares publicareu publicaria publicarien publicaries publicarà publicaràs publicaré publicaríem publicaríeu publicassen publicasses publicassin publicassis publicat publicats publicau publicava publicaven publicaves publico publicà publicàrem publicàreu publicàs publicàssem publicàsseu publicàssim publicàssiu publicàvem publicàveu publique publiquem publiquen publiques publiquessen publiquesses publiquessin publiquessis publiqueu publiqui publiquin publiquis publiqués publiquéssem publiquésseu publiquéssim publiquéssiu publiquí sept val v
publicar

pudent /puˈðen/ /puˈðent/ adj
fedorento
Que fa pudor.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ alg bal occ puda puden pudes pudi pudia pudida pudides pudien pudies pudiguem pudigueu pudim pudin pudint pudir pudira pudiran pudirem pudiren pudires pudireu pudiria pudirien pudiries pudirà pudiràs pudiré pudiríem pudiríeu pudis pudissen pudisses pudissin pudissis pudit pudits pudiu pudo pudí pudíem pudíeu pudírem pudíreu pudís pudíssem pudísseu pudíssim pudíssiu put puts sept val v
feder
Produir o causar pudor.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
fedor
Mala olor, olor desagradable.

puig /ˈput͡ʃ/ n masc
pico

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puge pugem pugen puges pugessen pugesses pugessin pugessis pugeu pugi pugin pugis pugés pugéssem pugésseu pugéssim pugéssiu pugí puig puja pujada pujades pujam pujant pujar pujara pujaran pujarem pujaren pujares pujareu pujaria pujarien pujaries pujarà pujaràs pujaré pujaríem pujaríeu pujassen pujasses pujassin pujassis pujat pujats pujau pujava pujaven pujaves pujo pujà pujàrem pujàreu pujàs pujàssem pujàsseu pujàssim pujàssiu pujàvem pujàveu sept val v
subir
Entrar en un vehicle.
Augmentar de nivell.
Anar creixent.

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ adj
pulmonar

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ n fem
pneumonia
Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó n masc
pulmão

pulsació /puɫ.sa.siˈo/ /puɫ.sə.siˈo/ n fem
pulso

pul·lular /pu.ɫuˈɫa/ /puɫ.ɫuˈɫa/ /puɫ.ɫuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pul·lul pul·lula pul·lulada pul·lulades pul·lulam pul·lulant pul·lular pul·lulara pul·lularan pul·lularem pul·lularen pul·lulares pul·lulareu pul·lularia pul·lularien pul·lularies pul·lularà pul·lularàs pul·lularé pul·lularíem pul·lularíeu pul·lulassen pul·lulasses pul·lulassin pul·lulassis pul·lulat pul·lulats pul·lulau pul·lulava pul·lulaven pul·lulaves pul·lule pul·lulem pul·lulen pul·lules pul·lulessen pul·lulesses pul·lulessin pul·lulessis pul·luleu pul·luli pul·lulin pul·lulis pul·lulo pul·lulà pul·lulàrem pul·lulàreu pul·lulàs pul·lulàssem pul·lulàsseu pul·lulàssim pul·lulàssiu pul·lulàvem pul·lulàveu pul·lulés pul·luléssem pul·lulésseu pul·luléssim pul·luléssiu pul·lulí sept val v
pulular

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
ponto
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.
Recompenses en el joc.

punt directe n masc
ace

punt volat n masc
ponto mediano
Signe diacrític enmig del dígraf de la ela geminada (l·l)

punta /ˈpun.ta/ n fem
ponta
Extrem agut d'una cosa.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
pontuação
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
pontual
Que fa les coses en el moment previst.

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
pontualidade

puntuar /pun.tuˈa/ /pun.tuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puntua puntuada puntuades puntuam puntuant puntuar puntuara puntuaran puntuarem puntuaren puntuares puntuareu puntuaria puntuarien puntuaries puntuarà puntuaràs puntuaré puntuaríem puntuaríeu puntuassen puntuasses puntuassin puntuassis puntuat puntuats puntuau puntuava puntuaven puntuaves puntue puntuem puntuen puntues puntuessen puntuesses puntuessin puntuessis puntueu puntuo puntuu puntuà puntuàrem puntuàreu puntuàs puntuàssem puntuàsseu puntuàssim puntuàssiu puntuàvem puntuàveu puntués puntuéssem puntuésseu puntuéssim puntuéssiu puntuí puntuï puntuïn puntuïs sept val v
pontuar
Posar punts i altres signes ortogràfics en un text.
corrigir
Qualificar un exercici, un treball o un examen amb una puntuació.

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
furador

puny n masc
punho
En una peça de vestir, part final i diferenciada d'una màniga que es troba sobre el canell o a prop.

punyada /puˈɲa.ða/ /puˈɲa.ðə/ n fem
soco

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
punhal

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ n fem
punhalada

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
pupila
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
poupa

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ pura purs adj masc
puro

puré /puˈɾe/ n masc
puré

pus /ˈpus/ n masc
pus

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
puta

puça /ˈpu.sa/ n fem
pulga
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
página

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
pálido

pàmpol /ˈpam.poɫ/ /ˈpam.puɫ/ n masc
peixe-piloto
(peixos) Peix teleosti de la família dels caràngids (Naucrates ductor).

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
pâncreas

pànic n masc
pânico

pàtina /ˈpa.ti.na/ /ˈpa.ti.nə/ n fem
pátina

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
pátria

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
pelo
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
ruivo

pèl·let /ˈpɛɫ.ɫet/ /ˈpɛɫ.ɫət/ n masc
sedimento
Combustible granulat compacte fet de serradures premsades o altres materials.

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
pêndulo

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
perda

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
ervilha

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
pétala

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
abeto vermelho

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
pílula

pírcing /ˈpir.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋk/ n masc
piercing

pírric /ˈpi.rik/ adj masc
pírrico

píxel /ˈpik.seɫ/ /ˈpik.səɫ/ n masc
pixel

pòlip /ˈpɔ.ɫip/ n masc
pólipo
(medicina) Creixement anormal, tumor tou que s'implanta en una membrana mucosa.

pòrtic /ˈpɔr.tik/ n masc
pórtico

pòrtland /ˈpɔr.ɫan/ /ˈpɔr.ɫən/ /ˈpɔɾ.ɫan/ /ˈpɔɾ.ɫant/ /ˈpɔɾ.ɫənt/ n masc
cimento Portland

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
póstumo

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
pólvora
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ pública públics adj masc
público
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
público
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

públicament /ˌpu.bɫi.kaˈment/ /ˌpu.βɫi.kaˈmen/ /ˌpu.βɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kaˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈment/ adv
publicamente

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
caderno
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ quadrada quadrats adj masc
quadrado
Que té la forma d'un quadrat.
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
quadrado
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadravi /kwaˈðɾa.vi/ /kwaˈðɾa.βi/ /kwəˈðɾa.vi/ /kwəˈðɾa.βi/ n masc
tetravô

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
quadro
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

quadrineboda /kwa.ðɾi.neˈβo.ða/ /kwə.ðɾi.nəˈβo.ðə/ n fem
sobrinha-trineta

quadrinebot /kwa.ðɾi.neˈbot/ /kwə.ðɾi.nəˈβot/ n masc
sobrinho-trineto

quadrinét /kwa.ðɾiˈnet/ /kwə.ðɾiˈnet/ n masc
tetraneto

quadrinéta /kwa.ðɾiˈne.ta/ /kwə.ðɾiˈne.tə/ n fem
tetraneta

quadrioncle /kwa.ðɾiˈoŋ.kɫe/ /kwə.ðɾiˈoŋ.kɫə/ n masc
tio-trisavô

quadritia /kwa.ðɾiˈti.a/ /kwə.ðɾiˈti.ə/ n fem
tia-trisavó

quadruplicar /kwa.ðɾu.pɫiˈka/ /kwa.ðɾu.pɫiˈkaɾ/ /kwə.ðɾu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quadruplic quadruplica quadruplicada quadruplicades quadruplicam quadruplicant quadruplicar quadruplicara quadruplicaran quadruplicarem quadruplicaren quadruplicares quadruplicareu quadruplicaria quadruplicarien quadruplicaries quadruplicarà quadruplicaràs quadruplicaré quadruplicaríem quadruplicaríeu quadruplicassen quadruplicasses quadruplicassin quadruplicassis quadruplicat quadruplicats quadruplicau quadruplicava quadruplicaven quadruplicaves quadruplico quadruplicà quadruplicàrem quadruplicàreu quadruplicàs quadruplicàssem quadruplicàsseu quadruplicàssim quadruplicàssiu quadruplicàvem quadruplicàveu quadruplique quadrupliquem quadrupliquen quadrupliques quadrupliquessen quadrupliquesses quadrupliquessin quadrupliquessis quadrupliqueu quadrupliqui quadrupliquin quadrupliquis quadrupliqués quadrupliquéssem quadrupliquésseu quadrupliquéssim quadrupliquéssiu quadrupliquí sept val v
quadruplicar

quadràvia /kwaˈðɾa.vi.a/ /kwaˈðɾa.βi.a/ /kwəˈðɾa.vi.ə/ /kwəˈðɾa.βi.ə/ n fem
tetravó

qualificar /kwa.ɫi.fiˈka/ /kwa.ɫi.fiˈkaɾ/ /kwə.ɫi.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ qualific qualifica qualificada qualificades qualificaia qualificaien qualificaies qualificam qualificant qualificar qualificara qualificaran qualificarem qualificaren qualificares qualificareu qualificaria qualificarien qualificaries qualificariva qualificariven qualificarives qualificarà qualificaràs qualificaré qualificaríem qualificaríeu qualificarívem qualificaríveu qualificassen qualificasses qualificassin qualificassis qualificat qualificats qualificau qualificava qualificaven qualificaves qualificavi qualificavo qualifico qualificos qualificà qualificàiem qualificàieu qualificàrem qualificàreu qualificàs qualificàssem qualificàsseu qualificàssim qualificàssiu qualificàvem qualificàvets qualificàveu qualificàvom qualifique qualifiqueguem qualifiqueguessa qualifiqueguessen qualifiqueguesses qualifiquegueu qualifiquegués qualifiqueguéssom qualifiqueguéssou qualifiquem qualifiquen qualifiques qualifiquessa qualifiquessen qualifiquesses qualifiquessi qualifiquessin qualifiquessis qualifiqueu qualifiqui qualifiquin qualifiquis qualifiqués qualifiquéssem qualifiquésseu qualifiquéssim qualifiquéssiu qualifiquí sept v.cent val v
qualificar

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
qualidade

quall /ˈkwaʎ/ n masc
coalho
Enzim que té la propietat de quallar la llet, originalment extret de l'estómac dels remugants.

quallar /kwaˈʎa/ /kwaˈʎaɾ/ /kwəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quall qualla quallada quallades quallam quallant quallar quallara quallaran quallarem quallaren quallares quallareu quallaria quallarien quallaries quallarà quallaràs quallaré quallaríem quallaríeu quallassen quallasses quallassin quallassis quallat quallats quallau quallava quallaven quallaves qualle quallem quallen qualles quallessen quallesses quallessin quallessis qualleu qualli quallin quallis quallo quallà quallàrem quallàreu quallàs quallàssem quallàsseu quallàssim quallàssiu quallàvem quallàveu quallés qualléssem quallésseu qualléssim qualléssiu quallí sept val v
coalhar

quan /ˈkon/ adv
quando
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin adv
quando os porcos voarem

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
quanto
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
quantidade

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
quantitativo

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
quarenta
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
quarenta

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ number
quarenta

quaranta-cinquè /kwaˌɾan.ta.siŋˈke/ /kwəˌɾan.tə.siŋˈkə/ /kwəˌɾan.tə.siŋˈkɛ/ number
quadragésimo-quinto

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
quarenta quarenta e dois

quaranta-dosè /kwaˌɾan.ta.ðoˈze/ /kwəˌɾan.tə.ðoˈzə/ /kwəˌɾan.tə.ðuˈzɛ/ number
quadragésimo-segundo

quaranta-dues /kwaˌɾan.taˈðu.es/ /kwəˌɾan.təˈðu.əs/ number
quarenta
Forma femenina de quaranta-dos.

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ number
quarenta

quaranta-novè /kwaˌɾan.ta.noˈve/ /kwaˌɾan.ta.noˈβe/ /kwəˌɾan.tə.noˈvə/ /kwəˌɾan.tə.nuˈvɛ/ /kwəˌɾan.tə.nuˈβɛ/ number
quadragésimo-nono

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
quarenta quarenta e quatro

quaranta-quatrè /kwaˌɾan.ta.kwaˈtɾe/ /kwəˌɾan.tə.kwəˈtɾə/ /kwəˌɾan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
quadragésimo-quarto

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ number
quarenta

quaranta-setè /kwaˌɾan.ta.seˈte/ /kwəˌɾan.tə.səˈtə/ /kwəˌɾan.tə.səˈtɛ/ number
quadragésimo-sétimo

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ number
quarenta

quaranta-sisè /kwaˌɾan.ta.siˈze/ /kwəˌɾan.tə.siˈzə/ /kwəˌɾan.tə.siˈzɛ/ number
quadragésimo-sexto

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ number
quarenta quarenta e três

quaranta-tresè /kwaˌɾan.ta.tɾeˈze/ /kwəˌɾan.tə.tɾəˈzə/ /kwəˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ number
quadragésimo-terceiro

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ number
quarenta

quaranta-una /kwaˌɾan.taˈu.na/ /kwəˌɾan.təˈu.nə/ number
quarenta
Forma femenina de quaranta-un.

quaranta-unè /kwaˌɾan.ta.uˈne/ /kwəˌɾan.tə.uˈnə/ /kwəˌɾan.tə.uˈnɛ/ number
quadragésimo-primeiro

quaranta-vuit /koˌɾan.taˈβujt/ /koˌɾan.təˈvujt/ /kuˌɾan.təˈβujt/ /kwaˌɾan.taˈvujt/ /kwaˌɾan.taˈβujt/ /kwəˌɾan.təˈvujt/ /kwəˌɾan.təˈβujt/ number
quarenta

quaranta-vuitè /kwaˌɾan.ta.vujˈte/ /kwaˌɾan.ta.βujˈte/ /kwaˌɾan.ta.βwiˈte/ /kwəˌɾan.tə.vujˈtə/ /kwəˌɾan.tə.vujˈtɛ/ /kwəˌɾan.tə.βujˈtɛ/ number
quadragésimo-oitavo

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
quarentena

quarantenar /kwa.ɾan.teˈna/ /kwa.ɾan.teˈnaɾ/ /kwə.ɾən.təˈna/ occ quarantena quarantenada quarantenades quarantenant quarantenar quarantenaran quarantenarem quarantenaren quarantenares quarantenareu quarantenaria quarantenarien quarantenaries quarantenarà quarantenaràs quarantenaré quarantenaríem quarantenaríeu quarantenat quarantenats quarantenava quarantenaven quarantenaves quarantene quarantenem quarantenen quarantenes quarantenessen quarantenesses quarantenessin quarantenessis quaranteneu quaranteni quarantenin quarantenis quaranteno quarantenà quarantenàrem quarantenàreu quarantenàvem quarantenàveu quarantenés quarantenéssem quarantenésseu quarantenéssim quarantenéssiu quarantení v
quarentenar

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
quadragésimo

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
quaresma

quark /ˈkwark/ n masc
quark

quart number
quarta
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
quatro

quatre-centes /ˌkwa.tɾeˈsen.tes/ /ˌkwa.tɾəˈsen.təs/ number
quatrocentas
Forma femenina de quatre-cents.

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
quatrocentos

que /ke/ conjunction
que
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qued queda quedada quedades quedam quedant quedar quedara quedaran quedarem quedaren quedares quedareu quedaria quedarien quedaries quedarà quedaràs quedaré quedaríem quedaríeu quedassen quedasses quedassin quedassis quedat quedats quedau quedava quedaven quedaves quede quedem queden quedes quedessen quedesses quedessin quedessis quedeu quedi quedin quedis quedo quedà quedàrem quedàreu quedàs quedàssem quedàsseu quedàssim quedàssiu quedàvem quedàveu quedés quedéssem quedésseu quedéssim quedéssiu quedí sept val v
encontrar
Tenir una cita.

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ n masc
kefir

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
queixa

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
molar

queixal del seny n masc
siso dente do siso

qui /ˈki/ pronoun
quem

quiet /kiˈet/ adj masc
imóvel

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
quilha

quilo /ˈki.ɫo/ /ˈki.ɫu/ n masc
quilo
(col·loquial) quilogram
(col·loquial) Un milió d'unitats monetàries, normalment euros.

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
quilograma

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
quilómetro

quim /ˈkim/ n masc
quimo

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
quimera
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ n masc
quinina

quinqué /kiŋˈke/ n masc
lâmpada de Argand

quintacolumnista /ˌkin.ta.ko.ɫumˈnis.ta/ /ˌkin.ta.ko.ɫumˈnis.te/ /ˌkin.tə.ko.ɫumˈnis.tə/ /ˌkin.tə.ku.ɫumˈnis.tə/ n neut
quinta-colunista

quintar /kinˈta/ /kinˈtaɾ/ n masc
quintal
Pes equivalent a cent lliures.

quintuplicar /kin.tu.pɫiˈka/ /kin.tu.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quintuplic quintuplica quintuplicada quintuplicades quintuplicam quintuplicant quintuplicar quintuplicara quintuplicaran quintuplicarem quintuplicaren quintuplicares quintuplicareu quintuplicaria quintuplicarien quintuplicaries quintuplicarà quintuplicaràs quintuplicaré quintuplicaríem quintuplicaríeu quintuplicassen quintuplicasses quintuplicassin quintuplicassis quintuplicat quintuplicats quintuplicau quintuplicava quintuplicaven quintuplicaves quintuplico quintuplicà quintuplicàrem quintuplicàreu quintuplicàs quintuplicàssem quintuplicàsseu quintuplicàssim quintuplicàssiu quintuplicàvem quintuplicàveu quintuplique quintupliquem quintupliquen quintupliques quintupliquessen quintupliquesses quintupliquessin quintupliquessis quintupliqueu quintupliqui quintupliquin quintupliquis quintupliqués quintupliquéssem quintupliquésseu quintupliquéssim quintupliquéssiu quintupliquí sept val v
quintuplicar

quinze /ˈkin.ze/ n masc
quinze
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
quinze

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
décimo-quinto

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
barraca

quiquiriquic /ki.ki.ɾiˈkik/ Interjection
cocorocó

quiral /kiˈɾaɫ/ adj
quiral

quitrà n masc
alcatrão

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ adj masc
quixotesco
Corresponent o pertanyent al Quixot o al seu gènere literari.

quocient intel·lectual n masc
quociente de inteligência

quotidià adj masc
cotidiano

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
quantum

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
o que
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ adj masc
químico
Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
química
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

químicament /ˌki.mi.kaˈmen/ /ˌki.mi.kaˈment/ /ˌki.mi.kəˈmen/ /ˌki.mi.kəˈment/ adv
quimicamente

químio /ˈki.mi.o/ n fem
químio

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
quíchua

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ n masc
quórum

qüestionable /kwes.ti.oˈna.bɫe/ /kwes.ti.oˈna.βɫe/ /kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
questionável

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qüestion qüestiona qüestionada qüestionades qüestionam qüestionant qüestionar qüestionara qüestionaran qüestionarem qüestionaren qüestionares qüestionareu qüestionaria qüestionarien qüestionaries qüestionarà qüestionaràs qüestionaré qüestionaríem qüestionaríeu qüestionassen qüestionasses qüestionassin qüestionassis qüestionat qüestionats qüestionau qüestionava qüestionaven qüestionaves qüestione qüestionem qüestionen qüestiones qüestionessen qüestionesses qüestionessin qüestionessis qüestioneu qüestioni qüestionin qüestionis qüestiono qüestionà qüestionàrem qüestionàreu qüestionàs qüestionàssem qüestionàsseu qüestionàssim qüestionàssiu qüestionàvem qüestionàveu qüestionés qüestionéssem qüestionésseu qüestionéssim qüestionéssiu qüestioní sept val v
questionar
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
questionário

rabasta /raˈbas.ta/ /rəˈβas.tə/ n fem
retranca

rabec /raˈβɛk/ /rəˈβɛk/ n masc
rabeca

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
racional

racionalment /ra.si.oˌnaɫˈmen/ /ra.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
racionalmente

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
racismo

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
canto
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
rádio
Cadascuna de les línies que es poden dibuixar des del centre d'un cercle fins a la circumferència.
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.
Os del braç.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
radiação

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
radiador

radical /ra.ðiˈkaɫ/ /rə.ðiˈkaɫ/ adj
radical

radicalització /ra.ði.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ra.ði.ka.ɫi.za.siˈo/ /rə.ði.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
radicalização

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
transmissão

radiofreqüència /ˌra.ði.o.fɾeˈkwɛn.si.a/ /ˌra.ði.o.fɾəˈkwɛn.si.ə/ /ˌra.ði.u.fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
radiofrequência

radó /rəˈðo/ n masc
rádon

rai /ˈraj/ n masc
jangada
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
raio
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ n fem
resma

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
arraia
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
tablete
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ral·li /ˈra.ɫi/ /ˈraɫ.ɫi/ n masc
rali

ram /ˈram/ n masc
buquê

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
rebanho

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
cãibra
Contracció dolorosa d'un múscul.

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
rancor

ranejar /ra.neˈd͡ʒa/ /ra.neˈd͡ʒaɾ/ /ra.neˈʒa/ /rə.nəˈd͡ʒa/ /rə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ ranege ranegem ranegen raneges ranegessen ranegesses ranegessin ranegessis ranegeu ranegi ranegin ranegis ranegés ranegéssem ranegésseu ranegéssim ranegéssiu ranegí raneja ranejada ranejades ranejant ranejar ranejara ranejaran ranejarem ranejaren ranejares ranejareu ranejaria ranejarien ranejaries ranejarà ranejaràs ranejaré ranejaríem ranejaríeu ranejassen ranejasses ranejat ranejats ranejava ranejaven ranejaves ranejo ranejà ranejàrem ranejàreu ranejàssem ranejàsseu ranejàvem ranejàveu sept val val (1) v
roçar

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
razoamento

rap /ˈrap/ n masc
tamboril
(Lophius budegassa)

rapar /raˈpa/ /raˈpaɾ/ /rəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rap rapa rapada rapades rapam rapant rapar rapara raparan raparem raparen rapares rapareu raparia raparien raparies raparà raparàs raparé raparíem raparíeu rapassen rapasses rapassin rapassis rapat rapats rapau rapava rapaven rapaves rape rapem rapen rapes rapessen rapesses rapessin rapessis rapeu rapi rapin rapis rapo rapà rapàrem rapàreu rapàs rapàssem rapàsseu rapàssim rapàssiu rapàvem rapàveu rapés rapéssem rapésseu rapéssim rapéssiu rapí sept val v
rapar

rapte /ˈrap.te/ /ˈrap.tə/ n masc
arrebatamento

rapè /raˈpe/ /rəˈpɛ/ n masc
rapé

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
raquete

raquític /raˈki.tik/ /rəˈki.tik/ adj masc
raquítico
Que pateix raquitisme.

rar /ˈrar/ rara rars adj masc
raro
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ n fem
raridade

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
escova
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ raspall raspalla raspallada raspallades raspallaia raspallaien raspallaies raspallam raspallant raspallar raspallara raspallaran raspallarem raspallaren raspallares raspallareu raspallaria raspallarien raspallaries raspallariva raspallariven raspallarives raspallarà raspallaràs raspallaré raspallaríem raspallaríeu raspallarívem raspallaríveu raspallassen raspallasses raspallassin raspallassis raspallat raspallats raspallau raspallava raspallaven raspallaves raspallavi raspallavo raspalle raspalleguem raspalleguessa raspalleguessen raspalleguesses raspallegueu raspallegués raspalleguéssom raspalleguéssou raspallem raspallen raspalles raspallessa raspallessen raspallesses raspallessi raspallessin raspallessis raspalleu raspalli raspallin raspallis raspallo raspallos raspalls raspallà raspallàiem raspallàieu raspallàrem raspallàreu raspallàs raspallàssem raspallàsseu raspallàssim raspallàssiu raspallàvem raspallàvets raspallàveu raspallàvom raspallés raspalléssem raspallésseu raspalléssim raspalléssiu raspallí sept v.cent val v
escovada

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
rastel
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rastellera /ras.teˈʎe.ɾa/ /rəs.təˈʎe.ɾə/ n fem
enfiada

rata /ˈra.tə/ n fem
ratazana
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratafia /ra.taˈfi.a/ /rə.təˈfi.ə/ n fem
ratafia

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
morcego

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ratificação

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ratll ratlla ratllada ratllades ratllam ratllant ratllar ratllara ratllaran ratllarem ratllaren ratllares ratllareu ratllaria ratllarien ratllaries ratllarà ratllaràs ratllaré ratllaríem ratllaríeu ratllassen ratllasses ratllassin ratllassis ratllat ratllats ratllau ratllava ratllaven ratllaves ratlle ratllem ratllen ratlles ratllessen ratllesses ratllessin ratllessis ratlleu ratlli ratllin ratllis ratllo ratllà ratllàrem ratllàreu ratllàs ratllàssem ratllàsseu ratllàssim ratllàssiu ratllàvem ratllàveu ratllés ratlléssem ratllésseu ratlléssim ratlléssiu ratllí sept val v
ralar
Raspar, generalment un aliment, reduint-lo a trossos petits.

ratllat /raʎˈʎat/ /raˈʎat/ /rəʎˈʎat/ /rəˈʎat/ adj masc
listrado

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
rato camundongo
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

ratxa /ˈra.t͡ʃa/ /ˈra.t͡ʃə/ n fem
lufa
Bufada de vent.

rauc /ˈrawk/ n masc
coaxada

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rauc rauca raucada raucades raucam raucant raucar raucara raucaran raucarem raucaren raucares raucareu raucaria raucarien raucaries raucarà raucaràs raucaré raucaríem raucaríeu raucassen raucasses raucassin raucassis raucat raucats raucau raucava raucaven raucaves rauco raucà raucàrem raucàreu raucàs raucàssem raucàsseu raucàssim raucàssiu raucàvem raucàveu rauque rauquem rauquen rauques rauquessen rauquesses rauquessin rauquessis rauqueu rauqui rauquin rauquis rauqués rauquéssem rauquésseu rauquéssim rauquéssiu rauquí sept val v
coaxar

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
rabanete
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
raça

raïm /rəˈim/ n masc
uva
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
razão
Causa, motiu.
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
reação reacção

reacció en cadena de la polimerasa n fem
reação em cadeia da polimerase

readmetre /re.adˈme.tɾe/ /re.ədˈmə.tɾə/ /re.ədˈmɛ.tɾə/ bal eiv occ readmesa readmeses readmesos readmet readmeta readmetem readmeten readmetent readmetera readmeteren readmeteres readmetes readmetessen readmetesses readmetessin readmetessis readmeteu readmeti readmetia readmetien readmeties readmetin readmetis readmeto readmetran readmetre readmetrem readmetreu readmetria readmetrien readmetries readmetrà readmetràs readmetré readmetríem readmetríeu readmets readmeté readmetérem readmetéreu readmetés readmetéssem readmetésseu readmetéssim readmetéssiu readmetí readmetíem readmetíeu readmès readmés sept v.cent val v
readmitir

real adj
real
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
realidade

realització /re.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /re.a.ɫi.za.siˈo/ n fem
realização

rebel·lar-se /re.beɫˈɫaɾ.se/ /re.βeˈɫaɾ.se/ /rə.bəɫ.ɫərˈsə/ /rə.bəɫˈɫaɾ.sə/ /rə.βəɫˈɫar.sə/ /rə.βəˈɫar.sə/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebel rebel·la rebel·lada rebel·lades rebel·laia rebel·laien rebel·laies rebel·lam rebel·lant rebel·lar rebel·lara rebel·laran rebel·larem rebel·laren rebel·lares rebel·lareu rebel·laria rebel·larien rebel·laries rebel·lariva rebel·lariven rebel·larives rebel·larà rebel·laràs rebel·laré rebel·laríem rebel·laríeu rebel·larívem rebel·laríveu rebel·lassen rebel·lasses rebel·lassin rebel·lassis rebel·lat rebel·lats rebel·lau rebel·lava rebel·laven rebel·laves rebel·lavi rebel·lavo rebel·le rebel·leguem rebel·leguessa rebel·leguessen rebel·leguesses rebel·legueu rebel·legués rebel·leguéssom rebel·leguéssou rebel·lem rebel·len rebel·les rebel·lessa rebel·lessen rebel·lesses rebel·lessi rebel·lessin rebel·lessis rebel·leu rebel·li rebel·lin rebel·lis rebel·lo rebel·los rebel·là rebel·làiem rebel·làieu rebel·làrem rebel·làreu rebel·làs rebel·làssem rebel·làsseu rebel·làssim rebel·làssiu rebel·làvem rebel·làvets rebel·làveu rebel·làvom rebel·lés rebel·léssem rebel·lésseu rebel·léssim rebel·léssiu rebel·lí sept v.cent val v
rebelar

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
rebelião

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ n masc
trisavô

rebesneboda /re.bez.neˈbo.ða/ /rə.βəz.nəˈβo.ðə/ n fem
sobrinha-bisneta

rebesnebot /re.bez.neˈbot/ /rə.βəz.nəˈβot/ n masc
sobrinho-bisneto

rebesnét /re.βezˈnet/ /rə.βəzˈnet/ n masc
trineto

rebesoncle /re.beˈzoŋ.kɫe/ /rə.βəˈzoŋ.kɫə/ n masc
tio-bisavô

rebestia /re.besˈti.a/ /rə.βəsˈti.ə/ n fem
tia-bisavó

rebesàvia /re.bezˈa.vi.a/ /re.βezˈa.βi.a/ /rə.bəzˈa.vi.ə/ /rə.βəzˈa.βi.ə/ n fem
trisavó

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
entulho
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
rebite

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
despensa

rebot /reˈbot/ /rəˈβot/ n masc
rebote
(esports de pilota) Moviment lliure d'una pilota, una bola o un disc a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.
(basquetbol) Recuperació de la pilota durant el moviment lliure resultant d'un impacte contra el cèrcol o el tauler, a conseqüència d'un llançament fallat.

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ bal occ reba rebem reben rebent rebera reberen reberes rebes rebessen rebesses rebessin rebessis rebeu rebi rebia rebien rebies rebin rebis rebo rebran rebre rebrem rebreu rebria rebrien rebries rebrà rebràs rebré rebríem rebríeu rebuda rebudes rebut rebuts rebé rebérem rebéreu rebés rebéssem rebésseu rebéssim rebéssiu rebí rebíem rebíeu rep reps sept val v
receber
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
recusa
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
recibo

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebutge rebutgem rebutgen rebutges rebutgessen rebutgesses rebutgessin rebutgessis rebutgeu rebutgi rebutgin rebutgis rebutgés rebutgéssem rebutgésseu rebutgéssim rebutgéssiu rebutgí rebutj rebutja rebutjada rebutjades rebutjam rebutjant rebutjar rebutjara rebutjaran rebutjarem rebutjaren rebutjares rebutjareu rebutjaria rebutjarien rebutjaries rebutjarà rebutjaràs rebutjaré rebutjaríem rebutjaríeu rebutjassen rebutjasses rebutjassin rebutjassis rebutjat rebutjats rebutjau rebutjava rebutjaven rebutjaves rebutjo rebutjà rebutjàrem rebutjàreu rebutjàs rebutjàssem rebutjàsseu rebutjàssim rebutjàssiu rebutjàvem rebutjàveu sept val v
rejeitar
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recalcitrar /re.kaɫ.siˈtɾa/ /re.kaɫ.siˈtɾaɾ/ /rə.kəɫ.siˈtɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recalcitr recalcitra recalcitrada recalcitrades recalcitraia recalcitraien recalcitraies recalcitram recalcitrant recalcitrar recalcitrara recalcitraran recalcitrarem recalcitraren recalcitrares recalcitrareu recalcitraria recalcitrarien recalcitraries recalcitrariva recalcitrariven recalcitrarives recalcitrarà recalcitraràs recalcitraré recalcitraríem recalcitraríeu recalcitrarívem recalcitraríveu recalcitrassen recalcitrasses recalcitrassin recalcitrassis recalcitrat recalcitrats recalcitrau recalcitrava recalcitraven recalcitraves recalcitravi recalcitravo recalcitre recalcitreguem recalcitreguessa recalcitreguessen recalcitreguesses recalcitregueu recalcitregués recalcitreguéssom recalcitreguéssou recalcitrem recalcitren recalcitres recalcitressa recalcitressen recalcitresses recalcitressi recalcitressin recalcitressis recalcitreu recalcitri recalcitrin recalcitris recalcitro recalcitros recalcitrs recalcitrà recalcitràiem recalcitràieu recalcitràrem recalcitràreu recalcitràs recalcitràssem recalcitràsseu recalcitràssim recalcitràssiu recalcitràvem recalcitràvets recalcitràveu recalcitràvom recalcitrés recalcitréssem recalcitrésseu recalcitréssim recalcitréssiu recalcitrí sept v.cent val v
recalcitrar

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
recente

recepció n fem
recepção
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
receita
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptacle /rə.səpˈta.kɫe/ /rə.səpˈta.kɫə/ n masc
receptáculo

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
receptor
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
pesquisa
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recicl recicla reciclada reciclades reciclaia reciclaien reciclaies reciclam reciclant reciclar reciclara reciclaran reciclarem reciclaren reciclares reciclareu reciclaria reciclarien reciclaries reciclariva reciclariven reciclarives reciclarà reciclaràs reciclaré reciclaríem reciclaríeu reciclarívem reciclaríveu reciclassen reciclasses reciclassin reciclassis reciclat reciclats reciclau reciclava reciclaven reciclaves reciclavi reciclavo recicle recicleguem recicleguessa recicleguessen recicleguesses reciclegueu reciclegués recicleguéssom recicleguéssou reciclem reciclen recicles reciclessa reciclessen reciclesses reciclessi reciclessin reciclessis recicleu recicli reciclin reciclis reciclo reciclos recicls reciclà reciclàiem reciclàieu reciclàrem reciclàreu reciclàs reciclàssem reciclàsseu reciclàssim reciclàssiu reciclàvem reciclàvets reciclàveu reciclàvom reciclés recicléssem reciclésseu recicléssim recicléssiu reciclí sept v.cent val v
reciclar
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
reciclagem
Acció i efecte de reciclar.

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ n masc
recipiente

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclam reclama reclamada reclamades reclamaia reclamaien reclamaies reclamam reclamant reclamar reclamara reclamaran reclamarem reclamaren reclamares reclamareu reclamaria reclamarien reclamaries reclamariva reclamariven reclamarives reclamarà reclamaràs reclamaré reclamaríem reclamaríeu reclamarívem reclamaríveu reclamassen reclamasses reclamassin reclamassis reclamat reclamats reclamau reclamava reclamaven reclamaves reclamavi reclamavo reclame reclameguem reclameguessa reclameguessen reclameguesses reclamegueu reclamegués reclameguéssom reclameguéssou reclamem reclamen reclames reclamessa reclamessen reclamesses reclamessi reclamessin reclamessis reclameu reclami reclamin reclamis reclamo reclamos reclams reclamà reclamàiem reclamàieu reclamàrem reclamàreu reclamàs reclamàssem reclamàsseu reclamàssim reclamàssiu reclamàvem reclamàvets reclamàveu reclamàvom reclamés reclaméssem reclamésseu reclaméssim reclaméssiu reclamí sept v.cent val v
necessitar
Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
Demanar la compareixença.

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
recruta

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclut recluta reclutada reclutades reclutaia reclutaien reclutaies reclutam reclutant reclutar reclutara reclutaran reclutarem reclutaren reclutares reclutareu reclutaria reclutarien reclutaries reclutariva reclutariven reclutarives reclutarà reclutaràs reclutaré reclutaríem reclutaríeu reclutarívem reclutaríveu reclutassen reclutasses reclutassin reclutassis reclutat reclutats reclutau reclutava reclutaven reclutaves reclutavi reclutavo reclute recluteguem recluteguessa recluteguessen recluteguesses reclutegueu reclutegués recluteguéssom recluteguéssou reclutem recluten reclutes reclutessa reclutessen reclutesses reclutessi reclutessin reclutessis recluteu recluti reclutin reclutis recluto reclutos recluts reclutà reclutàiem reclutàieu reclutàrem reclutàreu reclutàs reclutàssem reclutàsseu reclutàssim reclutàssiu reclutàvem reclutàvets reclutàveu reclutàvom reclutés reclutéssem reclutésseu reclutéssim reclutéssiu reclutí sept v.cent val v
recrutar

recobrar /re.koˈbɾaɾ/ /re.koˈβɾa/ /rə.koˈbɾa/ /rə.kuˈbɾa/ /rə.kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ recobr recobra recobrada recobrades recobram recobrant recobrar recobrara recobraran recobrarem recobraren recobrares recobrareu recobraria recobrarien recobraries recobrarà recobraràs recobraré recobraríem recobraríeu recobrassen recobrasses recobrassin recobrassis recobrat recobrats recobrau recobrava recobraven recobraves recobre recobrem recobren recobres recobressen recobresses recobressin recobressis recobreu recobri recobrin recobris recobro recobrà recobràrem recobràreu recobràs recobràssem recobràsseu recobràssim recobràssiu recobràvem recobràveu recobrés recobréssem recobrésseu recobréssim recobréssiu recobrí sept val v
recuperar

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ alg bal eiv occ recollia recollida recollides recollien recollies recolliguem recolligueu recollim recollint recollir recollira recolliran recollirem recolliren recollires recollireu recolliria recollirien recolliries recollirà recolliràs recolliré recolliríem recolliríeu recollissen recollisses recollissin recollissis recollit recollits recolliu recollí recollíem recollíeu recollírem recollíreu recollís recollíssem recollísseu recollíssim recollíssiu recull reculla recullen reculles reculli recullin recullis recullo reculls sept v.cent val v
amontoar

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recolz recolza recolzada recolzades recolzam recolzant recolzar recolzara recolzaran recolzarem recolzaren recolzares recolzareu recolzaria recolzarien recolzaries recolzarà recolzaràs recolzaré recolzaríem recolzaríeu recolzassen recolzasses recolzassin recolzassis recolzat recolzats recolzau recolzava recolzaven recolzaves recolze recolzem recolzen recolzes recolzessen recolzesses recolzessin recolzessis recolzeu recolzi recolzin recolzis recolzo recolzà recolzàrem recolzàreu recolzàs recolzàssem recolzàsseu recolzàssim recolzàssiu recolzàvem recolzàveu recolzés recolzéssem recolzésseu recolzéssim recolzéssiu recolzí sept val v
apoiar

recol·lectar /re.koɫ.ɫekˈta/ /re.koɫ.ɫekˈtaɾ/ /rə.kuɫ.ɫəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recol·lect recol·lecta recol·lectada recol·lectades recol·lectaia recol·lectaien recol·lectaies recol·lectam recol·lectant recol·lectar recol·lectara recol·lectaran recol·lectarem recol·lectaren recol·lectares recol·lectareu recol·lectaria recol·lectarien recol·lectaries recol·lectariva recol·lectariven recol·lectarives recol·lectarà recol·lectaràs recol·lectaré recol·lectaríem recol·lectaríeu recol·lectarívem recol·lectaríveu recol·lectassen recol·lectasses recol·lectassin recol·lectassis recol·lectat recol·lectats recol·lectau recol·lectava recol·lectaven recol·lectaves recol·lectavi recol·lectavo recol·lecte recol·lecteguem recol·lecteguessa recol·lecteguessen recol·lecteguesses recol·lectegueu recol·lectegués recol·lecteguéssom recol·lecteguéssou recol·lectem recol·lecten recol·lectes recol·lectessa recol·lectessen recol·lectesses recol·lectessi recol·lectessin recol·lectessis recol·lecteu recol·lecti recol·lectin recol·lectis recol·lecto recol·lectos recol·lects recol·lectà recol·lectàiem recol·lectàieu recol·lectàrem recol·lectàreu recol·lectàs recol·lectàssem recol·lectàsseu recol·lectàssim recol·lectàssiu recol·lectàvem recol·lectàvets recol·lectàveu recol·lectàvom recol·lectés recol·lectéssem recol·lectésseu recol·lectéssim recol·lectéssiu recol·lectí sept v.cent val v
colher

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
recomendação

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recoman recomana recomanada recomanades recomanam recomanant recomanar recomanara recomanaran recomanarem recomanaren recomanares recomanareu recomanaria recomanarien recomanaries recomanarà recomanaràs recomanaré recomanaríem recomanaríeu recomanassen recomanasses recomanassin recomanassis recomanat recomanats recomanau recomanava recomanaven recomanaves recomane recomanem recomanen recomanes recomanessen recomanesses recomanessin recomanessis recomaneu recomani recomanin recomanis recomano recomanà recomanàrem recomanàreu recomanàs recomanàssem recomanàsseu recomanàssim recomanàssiu recomanàvem recomanàveu recomanés recomanéssem recomanésseu recomanéssim recomanéssiu recomaní sept val v
recomendar

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
recompensa

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recompens recompensa recompensada recompensades recompensaia recompensaien recompensaies recompensam recompensant recompensar recompensara recompensaran recompensarem recompensaren recompensares recompensareu recompensaria recompensarien recompensaries recompensariva recompensariven recompensarives recompensarà recompensaràs recompensaré recompensaríem recompensaríeu recompensarívem recompensaríveu recompensassen recompensasses recompensassin recompensassis recompensat recompensats recompensau recompensava recompensaven recompensaves recompensavi recompensavo recompense recompenseguem recompenseguessa recompenseguessen recompenseguesses recompensegueu recompensegués recompenseguéssom recompenseguéssou recompensem recompensen recompenses recompensessa recompensessen recompensesses recompensessi recompensessin recompensessis recompenseu recompensi recompensin recompensis recompenso recompensos recompenss recompensà recompensàiem recompensàieu recompensàrem recompensàreu recompensàs recompensàssem recompensàsseu recompensàssim recompensàssiu recompensàvem recompensàvets recompensàveu recompensàvom recompensés recompenséssem recompensésseu recompenséssim recompenséssiu recompensí sept v.cent val v
recompensar

reconciliar /re.kon.si.ɫiˈa/ /re.kon.si.ɫiˈaɾ/ /rə.kon.si.ɫiˈa/ /rə.kun.si.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reconcilia reconciliada reconciliades reconciliam reconciliant reconciliar reconciliara reconciliaran reconciliarem reconciliaren reconciliares reconciliareu reconciliaria reconciliarien reconciliaries reconciliarà reconciliaràs reconciliaré reconciliaríem reconciliaríeu reconciliassen reconciliasses reconciliassin reconciliassis reconciliat reconciliats reconciliau reconciliava reconciliaven reconciliaves reconcilie reconciliem reconcilien reconcilies reconciliessen reconciliesses reconciliessin reconciliessis reconcilieu reconcilii reconcilio reconcilià reconciliàrem reconciliàreu reconciliàs reconciliàssem reconciliàsseu reconciliàssim reconciliàssiu reconciliàvem reconciliàveu reconciliés reconciliéssem reconciliésseu reconciliéssim reconciliéssiu reconcilií reconciliï reconciliïn reconciliïs sept val v
reconciliar

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
reconhecimento

reconfortar /re.koɱ.forˈta/ /re.koɱ.foɾˈta/ /re.koɱ.foɾˈtaɾ/ /rə.koɱ.foɾˈta/ /rə.kuɱ.furˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reconfort reconforta reconfortada reconfortades reconfortaia reconfortaien reconfortaies reconfortam reconfortant reconfortar reconfortara reconfortaran reconfortarem reconfortaren reconfortares reconfortareu reconfortaria reconfortarien reconfortaries reconfortariva reconfortariven reconfortarives reconfortarà reconfortaràs reconfortaré reconfortaríem reconfortaríeu reconfortarívem reconfortaríveu reconfortassen reconfortasses reconfortassin reconfortassis reconfortat reconfortats reconfortau reconfortava reconfortaven reconfortaves reconfortavi reconfortavo reconforte reconforteguem reconforteguessa reconforteguessen reconforteguesses reconfortegueu reconfortegués reconforteguéssom reconforteguéssou reconfortem reconforten reconfortes reconfortessa reconfortessen reconfortesses reconfortessi reconfortessin reconfortessis reconforteu reconforti reconfortin reconfortis reconforto reconfortos reconforts reconfortà reconfortàiem reconfortàieu reconfortàrem reconfortàreu reconfortàs reconfortàssem reconfortàsseu reconfortàssim reconfortàssiu reconfortàvem reconfortàvets reconfortàveu reconfortàvom reconfortés reconfortéssem reconfortésseu reconfortéssim reconfortéssiu reconfortí sept v.cent val v
reconfortar

reconsiderar /re.kon.si.ðeˈɾa/ /re.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /rə.kon.si.ðəˈɾa/ /rə.kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reconsider reconsidera reconsiderada reconsiderades reconsideram reconsiderant reconsiderar reconsiderara reconsideraran reconsiderarem reconsideraren reconsiderares reconsiderareu reconsideraria reconsiderarien reconsideraries reconsiderarà reconsideraràs reconsideraré reconsideraríem reconsideraríeu reconsiderassen reconsiderasses reconsiderassin reconsiderassis reconsiderat reconsiderats reconsiderau reconsiderava reconsideraven reconsideraves reconsidere reconsiderem reconsideren reconsideres reconsideressen reconsideresses reconsideressin reconsideressis reconsidereu reconsideri reconsiderin reconsideris reconsidero reconsiderà reconsideràrem reconsideràreu reconsideràs reconsideràssem reconsideràsseu reconsideràssim reconsideràssiu reconsideràvem reconsideràveu reconsiderés reconsideréssem reconsiderésseu reconsideréssim reconsideréssiu reconsiderí sept val v
reconsiderar

reconstrucció /re.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kuns.tɾuk.siˈo/ n masc
reconstrução
Acció i efecte de reconstruir.

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ reconstrueix reconstrueixen reconstrueixes reconstrueixi reconstrueixin reconstrueixis reconstrueixo reconstrueixs reconstruesc reconstruesca reconstruesquen reconstruesques reconstruesqui reconstruesquin reconstruesquis reconstruint reconstruir reconstruiran reconstruirem reconstruireu reconstruiria reconstruirien reconstruiries reconstruirà reconstruiràs reconstruiré reconstruiríem reconstruiríeu reconstruí reconstruíem reconstruíeu reconstruírem reconstruíreu reconstruís reconstruíssem reconstruísseu reconstruíssim reconstruíssiu reconstruïa reconstruïda reconstruïdes reconstruïen reconstruïes reconstruïguem reconstruïgueu reconstruïm reconstruïra reconstruïren reconstruïres reconstruïsc reconstruïsca reconstruïsquen reconstruïsques reconstruïssen reconstruïsses reconstruïssin reconstruïssis reconstruït reconstruïts reconstruïu reconstruïx reconstruïxen reconstruïxes reconstruïxo sept v.cent val v
reconstruir

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ bal occ reconec reconega reconeguda reconegudes reconeguem reconeguen reconeguera reconegueren reconegueres reconegues reconeguessen reconeguesses reconeguessin reconeguessis reconegueu reconegui reconeguin reconeguis reconegut reconeguts reconegué reconeguérem reconeguéreu reconegués reconeguéssem reconeguésseu reconeguéssim reconeguéssiu reconeguí reconeix reconeixem reconeixen reconeixent reconeixeran reconeixerem reconeixereu reconeixeria reconeixerien reconeixeries reconeixerà reconeixeràs reconeixeré reconeixeríem reconeixeríeu reconeixes reconeixeu reconeixia reconeixien reconeixies reconeixíem reconeixíeu reconèixer val v
reconhecer
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
Acceptar, admetre allò que es dubtava.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
lembrança recordação

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ record recorda recordada recordades recordam recordant recordar recordara recordaran recordarem recordaren recordares recordareu recordaria recordarien recordaries recordarà recordaràs recordaré recordaríem recordaríeu recordassen recordasses recordassin recordassis recordat recordats recordau recordava recordaven recordaves recorde recordem recorden recordes recordessen recordesses recordessin recordessis recordeu recordi recordin recordis recordo recordà recordàrem recordàreu recordàs recordàssem recordàsseu recordàssim recordàssiu recordàvem recordàveu recordés recordéssem recordésseu recordéssim recordéssiu recordí sept val v
lembrar-se

recriminalitzar /re.kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /re.kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /re.kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /rə.kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ recriminalitza recriminalitzada recriminalitzades recriminalitzant recriminalitzar recriminalitzaran recriminalitzarem recriminalitzaren recriminalitzares recriminalitzareu recriminalitzaria recriminalitzarien recriminalitzaries recriminalitzarà recriminalitzaràs recriminalitzaré recriminalitzaríem recriminalitzaríeu recriminalitzat recriminalitzats recriminalitzava recriminalitzaven recriminalitzaves recriminalitzem recriminalitzen recriminalitzes recriminalitzessen recriminalitzesses recriminalitzessin recriminalitzessis recriminalitzeu recriminalitzi recriminalitzin recriminalitzis recriminalitzo recriminalitzà recriminalitzàrem recriminalitzàreu recriminalitzàvem recriminalitzàveu recriminalitzés recriminalitzéssem recriminalitzésseu recriminalitzéssim recriminalitzéssiu recriminalitzí v
recriminalizar

rectal /rekˈtaɫ/ /rəkˈtaɫ/ adj
retal

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
rectângulo retângulo

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
reto
Part final de l'intestí.

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ adj masc
reitor

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ n fem
recuperação
(bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recurrent /re.kuˈren/ /re.kuˈrent/ /rə.kuˈren/ /rə.kuˈrent/ adj
recorrente

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
recíproco

recórrer /reˈko.re/ /reˈko.reɾ/ /rəˈko.rə/ v
percorrer
Fer un trajecte.

redacció /re.ðak.siˈo/ /rə.ðək.siˈo/ n fem
redação

redefinir /re.ðe.fiˈni/ /re.ðe.fiˈniɾ/ /rə.ðə.fiˈni/ bal n-occ occ redefineix redefineixen redefineixes redefineixi redefineixin redefineixis redefineixo redefinesc redefinesqui redefinesquin redefinesquis redefinia redefinida redefinides redefinien redefinies redefiniguem redefinigueu redefinim redefinint redefinir redefinira redefiniran redefinirem redefiniren redefinires redefinireu redefiniria redefinirien redefiniries redefinirà redefiniràs redefiniré redefiniríem redefiniríeu redefinisc redefinisca redefinisquen redefinisques redefinissen redefinisses redefinissin redefinissis redefinit redefinits redefiniu redefinix redefinixen redefinixes redefinixo redefiní redefiníem redefiníeu redefinírem redefiníreu redefinís redefiníssem redefinísseu redefiníssim redefiníssiu sept val v
redefinir

redescobrir /re.ðes.koˈbɾiɾ/ /re.ðes.koˈβɾi/ /rə.ðəs.koˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈβɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ redescobert redescoberta redescobertes redescoberts redescobreix redescobreixa redescobreixen redescobreixes redescobreixi redescobreixin redescobreixis redescobreixo redescobreixs redescobresc redescobresca redescobresquen redescobresques redescobresqui redescobresquin redescobresquis redescobria redescobrien redescobries redescobriguem redescobriguera redescobrigueren redescobrigueres redescobriguessen redescobriguesses redescobriguessin redescobriguessis redescobrigueu redescobrigueva redescobrigueven redescobrigueves redescobrigué redescobriguérem redescobriguéreu redescobrigués redescobriguéssem redescobriguésseu redescobriguéssim redescobriguéssiu redescobriguévem redescobriguéveu redescobrim redescobrint redescobrir redescobrira redescobriran redescobrirem redescobriren redescobrires redescobrireu redescobriria redescobririen redescobriries redescobririva redescobririven redescobririves redescobrirà redescobriràs redescobriré redescobriríem redescobriríeu redescobrirívem redescobriríveu redescobrisc redescobrisca redescobrisco redescobriscos redescobrisquem redescobrisquen redescobrisques redescobrisqueu redescobrissa redescobrissen redescobrisses redescobrissi redescobrissin redescobrissis redescobrist redescobrits redescobriu redescobriva redescobriven redescobrives redescobrix redescobrixa redescobrixen redescobrixes redescobrixi redescobrixin redescobrixis redescobrixo redescobrixos redescobrí redescobríem redescobríets redescobríeu redescobrírem redescobríreu redescobrís redescobríscon redescobríssem redescobrísseu redescobríssim redescobríssiu redescobríssom redescobríssou redescobrívem redescobríveu redescobríxon sept v.cent val v
redescobrir

redimir /re.ðiˈmi/ /re.ðiˈmiɾ/ /rə.ðiˈmi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ redimeix redimeixa redimeixen redimeixes redimeixi redimeixin redimeixis redimeixo redimeixs redimesc redimesca redimesquen redimesques redimesqui redimesquin redimesquis redimia redimida redimides redimien redimies redimiguem redimiguera redimigueren redimigueres redimiguessen redimiguesses redimiguessin redimiguessis redimigueu redimigueva redimigueven redimigueves redimigué redimiguérem redimiguéreu redimigués redimiguéssem redimiguésseu redimiguéssim redimiguéssiu redimiguévem redimiguéveu redimim redimint redimir redimira redimiran redimirem redimiren redimires redimireu redimiria redimirien redimiries redimiriva redimiriven redimirives redimirà redimiràs redimiré redimiríem redimiríeu redimirívem redimiríveu redimisc redimisca redimisco redimiscos redimisquem redimisquen redimisques redimisqueu redimissa redimissen redimisses redimissi redimissin redimissis redimist redimit redimits redimiu redimiva redimiven redimives redimix redimixa redimixen redimixes redimixi redimixin redimixis redimixo redimixos redimí redimíem redimíets redimíeu redimírem redimíreu redimís redimíscon redimíssem redimísseu redimíssim redimíssiu redimíssom redimíssou redimívem redimíveu redimíxon sept v.cent val v
comprar a liberdade

redirigir /re.ði.ɾiˈd͡ʒi/ /re.ði.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /re.ði.ɾiˈʒi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ redirigeix redirigeixa redirigeixen redirigeixes redirigeixi redirigeixin redirigeixis redirigeixo redirigeixs redirigesc redirigesca redirigesquen redirigesques redirigesqui redirigesquin redirigesquis redirigia redirigida redirigides redirigien redirigies redirigiguem redirigiguera redirigigueren redirigigueres redirigiguessen redirigiguesses redirigiguessin redirigiguessis redirigigueu redirigigueva redirigigueven redirigigueves redirigigué redirigiguérem redirigiguéreu redirigigués redirigiguéssem redirigiguésseu redirigiguéssim redirigiguéssiu redirigiguévem redirigiguéveu redirigim redirigint redirigir redirigira redirigiran redirigirem redirigiren redirigires redirigireu redirigiria redirigirien redirigiries redirigiriva redirigiriven redirigirives redirigirà redirigiràs redirigiré redirigiríem redirigiríeu redirigirívem redirigiríveu redirigisc redirigisca redirigisco redirigiscos redirigisquem redirigisquen redirigisques redirigisqueu redirigissa redirigissen redirigisses redirigissi redirigissin redirigissis redirigist redirigit redirigits redirigiu redirigiva redirigiven redirigives redirigix redirigixa redirigixen redirigixes redirigixi redirigixin redirigixis redirigixo redirigixos redirigí redirigíem redirigíets redirigíeu redirigírem redirigíreu redirigís redirigíscon redirigíssem redirigísseu redirigíssim redirigíssiu redirigíssom redirigíssou redirigívem redirigíveu redirigíxon sept v.cent val v
redireccionar

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
redução

reduflació /re.ðu.fɫa.siˈo/ /rə.ðu.fɫə.siˈo/ n fem
reduflação

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ bal n-occ occ redueix redueixen redueixes redueixi redueixin redueixis redueixo reduesc reduesqui reduesquin reduesquis reduint reduir reduiran reduirem reduireu reduiria reduirien reduiries reduirà reduiràs reduiré reduiríem reduiríeu reduí reduíem reduíeu reduírem reduíreu reduís reduíssem reduísseu reduíssim reduíssiu reduïa reduïda reduïdes reduïen reduïes reduïguem reduïgueu reduïm reduïra reduïren reduïres reduïsc reduïsca reduïsquen reduïsques reduïssen reduïsses reduïssin reduïssis reduït reduïts reduïu reduïx reduïxen reduïxes reduïxo sept val v
reduzir
disminuir

reedificar /re.e.ði.fiˈka/ /re.e.ði.fiˈkaɾ/ /rə.ə.ði.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reedific reedifica reedificada reedificades reedificaia reedificaien reedificaies reedificam reedificant reedificar reedificara reedificaran reedificarem reedificaren reedificares reedificareu reedificaria reedificarien reedificaries reedificariva reedificariven reedificarives reedificarà reedificaràs reedificaré reedificaríem reedificaríeu reedificarívem reedificaríveu reedificassen reedificasses reedificassin reedificassis reedificat reedificats reedificau reedificava reedificaven reedificaves reedificavi reedificavo reedifico reedificos reedificà reedificàiem reedificàieu reedificàrem reedificàreu reedificàs reedificàssem reedificàsseu reedificàssim reedificàssiu reedificàvem reedificàvets reedificàveu reedificàvom reedifique reedifiqueguem reedifiqueguessa reedifiqueguessen reedifiqueguesses reedifiquegueu reedifiquegués reedifiqueguéssom reedifiqueguéssou reedifiquem reedifiquen reedifiques reedifiquessa reedifiquessen reedifiquesses reedifiquessi reedifiquessin reedifiquessis reedifiqueu reedifiqui reedifiquin reedifiquis reedifiqués reedifiquéssem reedifiquésseu reedifiquéssim reedifiquéssiu reedifiquí sept v.cent val v
reedificar

reemplaçament /re.em.pɫa.saˈmen/ /re.em.pɫa.saˈment/ /rə.əm.pɫə.səˈmen/ /rə.əm.pɫə.səˈment/ n masc
substituição

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nord-occ nota 1 occ reemplace reemplaceguem reemplaceguessa reemplaceguessen reemplaceguesses reemplacegueu reemplacegués reemplaceguéssom reemplaceguéssou reemplacem reemplacen reemplaces reemplacessa reemplacessen reemplacesses reemplacessi reemplacessin reemplacessis reemplaceu reemplaci reemplacin reemplacis reemplacés reemplacéssem reemplacésseu reemplacéssim reemplacéssiu reemplací reemplaç reemplaça reemplaçada reemplaçades reemplaçaia reemplaçaien reemplaçaies reemplaçam reemplaçant reemplaçar reemplaçara reemplaçaran reemplaçarem reemplaçaren reemplaçares reemplaçareu reemplaçaria reemplaçarien reemplaçaries reemplaçariva reemplaçariven reemplaçarives reemplaçarà reemplaçaràs reemplaçaré reemplaçaríem reemplaçaríeu reemplaçarívem reemplaçaríveu reemplaçassen reemplaçasses reemplaçassin reemplaçassis reemplaçat reemplaçats reemplaçau reemplaçava reemplaçaven reemplaçaves reemplaçavi reemplaçavo reemplaço reemplaços reemplaçà reemplaçàiem reemplaçàieu reemplaçàrem reemplaçàreu reemplaçàs reemplaçàssem reemplaçàsseu reemplaçàssim reemplaçàssiu reemplaçàvem reemplaçàvets reemplaçàveu reemplaçàvom sept v.cent val v
substituir

refecció /re.fek.siˈo/ /rə.fək.siˈo/ n fem
refeição
Substitució de material per a la conservació de mecaderies.
Obra de reparació, millora, o remodelació en una construcció.
Àpat que fan els monjos en un monestir.

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ alg bal eiv refacem refacen refaces refaceu refaci refacin refacis refaig refan refaran refarem refareu refaria refarien refaries refarà refaràs refaré refaríem refaríeu refaç refaça refeia refeien refeies refeim refeis refem refent refer refera referen referes refessen refesses refessin refessis refet refeta refetes refets refeu refiu refà refàs refèiem refèieu refé reférem reféreu refés reféssem refésseu reféssim reféssiu reféu v.cent val v
refazer
Tornar a fer.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ refereix refereixa refereixen refereixes refereixi refereixin refereixis refereixo refereixs referesc referesca referesquen referesques referesqui referesquin referesquis referia referida referides referien referies referiguem referiguera referigueren referigueres referiguessen referiguesses referiguessin referiguessis referigueu referigueva referigueven referigueves referigué referiguérem referiguéreu referigués referiguéssem referiguésseu referiguéssim referiguéssiu referiguévem referiguéveu referim referint referir referira referiran referirem referiren referires referireu referiria referirien referiries refeririva refeririven referirives referirà referiràs referiré referiríem referiríeu referirívem referiríveu referisc referisca referisco referiscos referisquem referisquen referisques referisqueu referissa referissen referisses referissi referissin referissis referist referit referits referiu referiva referiven referives referix referixa referixen referixes referixi referixin referixis referixo referixos referí referíem referíets referíeu referírem referíreu referís referíscon referíssem referísseu referíssim referíssiu referíssom referíssou referívem referíveu referíxon sept v.cent val v
referir

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
referência
Fet de referir o referir-se.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
plebiscito

refinar /re.fiˈna/ /re.fiˈnaɾ/ /rə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ refina refinada refinades refinam refinant refinar refinara refinaran refinarem refinaren refinares refinareu refinaria refinarien refinaries refinarà refinaràs refinaré refinaríem refinaríeu refinassen refinasses refinassin refinassis refinat refinats refinau refinava refinaven refinaves refine refinem refinen refines refinessen refinesses refinessin refinessis refineu refini refinin refinis refino refinà refinàrem refinàreu refinàs refinàssem refinàsseu refinàssim refinàssiu refinàvem refinàveu refinés refinéssem refinésseu refinéssim refinéssiu refiní refín sept val v
purificar

reflectir /re.fɫekˈti/ /re.fɫekˈtiɾ/ /rə.fɫəkˈti/ bal n-occ occ reflecteix reflecteixen reflecteixes reflecteixi reflecteixin reflecteixis reflecteixo reflectesc reflectesqui reflectesquin reflectesquis reflectia reflectida reflectides reflectien reflecties reflectiguem reflectigueu reflectim reflectint reflectir reflectira reflectiran reflectirem reflectiren reflectires reflectireu reflectiria reflectirien reflectiries reflectirà reflectiràs reflectiré reflectiríem reflectiríeu reflectisc reflectisca reflectisquen reflectisques reflectissen reflectisses reflectissin reflectissis reflectit reflectits reflectiu reflectix reflectixen reflectixes reflectixo reflectí reflectíem reflectíeu reflectírem reflectíreu reflectís reflectíssem reflectísseu reflectíssim reflectíssiu sept val v
refletir

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
reflexo
Cosa que es veu reflectida.
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexionar /re.fɫek.si.oˈna/ /re.fɫek.si.oˈnaɾ/ /rə.fɫək.si.oˈna/ /rə.fɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reflexion reflexiona reflexionada reflexionades reflexionaia reflexionaien reflexionaies reflexionam reflexionant reflexionar reflexionara reflexionaran reflexionarem reflexionaren reflexionares reflexionareu reflexionaria reflexionarien reflexionaries reflexionariva reflexionariven reflexionarives reflexionarà reflexionaràs reflexionaré reflexionaríem reflexionaríeu reflexionarívem reflexionaríveu reflexionassen reflexionasses reflexionassin reflexionassis reflexionat reflexionats reflexionau reflexionava reflexionaven reflexionaves reflexionavi reflexionavo reflexione reflexioneguem reflexioneguessa reflexioneguessen reflexioneguesses reflexionegueu reflexionegués reflexioneguéssom reflexioneguéssou reflexionem reflexionen reflexiones reflexionessa reflexionessen reflexionesses reflexionessi reflexionessin reflexionessis reflexioneu reflexioni reflexionin reflexionis reflexiono reflexionos reflexions reflexionà reflexionàiem reflexionàieu reflexionàrem reflexionàreu reflexionàs reflexionàssem reflexionàsseu reflexionàssim reflexionàssiu reflexionàvem reflexionàvets reflexionàveu reflexionàvom reflexionés reflexionéssem reflexionésseu reflexionéssim reflexionéssiu reflexioní sept v.cent val v
refletir

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
reflexivo

reflexió /re.fɫek.siˈo/ /rə.fɫək.siˈo/ n fem
reflexão
Acció de reflexionar.

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reform reforma reformada reformades reformam reformant reformar reformara reformaran reformarem reformaren reformares reformareu reformaria reformarien reformaries reformarà reformaràs reformaré reformaríem reformaríeu reformassen reformasses reformassin reformassis reformat reformats reformau reformava reformaven reformaves reforme reformem reformen reformes reformessen reformesses reformessin reformessis reformeu reformi reformin reformis reformo reformà reformàrem reformàreu reformàs reformàssem reformàsseu reformàssim reformàssiu reformàvem reformàveu reformés reforméssem reformésseu reforméssim reforméssiu reformí sept val v
reformar
Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ n masc
reforço

refredar /re.fɾeˈða/ /re.fɾeˈðaɾ/ /rə.fɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ refred refreda refredada refredades refredam refredant refredar refredara refredaran refredarem refredaren refredares refredareu refredaria refredarien refredaries refredarà refredaràs refredaré refredaríem refredaríeu refredassen refredasses refredassin refredassis refredat refredats refredau refredava refredaven refredaves refrede refredem refreden refredes refredessen refredesses refredessin refredessis refredeu refredi refredin refredis refredo refredà refredàrem refredàreu refredàs refredàssem refredàsseu refredàssim refredàssiu refredàvem refredàveu refredés refredéssem refredésseu refredéssim refredéssiu refredí sept val v
arrefecer
Reduir la temperatura.

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
resfriado

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
refúgio

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ n masc
asilado

refutar /re.fuˈta/ /re.fuˈtaɾ/ /rə.fuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ refut refuta refutada refutades refutaia refutaien refutaies refutam refutant refutar refutara refutaran refutarem refutaren refutares refutareu refutaria refutarien refutaries refutariva refutariven refutarives refutarà refutaràs refutaré refutaríem refutaríeu refutarívem refutaríveu refutassen refutasses refutassin refutassis refutat refutats refutau refutava refutaven refutaves refutavi refutavo refute refuteguem refuteguessa refuteguessen refuteguesses refutegueu refutegués refuteguéssom refuteguéssou refutem refuten refutes refutessa refutessen refutesses refutessi refutessin refutessis refuteu refuti refutin refutis refuto refutos refuts refutà refutàiem refutàieu refutàrem refutàreu refutàs refutàssem refutàsseu refutàssim refutàssiu refutàvem refutàvets refutàveu refutàvom refutés refutéssem refutésseu refutéssim refutéssiu refutí sept v.cent val v
refutar

refús /reˈfus/ /rəˈfus/ n masc
recusa

regal /reˈɣaɫ/ n masc
presente dádiva

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regal regala regalada regalades regalaia regalaien regalaies regalam regalant regalar regalara regalaran regalarem regalaren regalares regalareu regalaria regalarien regalaries regalariva regalariven regalarives regalarà regalaràs regalaré regalaríem regalaríeu regalarívem regalaríveu regalassen regalasses regalassin regalassis regalat regalats regalau regalava regalaven regalaves regalavi regalavo regale regaleguem regaleguessa regaleguessen regaleguesses regalegueu regalegués regaleguéssom regaleguéssou regalem regalen regales regalessa regalessen regalesses regalessi regalessin regalessis regaleu regali regalin regalis regalo regalos regals regalà regalàiem regalàieu regalàrem regalàreu regalàs regalàssem regalàsseu regalàssim regalàssiu regalàvem regalàvets regalàveu regalàvom regalés regaléssem regalésseu regaléssim regaléssiu regalí sept v.cent val v
dar
Obsequiar graciosament amb un present.

regalèssia /re.ɣaˈɫɛ.si.a/ n fem
alcaçuz
Planta de l'espècie Glycyrrhiza glabra.
Pega dolça.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reg rega regada regades regam regant regar regara regaran regarem regaren regares regareu regaria regarien regaries regarà regaràs regaré regaríem regaríeu regassen regasses regassin regassis regat regats regau regava regaven regaves rego regue reguem reguen regues reguessen reguesses reguessin reguessis regueu regui reguin reguis regués reguéssem reguésseu reguéssim reguéssiu reguí regà regàrem regàreu regàs regàssem regàsseu regàssim regàssiu regàvem regàveu sept val v
regar

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
regente

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
reggaeton

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
regimento

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
regional

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
registro

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
região

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
regra
Norma, guia.

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
régua

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
rédea

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
reinado

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
reino
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

regularment /re.ɣuˌɫarˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈment/ /rə.ɣuˌɫarˈmen/ /rə.ɣuˌɫaɾˈment/ adv
normalmente

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
regência

rei /ˈrɛj/ n masc
rei
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
peixe-remo

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
real

reig /ˈret͡ʃ/ n masc
corvina

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
rainha
Forma femenina de rei.

reineta meridional n fem
rela-meridional
Zool. (Hyla meridionalis Boettger 1874) Espècie de granota.

reinfecció /re.iɱ.fek.siˈo/ /rə.iɱ.fək.siˈo/ n fem
reinfeção

reinstal·lar /re.ins.taɫˈɫa/ /re.ins.taɫˈɫaɾ/ /re.ins.taˈɫa/ /rə.ins.təɫˈɫa/ /rə.ins.təˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reinstal reinstal·la reinstal·lada reinstal·lades reinstal·laia reinstal·laien reinstal·laies reinstal·lam reinstal·lant reinstal·lar reinstal·lara reinstal·laran reinstal·larem reinstal·laren reinstal·lares reinstal·lareu reinstal·laria reinstal·larien reinstal·laries reinstal·lariva reinstal·lariven reinstal·larives reinstal·larà reinstal·laràs reinstal·laré reinstal·laríem reinstal·laríeu reinstal·larívem reinstal·laríveu reinstal·lassen reinstal·lasses reinstal·lassin reinstal·lassis reinstal·lat reinstal·lats reinstal·lau reinstal·lava reinstal·laven reinstal·laves reinstal·lavi reinstal·lavo reinstal·le reinstal·leguem reinstal·leguessa reinstal·leguessen reinstal·leguesses reinstal·legueu reinstal·legués reinstal·leguéssom reinstal·leguéssou reinstal·lem reinstal·len reinstal·les reinstal·lessa reinstal·lessen reinstal·lesses reinstal·lessi reinstal·lessin reinstal·lessis reinstal·leu reinstal·li reinstal·lin reinstal·lis reinstal·lo reinstal·los reinstal·là reinstal·làiem reinstal·làieu reinstal·làrem reinstal·làreu reinstal·làs reinstal·làssem reinstal·làsseu reinstal·làssim reinstal·làssiu reinstal·làvem reinstal·làvets reinstal·làveu reinstal·làvom reinstal·lés reinstal·léssem reinstal·lésseu reinstal·léssim reinstal·léssiu reinstal·lí sept v.cent val v
reinstalar

reintegracionisme /re.in.te.ɣɾa.si.oˈniz.me/ /rə.in.tə.ɣɾə.si.oˈniz.mə/ /rə.in.tə.ɣɾə.si.uˈniz.mə/ n masc
reintegracionismo

reiterar /re.i.teˈɾa/ /re.i.teˈɾaɾ/ /rə.i.təˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reiter reitera reiterada reiterades reiteraia reiteraien reiteraies reiteram reiterant reiterar reiterara reiteraran reiterarem reiteraren reiterares reiterareu reiteraria reiterarien reiteraries reiterariva reiterariven reiterarives reiterarà reiteraràs reiteraré reiteraríem reiteraríeu reiterarívem reiteraríveu reiterassen reiterasses reiterassin reiterassis reiterat reiterats reiterau reiterava reiteraven reiteraves reiteravi reiteravo reitere reitereguem reitereguessa reitereguessen reitereguesses reiteregueu reiteregués reitereguéssom reitereguéssou reiterem reiteren reiteres reiteressa reiteressen reiteresses reiteressi reiteressin reiteressis reitereu reiteri reiterin reiteris reitero reiteros reiters reiterà reiteràiem reiteràieu reiteràrem reiteràreu reiteràs reiteràssem reiteràsseu reiteràssim reiteràssiu reiteràvem reiteràvets reiteràveu reiteràvom reiterés reiteréssem reiterésseu reiteréssim reiteréssiu reiterí sept v.cent val v
reiterar

reivindicar /re.i.vin.diˈkaɾ/ /re.i.βin.diˈka/ /rə.i.vin.diˈka/ /rə.i.βin.diˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reivindic reivindica reivindicada reivindicades reivindicam reivindicant reivindicar reivindicara reivindicaran reivindicarem reivindicaren reivindicares reivindicareu reivindicaria reivindicarien reivindicaries reivindicarà reivindicaràs reivindicaré reivindicaríem reivindicaríeu reivindicassen reivindicasses reivindicassin reivindicassis reivindicat reivindicats reivindicau reivindicava reivindicaven reivindicaves reivindico reivindicà reivindicàrem reivindicàreu reivindicàs reivindicàssem reivindicàsseu reivindicàssim reivindicàssiu reivindicàvem reivindicàveu reivindique reivindiquem reivindiquen reivindiques reivindiquessen reivindiquesses reivindiquessin reivindiquessis reivindiqueu reivindiqui reivindiquin reivindiquis reivindiqués reivindiquéssem reivindiquésseu reivindiquéssim reivindiquéssiu reivindiquí sept val v
reivindicar
Reclamar allò que es creu legítim.

reixa /ˈre.ʃa/ /ˈrej.ʃa/ n fem
grade

relacionat /re.ɫa.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.uˈnat/ adj masc
relacionado

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
relação relacionamento

relació sexual n fem
relação sexual

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
relativo
Que està en relació amb alguna cosa

relaxació /re.ɫak.sa.siˈo/ /rə.ɫək.sə.siˈo/ n fem
relaxamento

relaxant /re.ɫakˈsan/ /re.ɫakˈsant/ /rə.ɫəkˈsan/ /rə.ɫəkˈsant/ adj
relaxante

relaxar /re.ɫakˈsa/ /re.ɫakˈsaɾ/ /rə.ɫəkˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relax relaxa relaxada relaxades relaxaia relaxaien relaxaies relaxam relaxant relaxar relaxara relaxaran relaxarem relaxaren relaxares relaxareu relaxaria relaxarien relaxaries relaxariva relaxariven relaxarives relaxarà relaxaràs relaxaré relaxaríem relaxaríeu relaxarívem relaxaríveu relaxassen relaxasses relaxassin relaxassis relaxat relaxats relaxau relaxava relaxaven relaxaves relaxavi relaxavo relaxe relaxeguem relaxeguessa relaxeguessen relaxeguesses relaxegueu relaxegués relaxeguéssom relaxeguéssou relaxem relaxen relaxes relaxessa relaxessen relaxesses relaxessi relaxessin relaxessis relaxeu relaxi relaxin relaxis relaxo relaxos relaxs relaxà relaxàiem relaxàieu relaxàrem relaxàreu relaxàs relaxàssem relaxàsseu relaxàssim relaxàssiu relaxàvem relaxàvets relaxàveu relaxàvom relaxés relaxéssem relaxésseu relaxéssim relaxéssiu relaxí sept v.cent val v
relaxar

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
religião

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
religioso

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
relevo

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
escorregão

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rellisc rellisca relliscada relliscades relliscam relliscant relliscar relliscara relliscaran relliscarem relliscaren relliscares relliscareu relliscaria relliscarien relliscaries relliscarà relliscaràs relliscaré relliscaríem relliscaríeu relliscassen relliscasses relliscassin relliscassis relliscat relliscats relliscau relliscava relliscaven relliscaves rellisco relliscà relliscàrem relliscàreu relliscàs relliscàssem relliscàsseu relliscàssim relliscàssiu relliscàvem relliscàveu rellisque rellisquem rellisquen rellisques rellisquessen rellisquesses rellisquessin rellisquessis rellisqueu rellisqui rellisquin rellisquis rellisqués rellisquéssem rellisquésseu rellisquéssim rellisquéssiu rellisquí sept val v
deslizar

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
relógio

rellotger /re.ʎoˈd͡ʒe/ /re.ʎoˈd͡ʒeɾ/ /rə.ʎoˈd͡ʒe/ /rə.ʎuˈd͡ʒe/ n masc
relojeiro
(professions) Un artesà que fa, repara o ven rellotges.

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
relíquia

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
remo
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rem rema remada remades remaia remaien remaies remam remant remar remara remaran remarem remaren remares remareu remaria remarien remaries remariva remariven remarives remarà remaràs remaré remaríem remaríeu remarívem remaríveu remassen remasses remassin remassis remat remats remau remava remaven remaves remavi remavo reme remeguem remeguessa remeguessen remeguesses remegueu remegués remeguéssom remeguéssou remem remen remes remessa remessen remesses remessi remessin remessis remeu remi remin remis remo remos rems remà remàiem remàieu remàrem remàreu remàs remàssem remàsseu remàssim remàssiu remàvem remàvets remàveu remàvom remés reméssem remésseu reméssim reméssiu remí sept v.cent val v
remar

remarcable /re.marˈkab.bɫe/ /re.maɾˈka.bɫe/ /re.maɾˈka.βɫe/ /rə.mərˈka.βɫə/ /rə.mərˈkab.bɫə/ /rə.məɾˈkab.bɫə/ adj
destacável

rematar /re.maˈta/ /re.maˈtaɾ/ /rə.məˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remat remata rematada rematades remataia remataien remataies rematam rematant rematar rematara remataran rematarem remataren rematares rematareu remataria rematarien remataries rematariva rematariven rematarives rematarà remataràs remataré remataríem remataríeu rematarívem remataríveu rematassen rematasses rematassin rematassis rematat rematats rematau rematava remataven remataves rematavi rematavo remate remateguem remateguessa remateguessen remateguesses remategueu remategués remateguéssom remateguéssou rematem rematen remates rematessa rematessen rematesses rematessi rematessin rematessis remateu remati rematin rematis remato rematos remats rematà rematàiem rematàieu rematàrem rematàreu rematàs rematàssem rematàsseu rematàssim rematàssiu rematàvem rematàvets rematàveu rematàvom rematés rematéssem rematésseu rematéssim rematéssiu rematí sept v.cent val v
acabar com
Acabar de matar.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
remédio

remeiar /re.meˈja/ /re.meˈjaɾ/ /rə.məˈja/ alg bal eiv nota 1 occ remei remeia remeiada remeiades remeiam remeiant remeiar remeiara remeiaran remeiarem remeiaren remeiares remeiareu remeiaria remeiarien remeiaries remeiarà remeiaràs remeiaré remeiaríem remeiaríeu remeiassen remeiasses remeiassin remeiassis remeiat remeiats remeiau remeiava remeiaven remeiaves remeie remeiem remeien remeies remeiessen remeiesses remeiessin remeiessis remeieu remeio remeià remeiàrem remeiàreu remeiàs remeiàssem remeiàsseu remeiàssim remeiàssiu remeiàvem remeiàveu remeiés remeiéssem remeiésseu remeiéssim remeiéssiu remeí remeï remeïn remeïs sept v.cent val v
remediar

remodelar /re.mo.ðeˈɫa/ /re.mo.ðeˈɫaɾ/ /rə.mo.ðəˈɫa/ /rə.mu.ðəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remodel remodela remodelada remodelades remodelaia remodelaien remodelaies remodelam remodelant remodelar remodelara remodelaran remodelarem remodelaren remodelares remodelareu remodelaria remodelarien remodelaries remodelariva remodelariven remodelarives remodelarà remodelaràs remodelaré remodelaríem remodelaríeu remodelarívem remodelaríveu remodelassen remodelasses remodelassin remodelassis remodelat remodelats remodelau remodelava remodelaven remodelaves remodelavi remodelavo remodele remodeleguem remodeleguessa remodeleguessen remodeleguesses remodelegueu remodelegués remodeleguéssom remodeleguéssou remodelem remodelen remodeles remodelessa remodelessen remodelesses remodelessi remodelessin remodelessis remodeleu remodeli remodelin remodelis remodelo remodelos remodels remodelà remodelàiem remodelàieu remodelàrem remodelàreu remodelàs remodelàssem remodelàsseu remodelàssim remodelàssiu remodelàvem remodelàvets remodelàveu remodelàvom remodelés remodeléssem remodelésseu remodeléssim remodeléssiu remodelí sept v.cent val v
remodelar

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
beterraba

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
reboque trailer

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remolc remolca remolcada remolcades remolcaia remolcaien remolcaies remolcam remolcant remolcar remolcara remolcaran remolcarem remolcaren remolcares remolcareu remolcaria remolcarien remolcaries remolcariva remolcariven remolcarives remolcarà remolcaràs remolcaré remolcaríem remolcaríeu remolcarívem remolcaríveu remolcassen remolcasses remolcassin remolcassis remolcat remolcats remolcau remolcava remolcaven remolcaves remolcavi remolcavo remolco remolcos remolcà remolcàiem remolcàieu remolcàrem remolcàreu remolcàs remolcàssem remolcàsseu remolcàssim remolcàssiu remolcàvem remolcàvets remolcàveu remolcàvom remolque remolqueguem remolqueguessa remolqueguessen remolqueguesses remolquegueu remolquegués remolqueguéssom remolqueguéssou remolquem remolquen remolques remolquessa remolquessen remolquesses remolquessi remolquessin remolquessis remolqueu remolqui remolquin remolquis remolqués remolquéssem remolquésseu remolquéssim remolquéssiu remolquí sept v.cent val v
rebocar

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
redemoinho remoinho

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
distante
Poc probable.

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ bal eiv occ remoc remoga remoguda remogudes remoguem remoguen remoguera remogueren remogueres remogues remoguessen remoguesses remoguessin remoguessis remogueu remogui remoguin remoguis remogut remoguts remogué remoguérem remoguéreu remogués remoguéssem remoguésseu remoguéssim remoguéssiu remoguí remou remouen remouran remoure remourem remoureu remouria remourien remouries remourà remouràs remouré remouríem remouríeu remous removem removent removeu removia removien removies removíem removíeu v.cent val v
mexer

remunerar /re.mu.neˈɾa/ /re.mu.neˈɾaɾ/ /rə.mu.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ remuner remunera remunerada remunerades remuneram remunerant remunerar remunerara remuneraran remunerarem remuneraren remunerares remunerareu remuneraria remunerarien remuneraries remunerarà remuneraràs remuneraré remuneraríem remuneraríeu remunerassen remunerasses remunerassin remunerassis remunerat remunerats remunerau remunerava remuneraven remuneraves remunere remunerem remuneren remuneres remuneressen remuneresses remuneressin remuneressis remunereu remuneri remunerin remuneris remunero remunerà remuneràrem remuneràreu remuneràs remuneràssem remuneràsseu remuneràssim remuneràssiu remuneràvem remuneràveu remunerés remuneréssem remunerésseu remuneréssim remuneréssiu remunerí sept val v
remunerar

remuntada /re.munˈta.ða/ n fem
virada
(esports) Acció i efecte d'un esportista o un equip d'aconseguir superar l'adversari en una prova, un encontre o una competició després d'haver-hi mantingut un resultat o una posició desfavorable en el transcurs d'un determinat període de temps.

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
rena rangífer rangífero

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ adj
renal
Relatiu al ronyó.

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ adj
lucrativo
Que té una bona rendibilitat.

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ n fem
rendição

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ rendeix rendeixa rendeixen rendeixes rendeixi rendeixin rendeixis rendeixo rendeixs rendesc rendesca rendesquen rendesques rendesqui rendesquin rendesquis rendia rendida rendides rendien rendies rendiguem rendiguera rendigueren rendigueres rendiguessen rendiguesses rendiguessin rendiguessis rendigueu rendigueva rendigueven rendigueves rendigué rendiguérem rendiguéreu rendigués rendiguéssem rendiguésseu rendiguéssim rendiguéssiu rendiguévem rendiguéveu rendim rendint rendir rendira rendiran rendirem rendiren rendires rendireu rendiria rendirien rendiries rendiriva rendiriven rendirives rendirà rendiràs rendiré rendiríem rendiríeu rendirívem rendiríveu rendisc rendisca rendisco rendiscos rendisquem rendisquen rendisques rendisqueu rendissa rendissen rendisses rendissi rendissin rendissis rendist rendit rendits rendiu rendiva rendiven rendives rendix rendixa rendixen rendixes rendixi rendixin rendixis rendixo rendixos rendí rendíem rendíets rendíeu rendírem rendíreu rendís rendíscon rendíssem rendísseu rendíssim rendíssiu rendíssom rendíssou rendívem rendíveu rendíxon sept v.cent val v
render-se
Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

reni n masc
rénio

renillar /re.niˈʎa/ /re.niˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ renill renilla renillada renillades renillam renillant renillar renillara renillaran renillarem renillaren renillares renillareu renillaria renillarien renillaries renillarà renillaràs renillaré renillaríem renillaríeu renillassen renillasses renillassin renillassis renillat renillats renillau renillava renillaven renillaves renille renillem renillen renilles renillessen renillesses renillessin renillessis renilleu renilli renillin renillis renillo renillà renillàrem renillàreu renillàs renillàssem renillàsseu renillàssim renillàssiu renillàvem renillàveu renillés renilléssem renillésseu renilléssim renilléssiu renillí sept val v
relinchar

renovable /re.noˈva.bɫe/ /re.noˈβa.βɫe/ /re.noˈβab.bɫe/ /rə.noˈvab.bɫə/ /rə.nuˈvab.bɫə/ /rə.nuˈβa.βɫə/ /rə.nuˈβab.bɫə/ adj
renovável

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
máquina de lavar máquina de lavar roupa

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rent renta rentada rentades rentam rentant rentar rentara rentaran rentarem rentaren rentares rentareu rentaria rentarien rentaries rentarà rentaràs rentaré rentaríem rentaríeu rentassen rentasses rentassin rentassis rentat rentats rentau rentava rentaven rentaves rente rentem renten rentes rentessen rentesses rentessin rentessis renteu renti rentin rentis rento rentà rentàrem rentàreu rentàs rentàssem rentàsseu rentàssim rentàssiu rentàvem rentàveu rentés rentéssem rentésseu rentéssim rentéssiu rentí sept val v
lavar

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reny renya renyada renyades renyaia renyaien renyaies renyam renyant renyar renyara renyaran renyarem renyaren renyares renyareu renyaria renyarien renyaries renyariva renyariven renyarives renyarà renyaràs renyaré renyaríem renyaríeu renyarívem renyaríveu renyassen renyasses renyassin renyassis renyat renyats renyau renyava renyaven renyaves renyavi renyavo renye renyeguem renyeguessa renyeguessen renyeguesses renyegueu renyegués renyeguéssom renyeguéssou renyem renyen renyes renyessa renyessen renyesses renyessi renyessin renyessis renyeu renyi renyin renyis renyo renyos renys renyà renyàiem renyàieu renyàrem renyàreu renyàs renyàssem renyàsseu renyàssim renyàssiu renyàvem renyàvets renyàveu renyàvom renyés renyéssem renyésseu renyéssim renyéssiu renyí sept v.cent val v
ralhar

repartir /re.parˈti/ /re.paɾˈti/ /re.paɾˈtiɾ/ /rə.pərˈti/ bal n-occ occ reparteix reparteixen reparteixes reparteixi reparteixin reparteixis reparteixo repartesc repartesqui repartesquin repartesquis repartia repartida repartides repartien reparties repartiguem repartigueu repartim repartint repartir repartira repartiran repartirem repartiren repartires repartireu repartiria repartirien repartiries repartirà repartiràs repartiré repartiríem repartiríeu repartisc repartisca repartisquen repartisques repartissen repartisses repartissin repartissis repartit repartits repartiu repartix repartixen repartixes repartixo repartí repartíem repartíeu repartírem repartíreu repartís repartíssem repartísseu repartíssim repartíssiu sept val v
repartir

repeló /re.peˈɫo/ /rə.pəˈɫo/ n masc
espiga

repensar /re.penˈsa/ /re.penˈsaɾ/ /rə.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[repensar-se]], [[repensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ repens repensa repensada repensades repensam repensant repensar repensara repensaran repensarem repensaren repensares repensareu repensaria repensarien repensaries repensarà repensaràs repensaré repensaríem repensaríeu repensassen repensasses repensassin repensassis repensat repensats repensau repensava repensaven repensaves repense repensem repensen repenses repensessen repensesses repensessin repensessis repenseu repensi repensin repensis repenso repensà repensàrem repensàreu repensàs repensàssem repensàsseu repensàssim repensàssiu repensàvem repensàveu repensés repenséssem repensésseu repenséssim repenséssiu repensí sept val v
repensar

repetició n fem
repetição
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ repeteix repeteixa repeteixen repeteixes repeteixi repeteixin repeteixis repeteixo repeteixs repetesc repetesca repetesquen repetesques repetesqui repetesquin repetesquis repetia repetida repetides repetien repeties repetiguem repetiguera repetigueren repetigueres repetiguessen repetiguesses repetiguessin repetiguessis repetigueu repetigueva repetigueven repetigueves repetigué repetiguérem repetiguéreu repetigués repetiguéssem repetiguésseu repetiguéssim repetiguéssiu repetiguévem repetiguéveu repetim repetint repetir repetira repetiran repetirem repetiren repetires repetireu repetiria repetirien repetiries repetiriva repetiriven repetirives repetirà repetiràs repetiré repetiríem repetiríeu repetirívem repetiríveu repetisc repetisca repetisco repetiscos repetisquem repetisquen repetisques repetisqueu repetissa repetissen repetisses repetissi repetissin repetissis repetist repetit repetits repetiu repetiva repetiven repetives repetix repetixa repetixen repetixes repetixi repetixin repetixis repetixo repetixos repetí repetíem repetíets repetíeu repetírem repetíreu repetís repetíscon repetíssem repetísseu repetíssim repetíssiu repetíssom repetíssou repetívem repetíveu repetíxon sept v.cent val v
repetir

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
jornalista

reprendre /reˈpen.dɾe/ /rəˈpən.dɾə/ /rəˈpɛn.dɾə/ bal eiv occ reprenc reprendran reprendre reprendrem reprendreu reprendria reprendrien reprendries reprendrà reprendràs reprendré reprendríem reprendríeu reprenem reprenen reprenent repreneu reprenga reprenguem reprenguen reprenguera reprengueren reprengueres reprengues reprenguessen reprenguesses reprenguessin reprenguessis reprengueu reprengui reprenguin reprenguis reprengué reprenguérem reprenguéreu reprengués reprenguéssem reprenguésseu reprenguéssim reprenguéssiu reprenguí reprenia reprenien reprenies reprenim repreniu reprens repreníem repreníeu represa represes represos reprèn reprès reprén représ v.cent val v
apreciar

represa /reˈpɾe.za/ /rəˈpɾə.zə/ /rəˈpɾɛ.zə/ n fem
retomada
Acció de reprendre de nou una activitat després d’una interrupció.

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
representação
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
representativo

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ represent representa representada representades representam representant representar representara representaran representarem representaren representares representareu representaria representarien representaries representarà representaràs representaré representaríem representaríeu representassen representasses representassin representassis representat representats representau representava representaven representaves represente representem representen representes representessen representesses representessin representessis representeu representi representin representis represento representà representàrem representàreu representàs representàssem representàsseu representàssim representàssiu representàvem representàveu representés representéssem representésseu representéssim representéssiu representí sept val v
representar
Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.
Substituir algú en la funció dels seus drets.
interpretar
Fer una interpretació en públic.

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
repressão

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
represália

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
reprodução

reptar /repˈta/ /repˈtaɾ/ /rəpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rept repta reptada reptades reptam reptant reptar reptara reptaran reptarem reptaren reptares reptareu reptaria reptarien reptaries reptarà reptaràs reptaré reptaríem reptaríeu reptassen reptasses reptassin reptassis reptat reptats reptau reptava reptaven reptaves repte reptem repten reptes reptessen reptesses reptessin reptessis repteu repti reptin reptis repto reptà reptàrem reptàreu reptàs reptàssem reptàsseu reptàssim reptàssiu reptàvem reptàveu reptés reptéssem reptésseu reptéssim reptéssiu reptí sept val v
rastejar
Desplaçar-se arrossegant-se com un rèptil.

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ n masc
desafio
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
republicano

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
reputação

repòs /reˈpɔs/ /rəˈpɔs/ n masc
repouso

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
república

república bananera n fem
república bananeira

requerir /re.keˈɾi/ /re.keˈɾiɾ/ /rə.kəˈɾi/ bal n-occ occ requereix requereixen requereixes requereixi requereixin requereixis requereixo requeresc requeresqui requeresquin requeresquis requeria requerida requerides requerien requeries requeriguem requerigueu requerim requerint requerir requerira requeriran requerirem requeriren requerires requerireu requeriria requeririen requeriries requerirà requeriràs requeriré requeriríem requeriríeu requerisc requerisca requerisquen requerisques requerissen requerisses requerissin requerissis requerit requerits requeriu requerix requerixen requerixes requerixo requerí requeríem requeríeu requerírem requeríreu requerís requeríssem requerísseu requeríssim requeríssiu sept val v
requerer

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
nada
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ resa resada resades resam resant resar resara resaran resarem resaren resares resareu resaria resarien resaries resarà resaràs resaré resaríem resaríeu resassen resasses resassin resassis resat resats resau resava resaven resaves rese resem resen reses resessen resesses resessin resessis reseu resi resin resis reso resà resàrem resàreu resàs resàssem resàsseu resàssim resàssiu resàvem resàveu resés reséssem resésseu reséssim reséssiu resí rés sept val v
rezar

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
resgate
Acció de rescatar.
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

rescindir /re.sinˈdi/ /re.sinˈdiɾ/ /rə.sinˈdi/ /rəs.sinˈdi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ rescindeix rescindeixa rescindeixen rescindeixes rescindeixi rescindeixin rescindeixis rescindeixo rescindeixs rescindesc rescindesca rescindesquen rescindesques rescindesqui rescindesquin rescindesquis rescindia rescindida rescindides rescindien rescindies rescindiguem rescindiguera rescindigueren rescindigueres rescindiguessen rescindiguesses rescindiguessin rescindiguessis rescindigueu rescindigueva rescindigueven rescindigueves rescindigué rescindiguérem rescindiguéreu rescindigués rescindiguéssem rescindiguésseu rescindiguéssim rescindiguéssiu rescindiguévem rescindiguéveu rescindim rescindint rescindir rescindira rescindiran rescindirem rescindiren rescindires rescindireu rescindiria rescindirien rescindiries rescindiriva rescindiriven rescindirives rescindirà rescindiràs rescindiré rescindiríem rescindiríeu rescindirívem rescindiríveu rescindisc rescindisca rescindisco rescindiscos rescindisquem rescindisquen rescindisques rescindisqueu rescindissa rescindissen rescindisses rescindissi rescindissin rescindissis rescindist rescindit rescindits rescindiu rescindiva rescindiven rescindives rescindix rescindixa rescindixen rescindixes rescindixi rescindixin rescindixis rescindixo rescindixos rescindí rescindíem rescindíets rescindíeu rescindírem rescindíreu rescindís rescindíscon rescindíssem rescindísseu rescindíssim rescindíssiu rescindíssom rescindíssou rescindívem rescindíveu rescindíxon sept v.cent val v
anular

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
comporta

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ adj
habitante
Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ n neut
habitante
Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ resideix resideixa resideixen resideixes resideixi resideixin resideixis resideixo resideixs residesc residesca residesquen residesques residesqui residesquin residesquis residia residida residides residien residies residiguem residiguera residigueren residigueres residiguessen residiguesses residiguessin residiguessis residigueu residigueva residigueven residigueves residigué residiguérem residiguéreu residigués residiguéssem residiguésseu residiguéssim residiguéssiu residiguévem residiguéveu residim residint residir residira residiran residirem residiren residires residireu residiria residirien residiries residiriva residiriven residirives residirà residiràs residiré residiríem residiríeu residirívem residiríveu residisc residisca residisco residiscos residisquem residisquen residisques residisqueu residissa residissen residisses residissi residissin residissis residist residit residits residiu residiva residiven residives residix residixa residixen residixes residixi residixin residixis residixo residixos residí residíem residíets residíeu residírem residíreu residís residíscon residíssem residísseu residíssim residíssiu residíssom residíssou residívem residíveu residíxon sept v.cent val v
morar

residència /re.ziˈðɛn.si.a/ /rə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
domicílio

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ n fem
resiliência

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
resina
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
resistência
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
resolução
Acció de resoldre.
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
encosto

respectable /res.pekˈta.bɫe/ /res.pekˈta.βɫe/ /res.pekˈtab.bɫe/ /rəs.pəkˈta.βɫə/ /rəs.pəkˈtab.bɫə/ adj
respeitável
Digne de respecte.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ respect respecta respectada respectades respectaia respectaien respectaies respectam respectant respectar respectara respectaran respectarem respectaren respectares respectareu respectaria respectarien respectaries respectariva respectariven respectarives respectarà respectaràs respectaré respectaríem respectaríeu respectarívem respectaríveu respectassen respectasses respectassin respectassis respectat respectats respectau respectava respectaven respectaves respectavi respectavo respecte respecteguem respecteguessa respecteguessen respecteguesses respectegueu respectegués respecteguéssom respecteguéssou respectem respecten respectes respectessa respectessen respectesses respectessi respectessin respectessis respecteu respecti respectin respectis respecto respectos respects respectà respectàiem respectàieu respectàrem respectàreu respectàs respectàssem respectàsseu respectàssim respectàssiu respectàvem respectàvets respectàveu respectàvom respectés respectéssem respectésseu respectéssim respectéssiu respectí sept v.cent val v
respeitar
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
respeito

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
respectivamente

respectuós /res.pek.tuˈos/ adj masc
respeitoso

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
respiração

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ respir respira respirada respirades respiram respirant respirar respirara respiraran respirarem respiraren respirares respirareu respiraria respirarien respiraries respirarà respiraràs respiraré respiraríem respiraríeu respirassen respirasses respirassin respirassis respirat respirats respirau respirava respiraven respiraves respire respirem respiren respires respiressen respiresses respiressin respiressis respireu respiri respirin respiris respiro respirà respiràrem respiràreu respiràs respiràssem respiràsseu respiràssim respiràssiu respiràvem respiràveu respirés respiréssem respirésseu respiréssim respiréssiu respirí sept val v
respirar espirar

resplendir /res.pɫenˈdi/ /res.pɫenˈdiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ resplendeix resplendeixa resplendeixen resplendeixes resplendeixi resplendeixin resplendeixis resplendeixo resplendeixs resplendesc resplendesca resplendesquen resplendesques resplendesqui resplendesquin resplendesquis resplendia resplendida resplendides resplendien resplendies resplendiguem resplendiguera resplendigueren resplendigueres resplendiguessen resplendiguesses resplendiguessin resplendiguessis resplendigueu resplendigueva resplendigueven resplendigueves resplendigué resplendiguérem resplendiguéreu resplendigués resplendiguéssem resplendiguésseu resplendiguéssim resplendiguéssiu resplendiguévem resplendiguéveu resplendim resplendint resplendir resplendira resplendiran resplendirem resplendiren resplendires resplendireu resplendiria resplendirien resplendiries resplendiriva resplendiriven resplendirives resplendirà resplendiràs resplendiré resplendiríem resplendiríeu resplendirívem resplendiríveu resplendisc resplendisca resplendisco resplendiscos resplendisquem resplendisquen resplendisques resplendisqueu resplendissa resplendissen resplendisses resplendissi resplendissin resplendissis resplendist resplendit resplendits resplendiu resplendiva resplendiven resplendives resplendix resplendixa resplendixen resplendixes resplendixi resplendixin resplendixis resplendixo resplendixos resplendí resplendíem resplendíets resplendíeu resplendírem resplendíreu resplendís resplendíscon resplendíssem resplendísseu resplendíssim resplendíssiu resplendíssom resplendíssou resplendívem resplendíveu resplendíxon sept v.cent val v
resplandecer

respondre /resˈpɔn.dɾe/ bal occ respon responc respondran respondre respondrem respondreu respondria respondrien respondries respondrà respondràs respondré respondríem respondríeu responem responen responent responeu responga responguem responguen responguera respongueren respongueres respongues responguessen responguesses responguessin responguessis respongueu respongui responguin responguis respongué responguérem responguéreu respongués responguéssem responguésseu responguéssim responguéssiu responguí responia responien responies respons responíem responíeu respost resposta respostes respostos val v
responder
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
responsabilidade

responsabilitzar /ras.pun.sa.βi.ɾiˈza/ /res.pon.sa.bi.ɫiˈzaɾ/ /res.pon.sa.βi.ɫiˈd͡za/ /res.pon.sa.βi.ɫiˈza/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /rəs.pun.sə.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ responsabilitz responsabilitza responsabilitzada responsabilitzades responsabilitzam responsabilitzant responsabilitzar responsabilitzara responsabilitzaran responsabilitzarem responsabilitzaren responsabilitzares responsabilitzareu responsabilitzaria responsabilitzarien responsabilitzaries responsabilitzarà responsabilitzaràs responsabilitzaré responsabilitzaríem responsabilitzaríeu responsabilitzassen responsabilitzasses responsabilitzassin responsabilitzassis responsabilitzat responsabilitzats responsabilitzau responsabilitzava responsabilitzaven responsabilitzaves responsabilitze responsabilitzem responsabilitzen responsabilitzes responsabilitzessen responsabilitzesses responsabilitzessin responsabilitzessis responsabilitzeu responsabilitzi responsabilitzin responsabilitzis responsabilitzo responsabilitzà responsabilitzàrem responsabilitzàreu responsabilitzàs responsabilitzàssem responsabilitzàsseu responsabilitzàssim responsabilitzàssiu responsabilitzàvem responsabilitzàveu responsabilitzés responsabilitzéssem responsabilitzésseu responsabilitzéssim responsabilitzéssiu responsabilitzí sept val v
responsabilizar

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
responsável
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
responsável
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
resposta
Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressogra /reˈsɔ.ɣɾa/ /reˈsɔ.ɣɾɔ/ /rəˈsɔ.ɣɾə/ n fem
sogra-avó

ressonar /re.soˈna/ /re.soˈnaɾ/ /rə.suˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ resson ressona ressonada ressonades ressonaia ressonaien ressonaies ressonam ressonant ressonar ressonara ressonaran ressonarem ressonaren ressonares ressonareu ressonaria ressonarien ressonaries ressonariva ressonariven ressonarives ressonarà ressonaràs ressonaré ressonaríem ressonaríeu ressonarívem ressonaríveu ressonassen ressonasses ressonassin ressonassis ressonat ressonats ressonau ressonava ressonaven ressonaves ressonavi ressonavo ressone ressoneguem ressoneguessa ressoneguessen ressoneguesses ressonegueu ressonegués ressoneguéssom ressoneguéssou ressonem ressonen ressones ressonessa ressonessen ressonesses ressonessi ressonessin ressonessis ressoneu ressoni ressonin ressonis ressono ressonos ressons ressonà ressonàiem ressonàieu ressonàrem ressonàreu ressonàs ressonàssem ressonàsseu ressonàssim ressonàssiu ressonàvem ressonàvets ressonàveu ressonàvom ressonés ressonéssem ressonésseu ressonéssim ressonéssiu ressoní sept v.cent val v
ressoar
Produir una ressonància, un so prolongat.

ressonància /re.soˈnan.si.a/ /rə.suˈnan.si.ə/ n fem
ressonância

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rest resta restada restades restam restant restar restara restaran restarem restaren restares restareu restaria restarien restaries restarà restaràs restaré restaríem restaríeu restassen restasses restassin restassis restat restats restau restava restaven restaves reste restem resten restes restessen restesses restessin restessis resteu resti restin restis resto restà restàrem restàreu restàs restàssem restàsseu restàssim restàssiu restàvem restàveu restés restéssem restésseu restéssim restéssiu restí sept val v
ficar
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
restaurante

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ restaur restaura restaurada restaurades restauram restaurant restaurar restaurara restauraran restaurarem restauraren restaurares restaurareu restauraria restaurarien restauraries restaurarà restauraràs restauraré restauraríem restauraríeu restaurassen restaurasses restaurassin restaurassis restaurat restaurats restaurau restaurava restauraven restauraves restaure restaurem restauren restaures restauressen restauresses restauressin restauressis restaureu restauri restaurin restauris restauro restaurà restauràrem restauràreu restauràs restauràssem restauràsseu restauràssim restauràssiu restauràvem restauràveu restaurés restauréssem restaurésseu restauréssim restauréssiu restaurí sept val v
recuperar

restringir /res.tɾiɲˈd͡ʒi/ /res.tɾiɲˈd͡ʒiɾ/ /rəs.tɾiɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ restringeix restringeixa restringeixen restringeixes restringeixi restringeixin restringeixis restringeixo restringeixs restringesc restringesca restringesquen restringesques restringesqui restringesquin restringesquis restringia restringida restringides restringien restringies restringiguem restringiguera restringigueren restringigueres restringiguessen restringiguesses restringiguessin restringiguessis restringigueu restringigueva restringigueven restringigueves restringigué restringiguérem restringiguéreu restringigués restringiguéssem restringiguésseu restringiguéssim restringiguéssiu restringiguévem restringiguéveu restringim restringint restringir restringira restringiran restringirem restringiren restringires restringireu restringiria restringirien restringiries restringiriva restringiriven restringirives restringirà restringiràs restringiré restringiríem restringiríeu restringirívem restringiríveu restringisc restringisca restringisco restringiscos restringisquem restringisquen restringisques restringisqueu restringissa restringissen restringisses restringissi restringissin restringissis restringist restringit restringits restringiu restringiva restringiven restringives restringix restringixa restringixen restringixes restringixi restringixin restringixis restringixo restringixos restringí restringíem restringíets restringíeu restringírem restringíreu restringís restringíscon restringíssem restringísseu restringíssim restringíssiu restringíssom restringíssou restringívem restringíveu restringíxon sept v.cent val v
restringir

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
resultado

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
ressurreição

retaule /reˈtaw.ɫe/ /rəˈtaw.ɫə/ n masc
retábulo

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
retina

retopar /re.toˈpa/ /re.toˈpaɾ/ /rə.tuˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retop retopa retopada retopades retopaia retopaien retopaies retopam retopant retopar retopara retoparan retoparem retoparen retopares retopareu retoparia retoparien retoparies retopariva retopariven retoparives retoparà retoparàs retoparé retoparíem retoparíeu retoparívem retoparíveu retopassen retopasses retopassin retopassis retopat retopats retopau retopava retopaven retopaves retopavi retopavo retope retopeguem retopeguessa retopeguessen retopeguesses retopegueu retopegués retopeguéssom retopeguéssou retopem retopen retopes retopessa retopessen retopesses retopessi retopessin retopessis retopeu retopi retopin retopis retopo retopos retops retopà retopàiem retopàieu retopàrem retopàreu retopàs retopàssem retopàsseu retopàssim retopàssiu retopàvem retopàvets retopàveu retopàvom retopés retopéssem retopésseu retopéssim retopéssiu retopí sept v.cent val v
ricochetear

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
retrato

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retrat retrata retratada retratades retrataia retrataien retrataies retratam retratant retratar retratara retrataran retratarem retrataren retratares retratareu retrataria retratarien retrataries retratariva retratariven retratarives retratarà retrataràs retrataré retrataríem retrataríeu retratarívem retrataríveu retratassen retratasses retratassin retratassis retratat retratats retratau retratava retrataven retrataves retratavi retratavo retrate retrateguem retrateguessa retrateguessen retrateguesses retrategueu retrategués retrateguéssom retrateguéssou retratem retraten retrates retratessa retratessen retratesses retratessi retratessin retratessis retrateu retrati retratin retratis retrato retratos retrats retratà retratàiem retratàieu retratàrem retratàreu retratàs retratàssem retratàsseu retratàssim retratàssiu retratàvem retratàvets retratàveu retratàvom retratés retratéssem retratésseu retratéssim retratéssiu retratí sept v.cent val v
retratar

retribuir /re.tɾi.buˈiɾ/ /re.tɾi.βuˈi/ /rə.tɾi.βuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ retribueix retribueixen retribueixes retribueixi retribueixin retribueixis retribueixo retribueixs retribuesc retribuesca retribuesquen retribuesques retribuesqui retribuesquin retribuesquis retribuint retribuir retribuiran retribuirem retribuireu retribuiria retribuirien retribuiries retribuirà retribuiràs retribuiré retribuiríem retribuiríeu retribuí retribuíem retribuíeu retribuírem retribuíreu retribuís retribuíssem retribuísseu retribuíssim retribuíssiu retribuïa retribuïda retribuïdes retribuïen retribuïes retribuïguem retribuïgueu retribuïm retribuïra retribuïren retribuïres retribuïsc retribuïsca retribuïsquen retribuïsques retribuïssen retribuïsses retribuïssin retribuïssis retribuït retribuïts retribuïu retribuïx retribuïxen retribuïxes retribuïxo sept v.cent val v
retribuir

retrospectiva /re.tɾos.pekˈti.va/ /re.tɾos.pekˈti.βa/ /rə.tɾos.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.βə/ n fem
retrospectiva

retrovirus /re.tɾoˈvi.ɾus/ /re.tɾoˈβi.ɾus/ /rə.tɾoˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈβi.ɾus/ n masc
retrovírus

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ n masc
espelho retrovisor

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
retórica

reunió /re.u.niˈo/ n fem
encontro
reunião
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revel revela revelada revelades revelam revelant revelar revelara revelaran revelarem revelaren revelares revelareu revelaria revelarien revelaries revelarà revelaràs revelaré revelaríem revelaríeu revelassen revelasses revelassin revelassis revelat revelats revelau revelava revelaven revelaves revele revelem revelen reveles revelessen revelesses revelessin revelessis reveleu reveli revelin revelis revelo revelà revelàrem revelàreu revelàs revelàssem revelàsseu revelàssim revelàssiu revelàvem revelàveu revelés reveléssem revelésseu reveléssim reveléssiu revelí sept val v
revelar
Fer conèixer alguna cosa amagada.
Fer visible una imatge impressionada en un suport fotosensible.

reveure /reˈvew.ɾe/ /reˈβew.ɾe/ /rəˈvəw.ɾə/ /rəˈvɛw.ɾə/ /rəˈβɛw.ɾə/ bal occ reveem reveent reveeu revegem revegen reveges revegeu revegi revegin revegis reveia reveiem reveien reveient reveieren reveieres reveies reveiessen reveiesses reveiessin reveiessis reveieu reveig reveim reveis reveié reveiérem reveiéreu reveiés reveiéssem reveiésseu reveiéssim reveiéssiu reveja revera reveren reveres revessin revessis reveu reveuen reveuran reveure reveurem reveureu reveuria reveurien reveuries reveurà reveuràs reveuré reveuríem reveuríeu reveus revist revista revistes revistos reviu revèiem revèieu revéiem revéieu revérem revéreu revés revéssim revéssiu revéu val v
rever

revictimització /re.vik.ti.mi.za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.d͡za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.za.siˈo/ /rə.vik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ /rə.βik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ n fem
revitimização

reviscolar /re.vis.koˈɫaɾ/ /re.βis.koˈɫa/ /rə.vis.koˈɫa/ /rə.vis.kuˈɫa/ /rə.βis.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reviscol reviscola reviscolada reviscolades reviscolam reviscolant reviscolar reviscolara reviscolaran reviscolarem reviscolaren reviscolares reviscolareu reviscolaria reviscolarien reviscolaries reviscolarà reviscolaràs reviscolaré reviscolaríem reviscolaríeu reviscolassen reviscolasses reviscolassin reviscolassis reviscolat reviscolats reviscolau reviscolava reviscolaven reviscolaves reviscole reviscolem reviscolen reviscoles reviscolessen reviscolesses reviscolessin reviscolessis reviscoleu reviscoli reviscolin reviscolis reviscolo reviscolà reviscolàrem reviscolàreu reviscolàs reviscolàssem reviscolàsseu reviscolàssim reviscolàssiu reviscolàvem reviscolàveu reviscolés reviscoléssem reviscolésseu reviscoléssim reviscoléssiu reviscolí sept val v
reanimar

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ n fem
revisão

revocar /ra.vuˈka/ /re.voˈkaɾ/ /re.βoˈka/ /rə.voˈka/ /rə.vuˈka/ /rə.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revoc revoca revocada revocades revocam revocant revocar revocara revocaran revocarem revocaren revocares revocareu revocaria revocarien revocaries revocarà revocaràs revocaré revocaríem revocaríeu revocassen revocasses revocassin revocassis revocat revocats revocau revocava revocaven revocaves revoco revocà revocàrem revocàreu revocàs revocàssem revocàsseu revocàssim revocàssiu revocàvem revocàveu revoque revoquem revoquen revoques revoquessen revoquesses revoquessin revoquessis revoqueu revoqui revoquin revoquis revoqués revoquéssem revoquésseu revoquéssim revoquéssiu revoquí sept val v
revocar

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
revolucionário
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
revolucionário
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
revolução
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

reïficar /re.i.fiˈka/ /re.i.fiˈkaɾ/ /rə.i.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reïfic reïfica reïficada reïficades reïficaia reïficaien reïficaies reïficam reïficant reïficar reïficara reïficaran reïficarem reïficaren reïficares reïficareu reïficaria reïficarien reïficaries reïficariva reïficariven reïficarives reïficarà reïficaràs reïficaré reïficaríem reïficaríeu reïficarívem reïficaríveu reïficassen reïficasses reïficassin reïficassis reïficat reïficats reïficau reïficava reïficaven reïficaves reïficavi reïficavo reïfico reïficos reïficà reïficàiem reïficàieu reïficàrem reïficàreu reïficàs reïficàssem reïficàsseu reïficàssim reïficàssiu reïficàvem reïficàvets reïficàveu reïficàvom reïfique reïfiqueguem reïfiqueguessa reïfiqueguessen reïfiqueguesses reïfiquegueu reïfiquegués reïfiqueguéssom reïfiqueguéssou reïfiquem reïfiquen reïfiques reïfiquessa reïfiquessen reïfiquesses reïfiquessi reïfiquessin reïfiquessis reïfiqueu reïfiqui reïfiquin reïfiquis reïfiqués reïfiquéssem reïfiquésseu reïfiquéssim reïfiquéssiu reïfiquí sept v.cent val v
coisificar

rhodesià /ro.ðe.siˈa/ /ru.ðə.siˈa/ rhodesiana rhodesians adj masc
rodesiano
Originari, pertanyent o relatiu a l'antiga Rhodèsia.

rhodesià /ro.ðe.siˈa/ /ru.ðə.siˈa/ n masc
rodesiano
Natural de l'antiga Rhodèsia, actualment Zimbabwe.

rial /riˈaɫ/ n masc
rial
Unitat monetària de diversos estats: l’Aràbia Saudí, el Iemen, l’Iran, Oman i Qatar.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
risada

riba /ˈri.ba/ n fem
margem

ribot /riˈβɔt/ n masc
desbastador plaina

ric /ˈrik/ adj masc
rico
Amb molts diners o recursos.

ric-ric /riɡˈrik/ n masc
cricri

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
ridículo
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
riacho

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ n fem
rifa

rifar /riˈfa/ /riˈfaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rif rifa rifada rifades rifaia rifaien rifaies rifam rifant rifar rifara rifaran rifarem rifaren rifares rifareu rifaria rifarien rifaries rifariva rifariven rifarives rifarà rifaràs rifaré rifaríem rifaríeu rifarívem rifaríveu rifassen rifasses rifassin rifassis rifat rifats rifau rifava rifaven rifaves rifavi rifavo rife rifeguem rifeguessa rifeguessen rifeguesses rifegueu rifegués rifeguéssom rifeguéssou rifem rifen rifes rifessa rifessen rifesses rifessi rifessin rifessis rifeu rifi rifin rifis rifo rifos rifs rifà rifàiem rifàieu rifàrem rifàreu rifàs rifàssem rifàsseu rifàssim rifàssiu rifàvem rifàvets rifàveu rifàvom rifés riféssem rifésseu riféssim riféssiu rifí sept v.cent val v
rifar

rigorosament /ri.ɣoˌɾo.zaˈmen/ /ri.ɣoˌɾo.zaˈment/ /ri.ɣoˌɾo.zəˈment/ /ri.ɣuˌɾo.zəˈmen/ adv
rigorosamente

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
rima
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
rinoceronte

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
riqueza

risc n masc
risco

ritme /ˈrid.me/ n masc
ritmo

ritu /ˈri.tu/ n masc
rito

riu n masc
rio
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
riso risada
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ bal occ reia reien reies reim reis ric riem rient rieu riga riguda rigudes riguem riguen riguera rigueren rigueres rigues riguessen riguesses riguessin riguessis rigueu rigui riguin riguis rigut riguts rigué riguérem riguéreu rigués riguéssem riguésseu riguéssim riguéssiu riguí rist rista ristes rists riu riuen riuran riure riurem riureu riuria riurien riuries riurà riuràs riuré riuríem riuríeu rius rèiem rèieu réiem réieu val v
rir risada
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
rival

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
rivalidade

rizoma /riˈzo.ma/ /riˈzo.mə/ n masc
rizoma

ro /ˈro/ n fem
ró

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
roupa

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rob roba robada robades robam robant robar robara robaran robarem robaren robares robareu robaria robarien robaries robarà robaràs robaré robaríem robaríeu robassen robasses robassin robassis robat robats robau robava robaven robaves robe robem roben robes robessen robesses robessin robessis robeu robi robin robis robo robà robàrem robàreu robàs robàssem robàsseu robàssim robàssiu robàvem robàveu robés robéssem robésseu robéssim robéssiu robí sept val v
roubar furtar

robatori /ro.baˈtɔ.ɾi/ /ro.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.βəˈtɔ.ɾi/ n masc
roubo

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot robô
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
robot
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robotitzar /ro.bo.tiˈd͡za/ /ro.bo.tiˈzaɾ/ /ro.βo.tiˈd͡za/ /ro.βo.tiˈza/ /ru.bu.tiˈd͡za/ /ru.βu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ robotitz robotitza robotitzada robotitzades robotitzam robotitzant robotitzar robotitzara robotitzaran robotitzarem robotitzaren robotitzares robotitzareu robotitzaria robotitzarien robotitzaries robotitzarà robotitzaràs robotitzaré robotitzaríem robotitzaríeu robotitzassen robotitzasses robotitzassin robotitzassis robotitzat robotitzats robotitzau robotitzava robotitzaven robotitzaves robotitze robotitzem robotitzen robotitzes robotitzessen robotitzesses robotitzessin robotitzessis robotitzeu robotitzi robotitzin robotitzis robotitzo robotitzà robotitzàrem robotitzàreu robotitzàs robotitzàssem robotitzàsseu robotitzàssim robotitzàssiu robotitzàvem robotitzàveu robotitzés robotitzéssem robotitzésseu robotitzéssim robotitzéssiu robotitzí sept val v
robotizar

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
robusto

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
rubi
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ n fem
robótica

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
roda
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

roda de fira n fem
roda-gigante

rodi n masc
ródio

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
cilíndrico
De forma de cercle.

roentgeni n masc
roentgénio roentgênio

roig /ˈrot͡ʃ/ roja adj masc
rubro
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

rol /ˈrɔɫ/ n masc
função
Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ n masc
rum
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romaic /roˈmajk/ /ruˈmajk/ n masc
romaico
grec modern

romaji /roˈma.d͡ʒi/ /roˈma.ʒi/ /ruˈma.ʒi/ n masc
romaji

romanització /ro.ma.ni.d͡za.siˈo/ /ro.ma.ni.za.siˈo/ /ru.mə.nid.zə.siˈo/ n fem
romanização

romantitzar /ro.man.tiˈd͡za/ /ro.man.tiˈza/ /ro.man.tiˈzaɾ/ /ro.mən.tiˈd͡za/ /ru.mən.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ romantitz romantitza romantitzada romantitzades romantitzam romantitzant romantitzar romantitzara romantitzaran romantitzarem romantitzaren romantitzares romantitzareu romantitzaria romantitzarien romantitzaries romantitzarà romantitzaràs romantitzaré romantitzaríem romantitzaríeu romantitzassen romantitzasses romantitzassin romantitzassis romantitzat romantitzats romantitzau romantitzava romantitzaven romantitzaves romantitze romantitzem romantitzen romantitzes romantitzessen romantitzesses romantitzessin romantitzessis romantitzeu romantitzi romantitzin romantitzis romantitzo romantitzà romantitzàrem romantitzàreu romantitzàs romantitzàssem romantitzàsseu romantitzàssim romantitzàssiu romantitzàvem romantitzàveu romantitzés romantitzéssem romantitzésseu romantitzéssim romantitzéssiu romantitzí sept val v
romantizar

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
romanche
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
romeno
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
alecrim
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).
romani
Llengua de la branca indoària de les llengües indoiràniques parlada pels gitanos.

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
rombo

rompre el glaç v
quebrar o gelo

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
romano
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
romano
Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
romântico

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ ronca roncs adj masc
rouco
Veu o so tosc i aspre.

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ronc ronca roncada roncades roncam roncant roncar roncara roncaran roncarem roncaren roncares roncareu roncaria roncarien roncaries roncarà roncaràs roncaré roncaríem roncaríeu roncassen roncasses roncassin roncassis roncat roncats roncau roncava roncaven roncaves ronco roncà roncàrem roncàreu roncàs roncàssem roncàsseu roncàssim roncàssiu roncàvem roncàveu ronque ronquem ronquen ronques ronquessen ronquesses ronquessin ronquessis ronqueu ronqui ronquin ronquis ronqués ronquéssem ronquésseu ronquéssim ronquéssiu ronquí sept val v
roncar

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ occ rondina rondinada rondinades rondinant rondinar rondinaran rondinarem rondinaren rondinares rondinareu rondinaria rondinarien rondinaries rondinarà rondinaràs rondinaré rondinaríem rondinaríeu rondinat rondinats rondinava rondinaven rondinaves rondine rondinem rondinen rondines rondinessen rondinesses rondinessin rondinessis rondineu rondini rondinin rondinis rondino rondinà rondinàrem rondinàreu rondinàvem rondinàveu rondinés rondinéssem rondinésseu rondinéssim rondinéssiu rondiní sept v
resmungar
(intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
rim
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú n masc
baleia-comum

rorqual d'aleta blanca n masc
baleia-anã

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ rossa rossos adj masc
loiro louro

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
rosa cor-de-rosa
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
rosa cor de rosa
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
rosa cor-de-rosa
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
orvalho

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
rosário
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
rosbife

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ rosegadora rosegadors adj masc
roedor
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
roedor
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ roseg rosega rosegada rosegades rosegam rosegant rosegar rosegara rosegaran rosegarem rosegaren rosegares rosegareu rosegaria rosegarien rosegaries rosegarà rosegaràs rosegaré rosegaríem rosegaríeu rosegassen rosegasses rosegassin rosegassis rosegat rosegats rosegau rosegava rosegaven rosegaves rosego rosegue roseguem roseguen rosegues roseguessen roseguesses roseguessin roseguessis rosegueu rosegui roseguin roseguis rosegués roseguéssem roseguésseu roseguéssim roseguéssiu roseguí rosegà rosegàrem rosegàreu rosegàs rosegàssem rosegàsseu rosegàssim rosegàssiu rosegàvem rosegàveu sept val v
roer
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
papoila papoula

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
rouxinol
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ bal n-occ occ rosteix rosteixen rosteixes rosteixi rosteixin rosteixis rosteixo rostesc rostesqui rostesquin rostesquis rostia rostida rostides rostien rosties rostiguem rostigueu rostim rostint rostir rostira rostiran rostirem rostiren rostires rostireu rostiria rostirien rostiries rostirà rostiràs rostiré rostiríem rostiríeu rostisc rostisca rostisquen rostisques rostissen rostisses rostissin rostissis rostit rostits rostiu rostix rostixen rostixes rostixo rostí rostíem rostíeu rostírem rostíreu rostís rostíssem rostísseu rostíssim rostíssiu sept val v
assar

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
assado

rostoll /rosˈtoʎ/ /rusˈtoj/ /rusˈtoʎ/ n masc
restolho

rot /ˈrot/ n masc
arroto

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rot rota rotada rotades rotam rotant rotar rotara rotaran rotarem rotaren rotares rotareu rotaria rotarien rotaries rotarà rotaràs rotaré rotaríem rotaríeu rotassen rotasses rotassin rotassis rotat rotats rotau rotava rotaven rotaves rote rotem roten rotes rotessen rotesses rotessin rotessis roteu roti rotin rotis roto rotà rotàrem rotàreu rotàs rotàssem rotàsseu rotàssim rotàssiu rotàvem rotàveu rotés rotéssem rotésseu rotéssim rotéssiu rotí sept val v
arrotar

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
rotunda
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
carvalho

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
ferrugem
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
gema
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

ruandès /ru.anˈdes/ /ru.ənˈdəs/ /ru.ənˈdɛs/ adj masc
ruandês
Relatiu o pertanyent a Ruanda.

ruandès /ru.anˈdes/ /ru.ənˈdəs/ /ru.ənˈdɛs/ n masc
ruandês
Persona que habita o és originària de Ruanda.
Llengua bantu parlada majoritàriament a Ruanda

rubidi n masc
rubídio

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
rublo

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
rúcula
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rugbi n masc
râguebi

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ruix ruixa ruixada ruixades ruixaia ruixaien ruixaies ruixam ruixant ruixar ruixara ruixaran ruixarem ruixaren ruixares ruixareu ruixaria ruixarien ruixaries ruixariva ruixariven ruixarives ruixarà ruixaràs ruixaré ruixaríem ruixaríeu ruixarívem ruixaríveu ruixassen ruixasses ruixassin ruixassis ruixat ruixats ruixau ruixava ruixaven ruixaves ruixavi ruixavo ruixe ruixeguem ruixeguessa ruixeguessen ruixeguesses ruixegueu ruixegués ruixeguéssom ruixeguéssou ruixem ruixen ruixes ruixessa ruixessen ruixesses ruixessi ruixessin ruixessis ruixeu ruixi ruixin ruixis ruixo ruixos ruixs ruixà ruixàiem ruixàieu ruixàrem ruixàreu ruixàs ruixàssem ruixàsseu ruixàssim ruixàssiu ruixàvem ruixàvets ruixàveu ruixàvom ruixés ruixéssem ruixésseu ruixéssim ruixéssiu ruixí sept v.cent val v
rociar

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
toró

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
curso

rumor n
bisbilhotice fofoca

ruptura a la francesa n fem
gelo

rural /ruˈɾaɫ/ adj
rural

rus russa russos adj masc
russo
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rusc /ˈrusk/ n masc
colmeia

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
russo-ucraniano

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
caminho

ruteni n masc
ruténio rutênio

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rutherfórdio ruterfórdio

ruà /ruˈa/ adj masc
ruão

ruïna /ruˈi.na/ n fem
ruína

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
ira
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
raiva
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
rádio
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
rajada

ràpid /ˈra.pit/ ràpida ràpids adj masc
rápido
Que va a molta velocitat.

ràpidament /ˌra.pi.ðaˈmen/ /ˌra.pi.ðaˈment/ /ˌra.pi.ðəˈmen/ /ˌra.pi.ðəˈment/ adv
rapidamente
D’una manera ràpida.

rèdit /ˈrɛ.ðit/ n masc
rédito

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
regime

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
réptil

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
rígido

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
rímel

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
rótula

rústic /ˈrus.tik/ adj masc
rústico

sa /sa/ /sə/ sana sans adj masc
são
Que té salut i no està malalt.

sa i estalvi sana i estàlvia sanes i estàlvies sans i estalvis adj masc
são e salvo

saba /ˈsa.ba/ n fem
seiva

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
savana

sabata /saˈba.ta/ n fem
sapato

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
sapateiro
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
chinela
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ n masc
saber
Coneixement profund.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ alg bal centr eiv n-occ occ or saba sabem saben sabent saber sabera saberan saberem saberen saberes sabereu saberiva saberiven saberives saberà saberàs saberé saberívem saberíveu sabes sabessa sabessen sabesses sabessi sabessin sabessis sabeu sabeva sabeven sabeves sabi sabia sabieguessen sabiegués sabiem sabien sabiera sabieren sabieres sabies sabiesses sabieu sabiguem sabiguent sabiguera sabigueren sabigueres sabigueu sabiguérem sabiguéreu sabin sabis sabiva sabiven sabives sabiérem sabiéreu sabo sabos sabran sabrem sabreu sabria sabrien sabries sabrà sabràs sabré sabríem sabríeu sabuda sabudes sabut sabuts sabé sabérem sabéreu sabés sabéssem sabésseu sabéssim sabéssiu sabévem sabéveu sabévom sabévou sabí sabíem sabíeu sabívem sabíveu sabívom sabívou sap sapent sapiec sapiem sapient sapiera sapieren sapieres sapieri sapieu sapiguda sapigudes sapiguem sapiguent sapiguer sapigueren sapigueres sapiguessen sapiguesses sapiguessin sapiguessis sapigueu sapigut sapiguts sapigué sapiguérem sapiguéreu sapigués sapiguéssem sapiguésseu sapiguéssiu sapiguéssom sapiguéssou sapigéssim sapiérem sapiéreu saps sebre sep sepam sepau sept sàbia sàbien sàbies sàbiga sàbigo sàbigon sàbigos sàbiguen sàbigues sàbon sàpia sàpien sàpies sàpiga sàpiguen sàpigues sàpigui sàpiguin sàpiguis sé v.cent val v
saber
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.
(intransitiu) Tenir sabor.

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ n fem
sável alauzo
(Alosa alosa)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
saboeiro

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
sabor

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sabotege sabotegem sabotegen saboteges sabotegessen sabotegesses sabotegessin sabotegessis sabotegeu sabotegi sabotegin sabotegis sabotegés sabotegéssem sabotegésseu sabotegéssim sabotegéssiu sabotegí saboteig saboteja sabotejada sabotejades sabotejam sabotejant sabotejar sabotejara sabotejaran sabotejarem sabotejaren sabotejares sabotejareu sabotejaria sabotejarien sabotejaries sabotejarà sabotejaràs sabotejaré sabotejaríem sabotejaríeu sabotejassen sabotejasses sabotejassin sabotejassis sabotejat sabotejats sabotejau sabotejava sabotejaven sabotejaves sabotejo sabotejà sabotejàrem sabotejàreu sabotejàs sabotejàssem sabotejàsseu sabotejàssim sabotejàssiu sabotejàvem sabotejàveu sept val v
sabotar

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ n masc
sabre
Arma blanca normalment d'un sol tall, amb la fulla corba cap enrere i llarga, utilitzada principalment per la cavalleria.

sabó /saˈbo/ n masc
sabão sabonete

sac /ˈsak/ n masc
saco
Receptacle de roba.

sacabutx /sa.kaˈβut͡ʃ/ /sə.kəˈβut͡ʃ/ n masc
sacabuxa

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
sacerdote

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ n fem
sacerdotisa

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ n masc
sacro

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
sacrifício

sacrílegament /saˌkɾi.ɫe.ɣaˈmen/ /saˌkɾi.ɫe.ɣaˈment/ /səˌkɾi.ɫə.ɣəˈmen/ /səˌkɾi.ɫə.ɣəˈment/ adv
sacrilegamente

sacsejar /sak.seˈd͡ʒa/ /sak.seˈd͡ʒaɾ/ /sak.seˈʒa/ /sək.səˈd͡ʒa/ /sək.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sacsege sacsegem sacsegen sacseges sacsegessen sacsegesses sacsegessin sacsegessis sacsegeu sacsegi sacsegin sacsegis sacsegés sacsegéssem sacsegésseu sacsegéssim sacsegéssiu sacsegí sacseig sacseja sacsejada sacsejades sacsejam sacsejant sacsejar sacsejara sacsejaran sacsejarem sacsejaren sacsejares sacsejareu sacsejaria sacsejarien sacsejaries sacsejarà sacsejaràs sacsejaré sacsejaríem sacsejaríeu sacsejassen sacsejasses sacsejassin sacsejassis sacsejat sacsejats sacsejau sacsejava sacsejaven sacsejaves sacsejo sacsejà sacsejàrem sacsejàreu sacsejàs sacsejàssem sacsejàsseu sacsejàssim sacsejàssiu sacsejàvem sacsejàveu sept val v
sacudir

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
bandeja

safir /səˈfir/ n masc
safira

safrà /səˈfɾa/ n masc
açafrão

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n neut
sagitariano
Persona del signe zodiacal de Sagitari.

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
malpassada
Que perd sang, que sagna.
ensanguentado
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sagn sagna sagnada sagnades sagnam sagnant sagnar sagnara sagnaran sagnarem sagnaren sagnares sagnareu sagnaria sagnarien sagnaries sagnarà sagnaràs sagnaré sagnaríem sagnaríeu sagnassen sagnasses sagnassin sagnassis sagnat sagnats sagnau sagnava sagnaven sagnaves sagne sagnem sagnen sagnes sagnessen sagnesses sagnessin sagnessis sagneu sagni sagnin sagnis sagno sagnà sagnàrem sagnàreu sagnàs sagnàssem sagnàsseu sagnàssim sagnàssiu sagnàvem sagnàveu sagnés sagnéssem sagnésseu sagnéssim sagnéssiu sagní sept val v
sangrar
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
indentar
(transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagnia /saŋˈni.a/ /saɡˈni.a/ /səŋˈni.ə/ n fem
sangria
Acció o efecte de sagnar una ferida o, en general, de retirar sang de manera artificial.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
sacramento

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
sacro

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
sacristão

sahrauí /sa.ɾaˈwi/ /sə.ɾəˈwi/ sahrauís adj neut
saarauí
Relatiu o pertanyent a Sàhara Occidental.

sahrauí /sa.ɾaˈwi/ /sə.ɾəˈwi/ n neut
saarauí
Persona que habita o és originària de Sàhara Occidental.

sal n fem
sal
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
sala

sala d'operacions n fem
sala de cirurgia

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sal sala salada salades salaia salaien salaies salam salant salar salara salaran salarem salaren salares salareu salaria salarien salaries salariva salariven salarives salarà salaràs salaré salaríem salaríeu salarívem salaríveu salassen salasses salassin salassis salat salats salau salava salaven salaves salavi salavo sale saleguem saleguessa saleguessen saleguesses salegueu salegués saleguéssom saleguéssou salem salen sales salessa salessen salesses salessi salessin salessis saleu sali salin salis salo salos sals salà salàiem salàieu salàrem salàreu salàs salàssem salàsseu salàssim salàssiu salàvem salàvets salàveu salàvom salés saléssem salésseu saléssim saléssiu salí sept v.cent val v
salgar
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
salário
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

salconduit /ˌsaɫ.konˈdujt/ /ˌsaɫ.kunˈdujt/ n masc
salvo-conduto

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
saleiro

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
saliva

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 nota 2 occ saliu salius saliv saliva salivada salivades salivaia salivaien salivaies salivaieu salivam salivant salivar salivara salivaran salivarem salivaren salivares salivareu salivaria salivarien salivaries salivariva salivariven salivarives salivarà salivaràs salivaré salivaríem salivaríeu salivarívem salivaríveu salivassen salivasses salivassin salivassis salivat salivats salivau salivava salivaven salivaves salivavi salivavo salive saliveguem saliveguessa saliveguessen saliveguesses salivegueu salivegués saliveguéssom saliveguéssou salivem saliven salives salivessa salivessen salivesses salivessi salivessin salivessis saliveu salivi salivin salivis salivo salivos salivà salivàiem salivàrem salivàreu salivàs salivàssem salivàsseu salivàssim salivàssiu salivàvem salivàvets salivàveu salivàvom salivés salivéssem salivésseu salivéssim salivéssiu saliví sept v.cent val v
babar

salmó /səɫˈmo/ salmó adj
salmão
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
salmão
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
molho
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsera /saɫˈse.ɾa/ /səɫˈse.ɾə/ n fem
molheira
Recipient destinat a contenir i servir a taula salses.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
salsicha

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
salto
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
gafanhoto
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salt salta saltada saltades saltam saltant saltar saltara saltaran saltarem saltaren saltares saltareu saltaria saltarien saltaries saltarà saltaràs saltaré saltaríem saltaríeu saltassen saltasses saltassin saltassis saltat saltats saltau saltava saltaven saltaves salte saltem salten saltes saltessen saltesses saltessin saltessis salteu salti saltin saltis salto saltà saltàrem saltàreu saltàs saltàssem saltàsseu saltàssim saltàssiu saltàvem saltàveu saltés saltéssem saltésseu saltéssim saltéssiu saltí sept val v
saltar pular
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.
pular saltar
Passar per alt, ometre.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
saltério
Recull de salms.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salud saluda saludada saludades saludaia saludaien saludaies saludam saludant saludar saludara saludaran saludarem saludaren saludares saludareu saludaria saludarien saludaries saludariva saludariven saludarives saludarà saludaràs saludaré saludaríem saludaríeu saludarívem saludaríveu saludassen saludasses saludassin saludassis saludat saludats saludau saludava saludaven saludaves saludavi saludavo salude saludeguem saludeguessa saludeguessen saludeguesses saludegueu saludegués saludeguéssom saludeguéssou saludem saluden saludes saludessa saludessen saludesses saludessi saludessin saludessis saludeu saludi saludin saludis saludo saludos saluds saludà saludàiem saludàieu saludàrem saludàreu saludàs saludàssem saludàsseu saludàssim saludàssiu saludàvem saludàvets saludàveu saludàvom saludés saludéssem saludésseu saludéssim saludéssiu saludí sept v.cent val v
saudar

salut /saˈɫut/ Interjection
saúde
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
saúde
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
saudação
Salutació, acció de saludar.

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
salvador

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salv salva salvada salvades salvam salvant salvar salvara salvaran salvarem salvaren salvares salvareu salvaria salvarien salvaries salvarà salvaràs salvaré salvaríem salvaríeu salvassen salvasses salvassin salvassis salvat salvats salvau salvava salvaven salvaves salve salvem salven salves salvessen salvesses salvessin salvessis salveu salvi salvin salvis salvo salvà salvàrem salvàreu salvàs salvàssem salvàsseu salvàssim salvàssiu salvàvem salvàveu salvés salvéssem salvésseu salvéssim salvéssiu salví sept val v
salvar

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
selvagem
No domesticat.
No cultivat, silvestre.
No civilitzat, primitiu.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
salgueiro

samari /səˈma.ɾi/ n masc
samário

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
regata
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.
camiseta
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

samogitià /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/ /sə.mu.ʒi.tiˈa/ n masc
samogiciano
Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ adj masc
samoano
Relatiu o pertanyent a Samoa o bé a la Samoa Americana.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ n masc
samoano
Persona que habita o és originària de Samoa o bé de la Samoa Americana.
Llengua austronèsia parlada principalment a Samoa.

sanció /san.siˈo/ /sən.siˈo/ n fem
sanção

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
sandália chinelo

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
sangue

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
soluço
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sanglot sanglota sanglotada sanglotades sanglotam sanglotant sanglotar sanglotara sanglotaran sanglotarem sanglotaren sanglotares sanglotareu sanglotaria sanglotarien sanglotaries sanglotarà sanglotaràs sanglotaré sanglotaríem sanglotaríeu sanglotassen sanglotasses sanglotassin sanglotassis sanglotat sanglotats sanglotau sanglotava sanglotaven sanglotaves sanglote sanglotem sangloten sanglotes sanglotessen sanglotesses sanglotessin sanglotessis sangloteu sangloti sanglotin sanglotis sangloto sanglotà sanglotàrem sanglotàreu sanglotàs sanglotàssem sanglotàsseu sanglotàssim sanglotàssiu sanglotàvem sanglotàveu sanglotés sanglotéssem sanglotésseu sanglotéssim sanglotéssiu sanglotí sept val v
soluçar
Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
sanguessuga

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
saúde

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ santa sants adj masc
santo
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
santo
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

santament /ˌsan.taˈmen/ /ˌsan.taˈment/ /ˌsan.təˈmen/ /ˌsan.təˈment/ adv
santamente

saqueig /saˈket͡ʃ/ /səˈkət͡ʃ/ /səˈkɛt͡ʃ/ n masc
saqueio

sarbatana /saɾ.baˈta.na/ /sər.bəˈta.nə/ n fem
zarabatana

sarcàsticament /sarˌkas.ti.kaˈmen/ /saɾˌkas.ti.kaˈmen/ /saɾˌkas.ti.kaˈment/ /sərˌkas.ti.kəˈmen/ /səɾˌkas.ti.kəˈment/ adv
sarcasticamente

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
sarcófago

sard adj masc
sardo
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
sardenho sardo
Natiu de Sardenya.
sardo
(només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sardino sardinha

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
lagartixa

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
alfaiate

sastressa /sasˈtɾe.sa/ /səsˈtɾə.sə/ /səsˈtɾɛ.sə/ n fem
alfaiata

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
satisfação

satisfactòriament /sa.tis.fakˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /sa.tis.fakˌtɔ.ɾi.aˈment/ /sə.tis.fəkˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /sə.tis.fəkˌtɔ.ɾi.əˈment/ adv
satisfatoriamente

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ alg bal satisfacem satisfacen satisfaces satisfaceu satisfaci satisfacin satisfacis satisfaig satisfan satisfaran satisfarem satisfareu satisfaria satisfarien satisfaries satisfarà satisfaràs satisfaré satisfaríem satisfaríeu satisfaç satisfaça satisfeia satisfeien satisfeies satisfeim satisfeis satisfem satisfent satisfer satisfera satisferen satisferes satisfessen satisfesses satisfessin satisfessis satisfet satisfeta satisfetes satisfets satisfeu satisfiu satisfà satisfàs satisfèiem satisfèieu satisfé satisféiem satisféieu satisférem satisféreu satisfés satisféssem satisfésseu satisféssim satisféssiu satisféu val v
satisfazer
Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
satélite

satíricament /saˌti.ɾi.kaˈmen/ /saˌti.ɾi.kaˈment/ /səˌti.ɾi.kəˈmen/ /səˌti.ɾi.kəˈment/ adv
satiricamente

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
sauna

saure /ˈsaw.ɾe/ /ˈsaw.ɾə/ n masc
sáurio

savi /ˈsa.βi/ adj masc
sensato
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
guisa
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
sabedoria

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
saxofone

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seabórgio

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
seco
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
casa da moeda

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ adj
secante

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
secreto segredo
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
segredo secreto

secretar /se.kɾeˈta/ /se.kɾeˈtaɾ/ /sə.kɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ secret secreta secretada secretades secretam secretant secretar secretara secretaran secretarem secretaren secretares secretareu secretaria secretarien secretaries secretarà secretaràs secretaré secretaríem secretaríeu secretassen secretasses secretassin secretassis secretat secretats secretau secretava secretaven secretaves secrete secretem secreten secretes secretessen secretesses secretessin secretessis secreteu secreti secretin secretis secreto secretà secretàrem secretàreu secretàs secretàssem secretàsseu secretàssim secretàssiu secretàvem secretàveu secretés secretéssem secretésseu secretéssim secretéssiu secretí sept val v
secretar

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
secretário

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
seita

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
setor

secularització /se.ku.la.ri.za.siˈo/ /se.ku.ɫa.ri.d͡za.siˈo/ /sə.ku.ɫə.rid.za.siˈo/ n fem
secularização

secundari /se.kunˈda.ɾi/ /sə.kunˈda.ɾi/ adj masc
secundário

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
seda

sedar /seˈða/ /seˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sed seda sedada sedades sedam sedant sedar sedara sedaran sedarem sedaren sedares sedareu sedaria sedarien sedaries sedarà sedaràs sedaré sedaríem sedaríeu sedassen sedasses sedassin sedassis sedat sedats sedau sedava sedaven sedaves sede sedem seden sedes sedessen sedesses sedessin sedessis sedeu sedi sedin sedis sedo sedà sedàrem sedàreu sedàs sedàssem sedàsseu sedàssim sedàssiu sedàvem sedàveu sedés sedéssem sedésseu sedéssim sedéssiu sedí sept val v
sedar

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
sedentário

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ n fem
motim

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
sedimento

sedimentari /se.ði.menˈta.ɾi/ /sə.ði.mənˈta.ɾi/ adj masc
sedimentário

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ sedueix sedueixen sedueixes sedueixi sedueixin sedueixis sedueixo sedueixs seduesc seduesca seduesquen seduesques seduesqui seduesquin seduesquis seduint seduir seduiran seduirem seduireu seduiria seduirien seduiries seduirà seduiràs seduiré seduiríem seduiríeu seduí seduíem seduíeu seduírem seduíreu seduís seduíssem seduísseu seduíssim seduíssiu seduïa seduïda seduïdes seduïen seduïes seduïguem seduïgueu seduïm seduïra seduïren seduïres seduïsc seduïsca seduïsquen seduïsques seduïssen seduïsses seduïssin seduïssis seduït seduïts seduïu seduïx seduïxen seduïxes seduïxo sept v.cent val v
seduzir
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ seg sega segada segades segam segant segar segara segaran segarem segaren segares segareu segaria segarien segaries segarà segaràs segaré segaríem segaríeu segassen segasses segassin segassis segat segats segau segava segaven segaves sego segue seguem seguen segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí segà segàrem segàreu segàs segàssem segàsseu segàssim segàssiu segàvem segàveu sept val v
ceifar
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
selo
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ segell segella segellada segellades segellaia segellaien segellaies segellam segellant segellar segellara segellaran segellarem segellaren segellares segellareu segellaria segellarien segellaries segellariva segellariven segellarives segellarà segellaràs segellaré segellaríem segellaríeu segellarívem segellaríveu segellassen segellasses segellassin segellassis segellat segellats segellau segellava segellaven segellaves segellavi segellavo segelle segelleguem segelleguessa segelleguessen segelleguesses segellegueu segellegués segelleguéssom segelleguéssou segellem segellen segelles segellessa segellessen segellesses segellessi segellessin segellessis segelleu segelli segellin segellis segello segellos segells segellà segellàiem segellàieu segellàrem segellàreu segellàs segellàssem segellàsseu segellàssim segellàssiu segellàvem segellàvets segellàveu segellàvom segellés segelléssem segellésseu segelléssim segelléssiu segellí sept v.cent val v
selar

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
século

segon /seˈɣon/ n masc
segundo
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
segundo
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
conforme de acordo com

segregació n fem
segregação

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ segreg segrega segregada segregades segregam segregant segregar segregara segregaran segregarem segregaren segregares segregareu segregaria segregarien segregaries segregarà segregaràs segregaré segregaríem segregaríeu segregassen segregasses segregassin segregassis segregat segregats segregau segregava segregaven segregaves segrego segregue segreguem segreguen segregues segreguessen segreguesses segreguessin segreguessis segregueu segregui segreguin segreguis segregués segreguéssem segreguésseu segreguéssim segreguéssiu segreguí segregà segregàrem segregàreu segregàs segregàssem segregàsseu segregàssim segregàssiu segregàvem segregàveu sept val v
segregar

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
rapto

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ n masc
entourage

seguidor /se.ɣiˈðo/ /se.ɣiˈðoɾ/ /sə.ɣiˈðo/ n masc
seguidor

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ bal n-occ occ segueix segueixen segueixes segueixi segueixin segueixis segueixo seguesc seguesqui seguesquin seguesquis seguia seguida seguides seguien seguies seguiguem seguigueu seguim seguint seguir seguira seguiran seguirem seguiren seguires seguireu seguiria seguirien seguiries seguirà seguiràs seguiré seguiríem seguiríeu seguisc seguisca seguisquen seguisques seguissen seguisses seguissin seguissis seguit seguits seguiu seguix seguixen seguixes seguixo seguí seguíem seguíeu seguírem seguíreu seguís seguíssem seguísseu seguíssim seguíssiu sept val v
seguir
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.
Anar per un trajecte sense abandonar-lo.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
seguro
ferm, sense perill
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
segurança
Absència de perill, qualitat de segur.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
farelo

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
seguinte

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
assento

seitó /sejˈto/ /səjˈto/ n masc
antchoya

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
sessenta

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ number
sessenta

seixanta-cinquè /sejˌʃan.ta.siŋˈke/ /seˌʃan.ta.siŋˈke/ /səˌʃan.tə.siŋˈkə/ /səˌʃan.tə.siŋˈkɛ/ number
sexagésimo-quinto

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ number
sessenta

seixanta-dosè /sejˌʃan.ta.ðoˈze/ /seˌʃan.ta.ðoˈze/ /səˌʃan.tə.ðoˈzə/ /səˌʃan.tə.ðuˈzɛ/ number
sexagésimo-segundo

seixanta-dues /sejˌʃan.taˈðu.es/ /seˌʃan.taˈðu.es/ /səˌʃan.təˈðu.əs/ number
sessenta
Forma femenina de seixanta-dos.

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ number
sessenta

seixanta-novè /sejˌʃan.ta.noˈve/ /sejˌʃan.ta.noˈβe/ /seˌʃan.ta.noˈβe/ /səˌʃan.tə.noˈvə/ /səˌʃan.tə.nuˈvɛ/ /səˌʃan.tə.nuˈβɛ/ number
sexagésimo-nono

seixanta-quatre /sejˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /seˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /səˌʃan.təˈkwa.tɾə/ number
sessenta

seixanta-quatrè /sejˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /seˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
sexagésimo-quarto

seixanta-set /sejˌʃan.taˈsɛt/ /seˌʃan.taˈsɛt/ /səˌʃan.təˈsɛt/ number
sessenta

seixanta-setè /sejˌʃan.ta.seˈte/ /seˌʃan.ta.seˈte/ /səˌʃan.tə.səˈtə/ /səˌʃan.tə.səˈtɛ/ number
sexagésimo-sétimo

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ number
sessenta

seixanta-sisè /sejˌʃan.ta.siˈze/ /seˌʃan.ta.siˈze/ /səˌʃan.tə.siˈzə/ /səˌʃan.tə.siˈzɛ/ number
sexagésimo-sexto

seixanta-tres /sejˌʃan.taˈtɾes/ /seˌʃan.taˈtɾes/ /səˌʃan.təˈtɾes/ number
sessenta

seixanta-tresè /sejˌʃan.ta.tɾeˈze/ /seˌʃan.ta.tɾeˈze/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzə/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzɛ/ number
sexagésimo-terceiro

seixanta-un /sejˌʃan.taˈun/ /seˌʃan.taˈun/ /səˌʃan.təˈun/ number
sessenta

seixanta-una /sejˌʃan.taˈu.na/ /seˌʃan.taˈu.na/ /səˌʃan.təˈu.nə/ number
sessenta
Forma femenina de seixanta-un.

seixanta-unè /sejˌʃan.ta.uˈne/ /seˌʃan.ta.uˈne/ /səˌʃan.tə.uˈnə/ /səˌʃan.tə.uˈnɛ/ number
sexagésimo-primeiro

seixanta-vuit /sejˌʃan.taˈvujt/ /sejˌʃan.taˈβujt/ /seˌʃan.taˈβujt/ /səˌʃan.təˈvujt/ /səˌʃan.təˈβujt/ number
sessenta

seixanta-vuitè /sejˌʃan.ta.vujˈte/ /sejˌʃan.ta.βujˈte/ /seˌʃan.ta.βwiˈte/ /səˌʃan.tə.vujˈtə/ /səˌʃan.tə.vujˈtɛ/ /səˌʃan.tə.βujˈtɛ/ number
sexagésimo-oitavo

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
sexagésimo

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ seleccion selecciona seleccionada seleccionades seleccionaia seleccionaien seleccionaies seleccionam seleccionant seleccionar seleccionara seleccionaran seleccionarem seleccionaren seleccionares seleccionareu seleccionaria seleccionarien seleccionaries seleccionariva seleccionariven seleccionarives seleccionarà seleccionaràs seleccionaré seleccionaríem seleccionaríeu seleccionarívem seleccionaríveu seleccionassen seleccionasses seleccionassin seleccionassis seleccionat seleccionats seleccionau seleccionava seleccionaven seleccionaves seleccionavi seleccionavo seleccione seleccioneguem seleccioneguessa seleccioneguessen seleccioneguesses seleccionegueu seleccionegués seleccioneguéssom seleccioneguéssou seleccionem seleccionen selecciones seleccionessa seleccionessen seleccionesses seleccionessi seleccionessin seleccionessis seleccioneu seleccioni seleccionin seleccionis selecciono seleccionos seleccions seleccionà seleccionàiem seleccionàieu seleccionàrem seleccionàreu seleccionàs seleccionàssem seleccionàsseu seleccionàssim seleccionàssiu seleccionàvem seleccionàvets seleccionàveu seleccionàvom seleccionés seleccionéssem seleccionésseu seleccionéssim seleccionéssiu seleccioní sept v.cent val v
escolher

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
seleção

selectivitat /se.ɫek.ti.viˈtat/ /se.ɫek.ti.βiˈtat/ /sə.ɫək.ti.viˈtat/ /sə.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
seletividade

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
selénio

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
Selenita
Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
sela

selva /ˈseɫ.va/ /ˈseɫ.βa/ /ˈsəɫ.və/ /ˈsɛɫ.və/ /ˈsɛɫ.βə/ n fem
selva

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
parecido
Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sembl sembla semblada semblades semblam semblant semblar semblara semblaran semblarem semblaren semblares semblareu semblaria semblarien semblaries semblarà semblaràs semblaré semblaríem semblaríeu semblassen semblasses semblassin semblassis semblat semblats semblau semblava semblaven semblaves semble semblem semblen sembles semblessen semblesses semblessin semblessis sembleu sembli semblin semblis semblo semblà semblàrem semblàreu semblàs semblàssem semblàsseu semblàssim semblàssiu semblàvem semblàveu semblés sembléssem semblésseu sembléssim sembléssiu semblí sept val v
parecer

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sembr sembra sembrada sembrades sembram sembrant sembrar sembrara sembraran sembrarem sembraren sembrares sembrareu sembraria sembrarien sembraries sembrarà sembraràs sembraré sembraríem sembraríeu sembrassen sembrasses sembrassin sembrassis sembrat sembrats sembrau sembrava sembraven sembraves sembre sembrem sembren sembres sembressen sembresses sembressin sembressis sembreu sembri sembrin sembris sembro sembrà sembràrem sembràreu sembràs sembràssem sembràsseu sembràssim sembràssiu sembràvem sembràveu sembrés sembréssem sembrésseu sembréssim sembréssiu sembrí sept val v
semear

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
esperma

semicorxera /ˌse.mi.koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /ˌsə.mi.koɾˈʃə.ɾə/ /ˌsɛ.mi.kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
semicolcheia

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
seminário
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.
Curs breu de formació amb sessions de treball de grup sota la tutela d'un professor especialitzat.

semivocàlic /ˌse.mi.voˈka.ɫik/ /ˌse.mi.βoˈka.ɫik/ /ˌsə.mi.voˈka.ɫik/ /ˌsɛ.mi.vuˈka.ɫik/ /ˌsɛ.mi.βuˈka.ɫik/ adj masc
semivocálico

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
sempre

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
semáforo sinaleira

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
semântica

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senado

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
inteiro

senderisme /sen.deˈɾiz.me/ n masc
caminhadas
Pràctica excursionista que consisteix a recórrer senders de gran recorregut.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ adj masc
senegalense
Relatiu o pertanyent a Senegal.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ n masc
senegalense
Persona que habita o és originària de Senegal.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
javali

sensació n fem
sensação

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
sem

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
sensível
Que està dotat de sensibilitat.

sensiblement /senˌsi.bɫeˈment/ /senˌsi.βɫeˈmen/ /senˌsib.bɫeˈmen/ /sənˌsi.βɫəˈmen/ /sənˌsib.bɫəˈmen/ /sənˌsib.bɫəˈment/ adv
sensivelmente

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
sensor

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
sentimento
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentimental /sen.ti.menˈtaɫ/ /sən.ti.mənˈtaɫ/ adj
sentimental

sentimentalment /sen.ti.menˌtaɫˈmen/ /sen.ti.menˌtaɫˈment/ /sən.ti.mənˌtaɫˈmen/ /sən.ti.mənˌtaɫˈment/ adv
sentimentalmente

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ n masc
centinelha

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ alg bal occ sent senta senten sentes senti sentia sentida sentides sentien senties sentiguem sentigueu sentim sentin sentint sentir sentira sentiran sentirem sentiren sentires sentireu sentiria sentirien sentiries sentirà sentiràs sentiré sentiríem sentiríeu sentis sentissen sentisses sentissin sentissis sentit sentits sentiu sento sents sentí sentíem sentíeu sentírem sentíreu sentís sentíssem sentísseu sentíssim sentíssiu sept val v
sentir
Percebre amb els sentits, tret del visual.
ouvir
Percebre sons mitjançant l'oïda.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
sentir
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
sentido
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
sentença

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ n masc
bom senso
Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
sinal
Marca feta a alguna cosa.
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.

senyalitzar /se.ɲa.ɫiˈd͡za/ /se.ɲa.ɫiˈza/ /se.ɲa.ɫiˈzaɾ/ /sə.ɲə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ senyalitz senyalitza senyalitzada senyalitzades senyalitzaia senyalitzaien senyalitzaies senyalitzam senyalitzant senyalitzar senyalitzara senyalitzaran senyalitzarem senyalitzaren senyalitzares senyalitzareu senyalitzaria senyalitzarien senyalitzaries senyalitzariva senyalitzariven senyalitzarives senyalitzarà senyalitzaràs senyalitzaré senyalitzaríem senyalitzaríeu senyalitzarívem senyalitzaríveu senyalitzassen senyalitzasses senyalitzassin senyalitzassis senyalitzat senyalitzats senyalitzau senyalitzava senyalitzaven senyalitzaves senyalitzavi senyalitzavo senyalitze senyalitzeguem senyalitzeguessa senyalitzeguessen senyalitzeguesses senyalitzegueu senyalitzegués senyalitzeguéssom senyalitzeguéssou senyalitzem senyalitzen senyalitzes senyalitzessa senyalitzessen senyalitzesses senyalitzessi senyalitzessin senyalitzessis senyalitzeu senyalitzi senyalitzin senyalitzis senyalitzo senyalitzos senyalitzs senyalitzà senyalitzàiem senyalitzàieu senyalitzàrem senyalitzàreu senyalitzàs senyalitzàssem senyalitzàsseu senyalitzàssim senyalitzàssiu senyalitzàvem senyalitzàvets senyalitzàveu senyalitzàvom senyalitzés senyalitzéssem senyalitzésseu senyalitzéssim senyalitzéssiu senyalitzí sept v.cent val v
sinalizar

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
senhor
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
senhora
Tractament de cortesia donat a una dona.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
separação

separadament /se.paˌɾa.ðaˈmen/ /se.paˌɾa.ðaˈment/ /sə.pəˌɾa.ðəˈmen/ /sə.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
separadamente

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ separ separa separada separades separam separant separar separara separaran separarem separaren separares separareu separaria separarien separaries separarà separaràs separaré separaríem separaríeu separassen separasses separassin separassis separat separats separau separava separaven separaves separe separem separen separes separessen separesses separessin separessis separeu separi separin separis separo separà separàrem separàreu separàs separàssem separàsseu separàssim separàssiu separàvem separàveu separés separéssem separésseu separéssim separéssiu separí sept val v
separar

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
setentrional

sepulcre /seˈpuɫ.kɾe/ /səˈpuɫ.kɾə/ n masc
sepulcro

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ n fem
continuação
Conseqüència produïda arran d'un fet.
(literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
sequência

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ bal centr era eren eres essent estada estades estat estats ets fon foren fores fos fosses fossin fossis fou fui fóra fórem fóreu fóssem fósseu fóssim fóssiu seguda segudes segut seguts sent ser seran serem sereu seria serien series serà seràs seré seríem seríeu seta setes siga sigam sigau siguda sigudes siguem siguen sigues sigueu sigui siguin siguis sigut siguts som sou sét séts sóc són val érem éreu és v
ser
ésser, existir

serbi sèrbia adj masc
sérvio
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
sérvio
Individu de Sèrbia.
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ n masc
servo-croata

serclet /seɾˈkɫet/ /sərˈkɫɛt/ /səɾˈkɫət/ n masc
piarda

serendipitat /se.ɾen.di.piˈtat/ /sə.ɾən.di.piˈtat/ n fem
serendipismo

serf /ˈserf/ n masc
servo

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sargento

serietat /se.ɾi.eˈtat/ /sə.ɾi.əˈtat/ n fem
seriedade

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
sério

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ n masc
braçadeira

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
sermão

serp n fem
cobra serpente
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serpentó /seɾ.penˈto/ /sər.pənˈto/ n masc
serpentão

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
serra serrote
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
cordilheira

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept serr serra serrada serrades serraia serraien serraies serram serrant serrar serrara serraran serrarem serraren serrares serrareu serraria serrarien serraries serrariva serrariven serrarives serrarà serraràs serraré serraríem serraríeu serrarívem serraríveu serrassen serrasses serrassin serrassis serrat serrats serrau serrava serraven serraves serravi serravo serre serreguem serreguessa serreguessen serreguesses serregueu serregués serreguéssom serreguéssou serrem serren serres serressa serressen serresses serressi serressin serressis serreu serri serrin serris serro serros serrs serrà serràiem serràieu serràrem serràreu serràs serràssem serràsseu serràssim serràssiu serràvem serràvets serràveu serràvom serrés serréssem serrésseu serréssim serréssiu serrí v.cent val v
serrar apretar
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

servei de córner n masc
escanteio

servei de porteria n masc
pontapé de baliza

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
empregado

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
servidor
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

serviola /ser.βiˈɔ.ɫa/ /seɾ.viˈɔ.ɫa/ /seɾ.βiˈɔ.ɫɔ/ /sər.biˈɔ.ɫə/ /səɾ.viˈɔ.ɫə/ n fem
serviola
(nàutica) Pescant prop de l'amura per a l’aparell de l’àncora.

servir /serˈβi/ /seɾˈviɾ/ /seɾˈβi/ /sərˈbi/ /səɾˈvi/ bal n-occ occ sept serveix serveixen serveixes serveixi serveixin serveixis serveixo servesc servesqui servesquin servesquis servia servida servides servien servies serviguem servigueu servim servint servir servira serviran servirem serviren servires servireu serviria servirien serviries servirà serviràs serviré serviríem serviríeu servisc servisca servisquen servisques servissen servisses servissin servissis servit servits serviu servix servixen servixes servixo serví servíem servíeu servírem servíreu servís servíssem servísseu servíssim servíssiu val v
servir
Ésser apte o propi a un ús.
(esports de pilota) Posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
sereno

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
sessão
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.
Cadascuna de les projeccions d'una pel·lícula en un cinema.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
sede
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
sete
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-centes /ˌsɛtˈsen.tes/ /ˌsɛtˈsen.təs/ number
setecentas
Forma femenina de set-cents.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
setecentos

setanta /seˈtan.ta/ number
setenta

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ number
setenta setenta e cinco

setanta-cinquè /seˌtan.ta.siŋˈke/ /səˌtan.tə.siŋˈkə/ /səˌtan.tə.siŋˈkɛ/ number
septuagésimo-quinto

setanta-dos /seˌtan.taˈðos/ /səˌtan.təˈðos/ number
setenta

setanta-dosè /seˌtan.ta.ðoˈze/ /səˌtan.tə.ðoˈzə/ /səˌtan.tə.ðuˈzɛ/ number
septuagésimo-segundo

setanta-dues /seˌtan.taˈðu.es/ /səˌtan.təˈðu.əs/ number
setenta
Forma femenina de setanta-dos.

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ number
setenta

setanta-novè /seˌtan.ta.noˈve/ /seˌtan.ta.noˈβe/ /səˌtan.tə.noˈvə/ /səˌtan.tə.nuˈvɛ/ /səˌtan.tə.nuˈβɛ/ number
septuagésimo-nono

setanta-quatre /seˌtan.taˈkwa.tɾe/ /səˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
setenta

setanta-quatrè /seˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌtan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
septuagésimo-quarto

setanta-set /seˌtan.taˈsɛt/ /səˌtan.təˈsɛt/ number
setenta

setanta-setè /seˌtan.ta.seˈte/ /səˌtan.tə.səˈtə/ /səˌtan.tə.səˈtɛ/ number
septuagésimo-sétimo

setanta-sis /seˌtan.taˈsis/ /səˌtan.təˈsis/ number
setenta

setanta-sisè /seˌtan.ta.siˈze/ /səˌtan.tə.siˈzə/ /səˌtan.tə.siˈzɛ/ number
septuagésimo-sexto

setanta-tres /seˌtan.taˈtɾes/ /səˌtan.təˈtɾes/ number
setenta

setanta-tresè /seˌtan.ta.tɾeˈze/ /səˌtan.tə.tɾəˈzə/ /səˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ number
septuagésimo-terceiro

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ number
setenta

setanta-una /seˌtan.taˈu.na/ /səˌtan.təˈu.nə/ number
setenta
Forma femenina de setanta-un.

setanta-unè /seˌtan.ta.uˈne/ /səˌtan.tə.uˈnə/ /səˌtan.tə.uˈnɛ/ number
septuagésimo-primeiro

setanta-vuit /seˌtan.taˈvujt/ /seˌtan.taˈβujt/ /səˌtan.təˈvujt/ /səˌtan.təˈβujt/ number
setenta

setanta-vuitè /seˌtan.ta.vujˈte/ /seˌtan.ta.βujˈte/ /seˌtan.ta.βwiˈte/ /səˌtan.tə.vujˈtə/ /səˌtan.tə.vujˈtɛ/ /səˌtan.tə.βujˈtɛ/ number
septuagésimo-oitavo

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
septuagésimo

setciències /ˌsɛt.siˈɛn.si.es/ /ˌsɛt.siˈɛn.si.əs/ n neut
sabichão

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
setembro Setembro
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
cerco
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
semana

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
semanal

setrill /seˈtɾiʎ/ /səˈtɾij/ /səˈtɾiʎ/ n masc
azeiteira

setze /ˈse.d͡ze/ number
dezasseis dezesseis

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ number
décimo-sexto

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
sétimo

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
sé
Catedral.

seure /ˈsɛw.ɾe/ bal occ sec seem seent seeu sega seguda segudes seguem seguen seguera segueren segueres segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segut seguts segué seguérem seguéreu segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí seia seiem seien seient seies seieu seim seis seu seuen seuran seure seurem seureu seuria seurien seuries seurà seuràs seuré seuríem seuríeu seus sèiem sèieu séiem séieu val v
sentar-se

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
sexo transa
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
Sexualitat, activitat sexual.

sexofòbia /sek.soˈfɔ.bi.a/ /sək.soˈfɔ.bi.ə/ /sək.suˈfɔ.bi.ə/ /sək.suˈfɔ.βi.ə/ n fem
sexofobia

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
sexual

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
sexualidade

sexualitzar /sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /sek.su.a.ɫiˈza/ /sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sexualitza sexualitzada sexualitzades sexualitzant sexualitzar sexualitzara sexualitzaran sexualitzarem sexualitzaren sexualitzares sexualitzareu sexualitzaria sexualitzarien sexualitzaries sexualitzarà sexualitzaràs sexualitzaré sexualitzaríem sexualitzaríeu sexualitzassen sexualitzasses sexualitzat sexualitzats sexualitzava sexualitzaven sexualitzaves sexualitze sexualitzem sexualitzen sexualitzes sexualitzessen sexualitzesses sexualitzessin sexualitzessis sexualitzeu sexualitzi sexualitzin sexualitzis sexualitzo sexualitzà sexualitzàrem sexualitzàreu sexualitzàssem sexualitzàsseu sexualitzàvem sexualitzàveu sexualitzés sexualitzéssem sexualitzésseu sexualitzéssim sexualitzéssiu sexualitzí val val (1) v
sexualizar

sexualment /sek.suˌaɫˈmen/ /sek.suˌaɫˈment/ /sək.suˌaɫˈmen/ /sək.suˌaɫˈment/ adv
sexualmente

si conjunction
se caso
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

sibarita /si.baˈɾi.ta/ /si.βəˈɾi.tə/ adj
sibarita

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ adj masc
siberiano
Relatiu o pertanyent a Sibèria.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ n masc
siberiano
Persona que habita o és originària de Sibèria.

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
sibila

sicilià siciliana sicilians adj masc
siciliano
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sifó /siˈfo/ n masc
sifão
Tub encorbat amb un extrem més baix que l’altra i que permet passar un líquid tot superant un nivell més alt a ambdós extrems.
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

sigma /ˈsiɡ.ma/ /ˈsiɡ.mə/ n fem
sigma

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sign signa signada signades signam signant signar signara signaran signarem signaren signares signareu signaria signarien signaries signarà signaràs signaré signaríem signaríeu signassen signasses signassin signassis signat signats signau signava signaven signaves signe signem signen signes signessen signesses signessin signessis signeu signi signin signis signo signà signàrem signàreu signàs signàssem signàsseu signàssim signàssiu signàvem signàveu signés signéssem signésseu signéssim signéssiu signí val v
assinar
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
sinal

signe diacrític n masc
acento diacrítico

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept signific significa significada significades significam significant significar significara significaran significarem significaren significares significareu significaria significarien significaries significarà significaràs significaré significaríem significaríeu significassen significasses significassin significassis significat significats significau significava significaven significaves significo significà significàrem significàreu significàs significàssem significàsseu significàssim significàssiu significàvem significàveu signifique signifiquem signifiquen signifiques signifiquessen signifiquesses signifiquessin signifiquessis signifiqueu signifiqui signifiquin signifiquis signifiqués signifiquéssem signifiquésseu signifiquéssim signifiquéssiu signifiquí val v
significar
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
significado

significatiu /siŋ.ni.fi.kaˈtiw/ /siɡ.ni.fi.kaˈtiw/ adj masc
significativo

significativament /siŋ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.vaˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ adv
notavelmente

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ adj
sikh
Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ n neut
sikh
Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
silêncio
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciosament /si.ɫen.siˌo.zaˈmen/ /si.ɫen.siˌo.zaˈment/ /si.ɫən.siˌo.zəˈmen/ /si.ɫən.siˌo.zəˈment/ adv
silenciosamente

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
calado
Que no parla, que guarda silenci.

silici n masc
silício

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
silogismo

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
silábico
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ n fem
simbiose

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simbolitz simbolitza simbolitzada simbolitzades simbolitzaia simbolitzaien simbolitzaies simbolitzam simbolitzant simbolitzar simbolitzara simbolitzaran simbolitzarem simbolitzaren simbolitzares simbolitzareu simbolitzaria simbolitzarien simbolitzaries simbolitzariva simbolitzariven simbolitzarives simbolitzarà simbolitzaràs simbolitzaré simbolitzaríem simbolitzaríeu simbolitzarívem simbolitzaríveu simbolitzassen simbolitzasses simbolitzassin simbolitzassis simbolitzat simbolitzats simbolitzau simbolitzava simbolitzaven simbolitzaves simbolitzavi simbolitzavo simbolitze simbolitzeguem simbolitzeguessa simbolitzeguessen simbolitzeguesses simbolitzegueu simbolitzegués simbolitzeguéssom simbolitzeguéssou simbolitzem simbolitzen simbolitzes simbolitzessa simbolitzessen simbolitzesses simbolitzessi simbolitzessin simbolitzessis simbolitzeu simbolitzi simbolitzin simbolitzis simbolitzo simbolitzos simbolitzs simbolitzà simbolitzàiem simbolitzàieu simbolitzàrem simbolitzàreu simbolitzàs simbolitzàssem simbolitzàsseu simbolitzàssim simbolitzàssiu simbolitzàvem simbolitzàvets simbolitzàveu simbolitzàvom simbolitzés simbolitzéssem simbolitzésseu simbolitzéssim simbolitzéssiu simbolitzí v.cent val v
simbolizar

simbòlic /simˈbɔ.ɫik/ adj masc
simbólico
Relatiu al símbol.

simbòlicament /simˌbɔ.ɫi.kaˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈment/ adv
simbolicamente

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
simetria

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
sinfonia

simi /ˈsi.mi/ n masc
símio

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
cimitarra

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
simonia

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
simpatia

simple /ˈsim.pɫe/ adj
simple simples
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplificació n fem
simplificação
Resultat d'haver simplificat.

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simplific simplifica simplificada simplificades simplificaia simplificaien simplificaies simplificam simplificant simplificar simplificara simplificaran simplificarem simplificaren simplificares simplificareu simplificaria simplificarien simplificaries simplificariva simplificariven simplificarives simplificarà simplificaràs simplificaré simplificaríem simplificaríeu simplificarívem simplificaríveu simplificassen simplificasses simplificassin simplificassis simplificat simplificats simplificau simplificava simplificaven simplificaves simplificavi simplificavo simplifico simplificos simplificà simplificàiem simplificàieu simplificàrem simplificàreu simplificàs simplificàssem simplificàsseu simplificàssim simplificàssiu simplificàvem simplificàvets simplificàveu simplificàvom simplifique simplifiqueguem simplifiqueguessa simplifiqueguessen simplifiqueguesses simplifiquegueu simplifiquegués simplifiqueguéssom simplifiqueguéssou simplifiquem simplifiquen simplifiques simplifiquessa simplifiquessen simplifiquesses simplifiquessi simplifiquessin simplifiquessis simplifiqueu simplifiqui simplifiquin simplifiquis simplifiqués simplifiquéssem simplifiquésseu simplifiquéssim simplifiquéssiu simplifiquí v.cent val v
simplificar

simposi /simˈpɔ.zi/ n masc
simpósio

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ adj masc
sintomático

simpàtic /simˈpa.tik/ adj masc
simpático
Que inspira, que té simpatia.
Degut a la simpatia, a l’afecció induïda.

simulació n fem
simulação

simular /si.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simul simula simulada simulades simulaia simulaien simulaies simulam simulant simular simulara simularan simularem simularen simulares simulareu simularia simularien simularies simulariva simulariven simularives simularà simularàs simularé simularíem simularíeu simularívem simularíveu simulassen simulasses simulassin simulassis simulat simulats simulau simulava simulaven simulaves simulavi simulavo simule simuleguem simuleguessa simuleguessen simuleguesses simulegueu simulegués simuleguéssom simuleguéssou simulem simulen simules simulessa simulessen simulesses simulessi simulessin simulessis simuleu simuli simulin simulis simulo simulos simuls simulà simulàiem simulàieu simulàrem simulàreu simulàs simulàssem simulàsseu simulàssim simulàssiu simulàvem simulàvets simulàveu simulàvom simulés simuléssem simulésseu simuléssim simuléssiu simulí v.cent val v
simular

simultàniament /si.muɫˌta.ni.aˈmen/ /si.muɫˌta.ni.aˈment/ /si.muɫˌta.ni.əˈmen/ /si.muɫˌta.ni.əˈment/ adv
simultaneamente

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
simétrico

simètricament /siˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /siˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /siˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ /siˌmɛ.tɾi.kəˈment/ adv
simetricamente

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
sincero
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincerament /sinˌse.ɾaˈmen/ /sinˌse.ɾaˈment/ /sinˌse.ɾəˈmen/ /sinˌse.ɾəˈment/ adv
sinceramente

sincronitzar /siŋ.kɾo.niˈd͡za/ /siŋ.kɾo.niˈza/ /siŋ.kɾo.niˈzaɾ/ /siŋ.kɾu.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sincronitz sincronitza sincronitzada sincronitzades sincronitzaia sincronitzaien sincronitzaies sincronitzam sincronitzant sincronitzar sincronitzara sincronitzaran sincronitzarem sincronitzaren sincronitzares sincronitzareu sincronitzaria sincronitzarien sincronitzaries sincronitzariva sincronitzariven sincronitzarives sincronitzarà sincronitzaràs sincronitzaré sincronitzaríem sincronitzaríeu sincronitzarívem sincronitzaríveu sincronitzassen sincronitzasses sincronitzassin sincronitzassis sincronitzat sincronitzats sincronitzau sincronitzava sincronitzaven sincronitzaves sincronitzavi sincronitzavo sincronitze sincronitzeguem sincronitzeguessa sincronitzeguessen sincronitzeguesses sincronitzegueu sincronitzegués sincronitzeguéssom sincronitzeguéssou sincronitzem sincronitzen sincronitzes sincronitzessa sincronitzessen sincronitzesses sincronitzessi sincronitzessin sincronitzessis sincronitzeu sincronitzi sincronitzin sincronitzis sincronitzo sincronitzos sincronitzs sincronitzà sincronitzàiem sincronitzàieu sincronitzàrem sincronitzàreu sincronitzàs sincronitzàssem sincronitzàsseu sincronitzàssim sincronitzàssiu sincronitzàvem sincronitzàvets sincronitzàveu sincronitzàvom sincronitzés sincronitzéssem sincronitzésseu sincronitzéssim sincronitzéssiu sincronitzí v.cent val v
sincronizar

sindicat /sin.diˈkat/ n masc
sindicato

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
sinergia

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ adj masc
cingalês
Relatiu o pertanyent a Sri Lanka o la seva llengua.

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ n masc
cingalês
Persona que habita o és originària de Sri Lanka.
(només singular) Llengua indoirànica parlada a Sri Lanka.

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
soluço
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept singlot singlota singlotada singlotades singlotam singlotant singlotar singlotara singlotaran singlotarem singlotaren singlotares singlotareu singlotaria singlotarien singlotaries singlotarà singlotaràs singlotaré singlotaríem singlotaríeu singlotassen singlotasses singlotassin singlotassis singlotat singlotats singlotau singlotava singlotaven singlotaves singlote singlotem singloten singlotes singlotessen singlotesses singlotessin singlotessis singloteu singloti singlotin singlotis singloto singlotà singlotàrem singlotàreu singlotàs singlotàssem singlotàsseu singlotàssim singlotàssiu singlotàvem singlotàveu singlotés singlotéssem singlotésseu singlotéssim singlotéssiu singlotí val v
soluçar

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
singular

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
singularidade
Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
sinistro
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sintaxi n fem
sintaxe
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sinus /ˈsi.nus/ n masc
seno

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
sinusite

sinònim /siˈnɔ.nim/ adj masc
sinónimo sinônimo
Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
sinónimo sinônimo
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
sereia sirena
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
sirene sereia
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
sirtaki

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ n masc
siríaco
Llengua semítica de l’antiga Síria.

sis number
seis

sis-centes /siˈsen.tes/ /siˈsen.təs/ number
seiscentas
Forma femenina de sis-cents.

sis-cents /ˌsiˈsens/ number
seiscentos

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
sistema

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sistematitz sistematitza sistematitzada sistematitzades sistematitzam sistematitzant sistematitzar sistematitzara sistematitzaran sistematitzarem sistematitzaren sistematitzares sistematitzareu sistematitzaria sistematitzarien sistematitzaries sistematitzarà sistematitzaràs sistematitzaré sistematitzaríem sistematitzaríeu sistematitzassen sistematitzasses sistematitzassin sistematitzassis sistematitzat sistematitzats sistematitzau sistematitzava sistematitzaven sistematitzaves sistematitze sistematitzem sistematitzen sistematitzes sistematitzessen sistematitzesses sistematitzessin sistematitzessis sistematitzeu sistematitzi sistematitzin sistematitzis sistematitzo sistematitzà sistematitzàrem sistematitzàreu sistematitzàs sistematitzàssem sistematitzàsseu sistematitzàssim sistematitzàssiu sistematitzàvem sistematitzàveu sistematitzés sistematitzéssem sistematitzésseu sistematitzéssim sistematitzéssiu sistematitzí val v
sistematizar

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ adj masc
sistemático

sistemàticament /sis.teˌma.ti.kaˈmen/ /sis.teˌma.ti.kaˈment/ /sis.təˌma.ti.kəˈmen/ /sis.təˌma.ti.kəˈment/ adv
sistematicamente

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ adj masc
sistêmico
Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sisó /siˈzo/ n masc
sisão
Au migradora parcial de la família dels otítids, de plomatge bru i ventre blanc i amb un collar negre i blanc en els mascles (Tetrax tetrax).

sitar /siˈtar/ n masc
sitar

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
silo

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
situação
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
fivela

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
som
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
soberania

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
soberano
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
envelope
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobrecarregar /ˌso.bɾe.ka.reˈɣaɾ/ /ˌso.βɾe.ka.reˈɣa/ /ˌso.βɾə.kə.rəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sobrecarreg sobrecarrega sobrecarregada sobrecarregades sobrecarregam sobrecarregant sobrecarregar sobrecarregara sobrecarregaran sobrecarregarem sobrecarregaren sobrecarregares sobrecarregareu sobrecarregaria sobrecarregarien sobrecarregaries sobrecarregarà sobrecarregaràs sobrecarregaré sobrecarregaríem sobrecarregaríeu sobrecarregassen sobrecarregasses sobrecarregassin sobrecarregassis sobrecarregat sobrecarregats sobrecarregau sobrecarregava sobrecarregaven sobrecarregaves sobrecarrego sobrecarregue sobrecarreguem sobrecarreguen sobrecarregues sobrecarreguessen sobrecarreguesses sobrecarreguessin sobrecarreguessis sobrecarregueu sobrecarregui sobrecarreguin sobrecarreguis sobrecarregués sobrecarreguéssem sobrecarreguésseu sobrecarreguéssim sobrecarreguéssiu sobrecarreguí sobrecarregà sobrecarregàrem sobrecarregàreu sobrecarregàs sobrecarregàssem sobrecarregàsseu sobrecarregàssim sobrecarregàssiu sobrecarregàvem sobrecarregàveu v.cent val v
sobrecarregar

sobreescriure /ˌso.βɾesˈkɾiw.ɾe/ /ˌso.βɾəsˈkɾiw.ɾə/ bal occ sobreescric sobreescriga sobreescriguem sobreescriguen sobreescriguera sobreescrigueren sobreescrigueres sobreescrigues sobreescriguessen sobreescriguesses sobreescriguessin sobreescriguessis sobreescrigueu sobreescrigui sobreescriguin sobreescriguis sobreescrigué sobreescriguérem sobreescriguéreu sobreescrigués sobreescriguéssem sobreescriguésseu sobreescriguéssim sobreescriguéssiu sobreescriguí sobreescrit sobreescrita sobreescrites sobreescrits sobreescriu sobreescriuen sobreescriuran sobreescriure sobreescriurem sobreescriureu sobreescriuria sobreescriurien sobreescriuries sobreescriurà sobreescriuràs sobreescriuré sobreescriuríem sobreescriuríeu sobreescrius sobreescrivia sobreescrivien sobreescrivies sobreescrivim sobreescrivint sobreescriviren sobreescrivires sobreescrivissin sobreescrivissis sobreescriviu sobreescriví sobreescrivíem sobreescrivíeu sobreescrivírem sobreescrivíreu sobreescrivís sobreescrivíssim sobreescrivíssiu val v
sobrescrever
(informàtica) Eliminar el contingut enregistrant noves dades.

sobrenatural /ˌso.bɾe.na.tuˈɾaɫ/ /ˌso.βɾə.nə.tuˈɾaɫ/ adj
sobrenatural

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ n masc
alcunha

sobreprotecció n fem
superproteção

sobresaltar /ˌso.bɾe.saɫˈtaɾ/ /ˌso.βɾe.saɫˈta/ /ˌso.βɾə.səɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sobresalt sobresalta sobresaltada sobresaltades sobresaltam sobresaltant sobresaltar sobresaltara sobresaltaran sobresaltarem sobresaltaren sobresaltares sobresaltareu sobresaltaria sobresaltarien sobresaltaries sobresaltarà sobresaltaràs sobresaltaré sobresaltaríem sobresaltaríeu sobresaltassen sobresaltasses sobresaltassin sobresaltassis sobresaltat sobresaltats sobresaltau sobresaltava sobresaltaven sobresaltaves sobresalte sobresaltem sobresalten sobresaltes sobresaltessen sobresaltesses sobresaltessin sobresaltessis sobresalteu sobresalti sobresaltin sobresaltis sobresalto sobresaltà sobresaltàrem sobresaltàreu sobresaltàs sobresaltàssem sobresaltàsseu sobresaltàssim sobresaltàssiu sobresaltàvem sobresaltàveu sobresaltés sobresaltéssem sobresaltésseu sobresaltéssim sobresaltéssiu sobresaltí val v
sobressaltar

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ adv
sobretudo

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ bal eiv occ sobrevisc sobrevisca sobreviscuda sobreviscudes sobreviscut sobreviscuts sobrevisquem sobrevisquen sobrevisquera sobrevisqueren sobrevisqueres sobrevisques sobrevisquessen sobrevisquesses sobrevisquessin sobrevisquessis sobrevisqueu sobrevisqui sobrevisquin sobrevisquis sobrevisqué sobrevisquérem sobrevisquéreu sobrevisqués sobrevisquéssem sobrevisquésseu sobrevisquéssim sobrevisquéssiu sobrevisquí sobreviu sobreviuen sobreviuran sobreviure sobreviurem sobreviureu sobreviuria sobreviurien sobreviuries sobreviurà sobreviuràs sobreviuré sobreviuríem sobreviuríeu sobrevius sobrevivia sobrevivien sobrevivies sobrevivim sobrevivint sobreviviu sobrevivíem sobrevivíeu v.cent val v
sobreviver

sobri /ˈsɔ.βɾi/ sòbria adj masc
sóbrio

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ adj masc
repentino

soc /ˈsɔk/ n
souk
Mercat, especialment en països àrabs.

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
toco cepo

soci n masc
sócio
Membre d'una empresa i accionista, en igualtat de drets que la resta de fundadors.
Membre d'una institució o grup social.

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
social
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
social-democracia

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ adj
social-democrata
Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ n neut
social-democrata
Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
socialismo

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
socialista
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
socialista
Partidari del socialisme.

socialment /so.siˌaɫˈmen/ /so.siˌaɫˈment/ /su.siˌaɫˈmen/ adv
socialmente

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
sociedade
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.

societat de la informació n fem
sociedade da informação

sociograma n masc
sociograma

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
socioleto

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
sociolinguística

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
sociologia

sociopolític /so.si.o.poˈɫi.tik/ /su.si.u.puˈɫi.tik/ adj masc
sociopolítico

socórrer /soˈko.re/ /soˈko.reɾ/ /soˈko.rə/ /suˈko.rə/ bal eiv occ sept socorr socorre socorreguda socorregudes socorreguem socorreguera socorregueren socorregueres socorreguessen socorreguesses socorreguessin socorreguessis socorregueu socorregut socorreguts socorregué socorreguérem socorreguéreu socorregués socorreguéssem socorreguésseu socorreguéssim socorreguéssiu socorreguí socorrem socorren socorrent socorreran socorrerem socorrereu socorreria socorrerien socorreries socorrerà socorreràs socorreré socorreríem socorreríeu socorres socorreu socorri socorria socorrien socorries socorrin socorris socorro socorrs socorríem socorríeu socórrec socórrega socórreguen socórregues socórrer v.cent val v
socorrer

sodi n masc
sódio
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofisticar /so.fis.tiˈka/ /so.fis.tiˈkaɾ/ /su.fis.tiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sofistic sofistica sofisticada sofisticades sofisticaia sofisticaien sofisticaies sofisticam sofisticant sofisticar sofisticara sofisticaran sofisticarem sofisticaren sofisticares sofisticareu sofisticaria sofisticarien sofisticaries sofisticariva sofisticariven sofisticarives sofisticarà sofisticaràs sofisticaré sofisticaríem sofisticaríeu sofisticarívem sofisticaríveu sofisticassen sofisticasses sofisticassin sofisticassis sofisticat sofisticats sofisticau sofisticava sofisticaven sofisticaves sofisticavi sofisticavo sofistico sofisticos sofisticà sofisticàiem sofisticàieu sofisticàrem sofisticàreu sofisticàs sofisticàssem sofisticàsseu sofisticàssim sofisticàssiu sofisticàvem sofisticàvets sofisticàveu sofisticàvom sofistique sofistiqueguem sofistiqueguessa sofistiqueguessen sofistiqueguesses sofistiquegueu sofistiquegués sofistiqueguéssom sofistiqueguéssou sofistiquem sofistiquen sofistiques sofistiquessa sofistiquessen sofistiquesses sofistiquessi sofistiquessin sofistiquessis sofistiqueu sofistiqui sofistiquin sofistiquis sofistiqués sofistiquéssem sofistiquésseu sofistiquéssim sofistiquéssiu sofistiquí v.cent val v
sofisticar

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
enxofre

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
softbol

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
sofá
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
sogra

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
sogro

sojornar /so.d͡ʒoɾˈna/ /so.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /so.ʒorˈna/ /so.ʒoɾˈna/ /su.ʒurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sojorn sojorna sojornada sojornades sojornam sojornant sojornar sojornara sojornaran sojornarem sojornaren sojornares sojornareu sojornaria sojornarien sojornaries sojornarà sojornaràs sojornaré sojornaríem sojornaríeu sojornassen sojornasses sojornassin sojornassis sojornat sojornats sojornau sojornava sojornaven sojornaves sojorne sojornem sojornen sojornes sojornessen sojornesses sojornessin sojornessis sojorneu sojorni sojornin sojornis sojorno sojornà sojornàrem sojornàreu sojornàs sojornàssem sojornàsseu sojornàssim sojornàssiu sojornàvem sojornàveu sojornés sojornéssem sojornésseu sojornéssim sojornéssiu sojorní val v
ficar

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
sol
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.
Moneda peruana.
(química) Solució col·loïdal.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
sola
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ adj
solar

solc /ˈsoɫk/ n masc
sulco

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sold solda soldada soldades soldaia soldaien soldaies soldam soldant soldar soldara soldaran soldarem soldaren soldares soldareu soldaria soldarien soldaries soldariva soldariven soldarives soldarà soldaràs soldaré soldaríem soldaríeu soldarívem soldaríveu soldassen soldasses soldassin soldassis soldat soldats soldau soldava soldaven soldaves soldavi soldavo solde soldeguem soldeguessa soldeguessen soldeguesses soldegueu soldegués soldeguéssom soldeguéssou soldem solden soldes soldessa soldessen soldesses soldessi soldessin soldessis soldeu soldi soldin soldis soldo soldos solds soldà soldàiem soldàieu soldàrem soldàreu soldàs soldàssem soldàsseu soldàssim soldàssiu soldàvem soldàvets soldàveu soldàvom soldés soldéssem soldésseu soldéssim soldéssiu soldí v.cent val v
soldar

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
soldado
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sultão

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ adj
solene

solemnement /soˌɫem.neˈmen/ /soˌɫem.neˈment/ /soˌɫɛm.nəˈment/ /suˌɫɛm.nəˈmen/ adv
solenemente

solidari /so.ɫiˈða.ɾi/ /su.ɫiˈða.ɾi/ adj masc
solidário

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
solidariedade

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
solitário

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ n masc
paciência
Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
solstício

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
solteiro
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solubilitat /so.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.βi.ɫiˈtat/ n fem
solubilidade

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
solução
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

solut /soˈlut/ /suˈlut/ n masc
soluto

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ adj
somali
Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ n neut
somali
Persona que habita o és originària de Somàlia.
(només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept somia somiada somiades somiam somiant somiar somiara somiaran somiarem somiaren somiares somiareu somiaria somiarien somiaries somiarà somiaràs somiaré somiaríem somiaríeu somiassen somiasses somiassin somiassis somiat somiats somiau somiava somiaven somiaves somie somiem somien somies somiessen somiesses somiessin somiessis somieu somii somio somià somiàrem somiàreu somiàs somiàssem somiàsseu somiàssim somiàssiu somiàvem somiàveu somiés somiéssem somiésseu somiéssim somiéssiu somií somiï somiïn somiïs val v
sonhar
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ n masc
sonambulismo

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
sonho

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
sorriso sorrir
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ bal occ somreia somreien somreies somreim somreis somric somriem somrient somrieu somriga somriguda somrigudes somriguem somriguen somriguera somrigueren somrigueres somrigues somriguessen somriguesses somriguessin somriguessis somrigueu somrigui somriguin somriguis somrigut somriguts somrigué somriguérem somriguéreu somrigués somriguéssem somriguésseu somriguéssim somriguéssiu somriguí somrist somrista somristes somrists somriu somriuen somriuran somriure somriurem somriureu somriuria somriurien somriuries somriurà somriuràs somriuré somriuríem somriuríeu somrius somrèiem somrèieu somréiem somréieu val v
sorrir
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
sono
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept son sona sonada sonades sonam sonant sonar sonara sonaran sonarem sonaren sonares sonareu sonaria sonarien sonaries sonarà sonaràs sonaré sonaríem sonaríeu sonassen sonasses sonassin sonassis sonat sonats sonau sonava sonaven sonaves sone sonem sonen sones sonessen sonesses sonessin sonessis soneu soni sonin sonis sono sonà sonàrem sonàreu sonàs sonàssem sonàsseu sonàssim sonàssiu sonàvem sonàveu sonés sonéssem sonésseu sonéssim sonéssiu soní val v
soar
Emetre so.

sondanès /son.daˈnes/ /sun.dəˈnɛs/ n masc
sundanês
Llengua malaiopolinèsia de la part occidental de l'illa de Java.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
soneto

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
insípido

sopa /ˈso.pa/ n fem
sopa

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
ceia jantar
Àpat principal del vespre o de la nit.

soprano /soˈpɾa.no/ /suˈpɾa.nu/ n masc
soprano

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
sorvete

sord /ˈsort/ adj masc
surdo

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
surdez

sordmut /ˌsordˈmut/ adj masc
surdo-mudo

sorell /soˈɾeʎ/ /suˈɾeʎ/ n masc
carapau
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachurus trachurus)

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
ruído barulho
So no articulat i confús més o menys fort.
barulho
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollosament /so.ɾoˌʎo.zaˈmen/ /so.ɾoˌʎo.zaˈment/ /so.ɾoˌʎo.zəˈment/ /su.ɾuˌʎo.zəˈmen/ adv
alto

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ sorollosa sorollosos adj masc
barulhento ruidoso

sororitat /so.ɾo.ɾiˈtat/ /su.ɾu.ɾiˈtat/ n fem
sororidade

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ bal eiv occ sorprenc sorprendran sorprendre sorprendrem sorprendreu sorprendria sorprendrien sorprendries sorprendrà sorprendràs sorprendré sorprendríem sorprendríeu sorprenem sorprenen sorprenent sorpreneu sorprenga sorprenguem sorprenguen sorprenguera sorprengueren sorprengueres sorprengues sorprenguessen sorprenguesses sorprenguessin sorprenguessis sorprengueu sorprengui sorprenguin sorprenguis sorprengué sorprenguérem sorprenguéreu sorprengués sorprenguéssem sorprenguésseu sorprenguéssim sorprenguéssiu sorprenguí sorprenia sorprenien sorprenies sorprenim sorpreniu sorprens sorpreníem sorpreníeu sorpresa sorpreses sorpresos sorprèn sorprès sorprén sorprés v.cent val v
surpreender

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ adj
surpreendente

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
surpresa

sorra /ˈso.ra/ n fem
areia

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ adj masc
areado

sort n fem
sorte

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
saída
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ [[sortir-se]], [[sortir-se'n]] alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
sair
Passar a fora.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ v
sair do armário

sospesar /sos.peˈza/ /sos.peˈzaɾ/ /sus.pəˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospesa sospesada sospesades sospesaia sospesaien sospesaies sospesam sospesant sospesar sospesara sospesaran sospesarem sospesaren sospesares sospesareu sospesaria sospesarien sospesaries sospesariva sospesariven sospesarives sospesarà sospesaràs sospesaré sospesaríem sospesaríeu sospesarívem sospesaríveu sospesassen sospesasses sospesassin sospesassis sospesat sospesats sospesau sospesava sospesaven sospesaves sospesavi sospesavo sospese sospeseguem sospeseguessa sospeseguessen sospeseguesses sospesegueu sospesegués sospeseguéssom sospeseguéssou sospesem sospesen sospeses sospesessa sospesessen sospesesses sospesessi sospesessin sospesessis sospeseu sospesi sospesin sospesis sospeso sospesos sospesà sospesàiem sospesàieu sospesàrem sospesàreu sospesàs sospesàssem sospesàsseu sospesàssim sospesàssiu sospesàvem sospesàvets sospesàveu sospesàvom sospesés sospeséssem sospesésseu sospeséssim sospeséssiu sospesí sospés v.cent val v
sopesar
Apreciar el pes d'alguna cosa posant-la sobre la mà.
Tenir en compte pros i contres amb relació a una qüestió.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospir sospira sospirada sospirades sospiraia sospiraien sospiraies sospiram sospirant sospirar sospirara sospiraran sospirarem sospiraren sospirares sospirareu sospiraria sospirarien sospiraries sospirariva sospirariven sospirarives sospirarà sospiraràs sospiraré sospiraríem sospiraríeu sospirarívem sospiraríveu sospirassen sospirasses sospirassin sospirassis sospirat sospirats sospirau sospirava sospiraven sospiraves sospiravi sospiravo sospire sospireguem sospireguessa sospireguessen sospireguesses sospiregueu sospiregués sospireguéssom sospireguéssou sospirem sospiren sospires sospiressa sospiressen sospiresses sospiressi sospiressin sospiressis sospireu sospiri sospirin sospiris sospiro sospiros sospirs sospirà sospiràiem sospiràieu sospiràrem sospiràreu sospiràs sospiràssem sospiràsseu sospiràssim sospiràssiu sospiràvem sospiràvets sospiràveu sospiràvom sospirés sospiréssem sospirésseu sospiréssim sospiréssiu sospirí v.cent val v
suspirar

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
suspeita

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospit sospita sospitada sospitades sospitaia sospitaien sospitaies sospitam sospitant sospitar sospitara sospitaran sospitarem sospitaren sospitares sospitareu sospitaria sospitarien sospitaries sospitariva sospitariven sospitarives sospitarà sospitaràs sospitaré sospitaríem sospitaríeu sospitarívem sospitaríveu sospitassen sospitasses sospitassin sospitassis sospitat sospitats sospitau sospitava sospitaven sospitaves sospitavi sospitavo sospite sospiteguem sospiteguessa sospiteguessen sospiteguesses sospitegueu sospitegués sospiteguéssom sospiteguéssou sospitem sospiten sospites sospitessa sospitessen sospitesses sospitessi sospitessin sospitessis sospiteu sospiti sospitin sospitis sospito sospitos sospits sospità sospitàiem sospitàieu sospitàrem sospitàreu sospitàs sospitàssem sospitàsseu sospitàssim sospitàssiu sospitàvem sospitàvets sospitàveu sospitàvom sospités sospitéssem sospitésseu sospitéssim sospitéssiu sospití v.cent val v
suspeitar
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitosament /sos.piˌto.zaˈmen/ /sos.piˌto.zaˈment/ /sos.piˌto.zəˈment/ /sus.piˌto.zəˈmen/ adv
culposamente

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
suspeito

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ adj
sustentável
(ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
sutiã

sostenir /sos.teˈni/ /sos.teˈniɾ/ /sos.təˈni/ /sus.təˈni/ alg bal eiv occ sostenc sostendran sostendrem sostendreu sostendria sostendrien sostendries sostendrà sostendràs sostendré sostendríem sostendríeu sostenen sostenguda sostengudes sostenguem sostengueren sostengueres sostenguessin sostenguessis sostengueu sostengui sostenguin sostenguis sostengut sostenguts sostengué sostenguérem sostenguéreu sostengués sostenguéssim sostenguéssiu sostenguí sostenia sostenien sostenies sostenim sostenint sostenir sosteniu sostens sosteníem sosteníeu sostinc sostindran sostindrem sostindreu sostindria sostindrien sostindries sostindrà sostindràs sostindré sostindríem sostindríeu sostinga sostinguda sostingudes sostinguem sostinguen sostinguera sostingueren sostingueres sostingues sostinguessen sostinguesses sostinguessin sostinguessis sostingueu sostingui sostinguin sostinguis sostingut sostinguts sostingué sostinguérem sostinguéreu sostingués sostinguéssem sostinguésseu sostinguéssim sostinguéssiu sostinguí sosté sostén sostín v.cent val v
agüentar
Suportar el pes d'alguna cosa que està agafada o bé que es troba al damunt d'una altra.
Mantenir una idea, aportant arguments que la defensin.

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
sustenido

sostracció /sos.tɾak.siˈo/ /sos.tɾək.siˈo/ /sus.tɾək.siˈo/ n fem
subtração

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
teto
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
valete

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
porão

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ bal occ sept sotmesa sotmeses sotmesos sotmet sotmeta sotmetem sotmeten sotmetent sotmetera sotmeteren sotmeteres sotmetes sotmetessen sotmetesses sotmetessin sotmetessis sotmeteu sotmeti sotmetia sotmetien sotmeties sotmetin sotmetis sotmeto sotmetran sotmetre sotmetrem sotmetreu sotmetria sotmetrien sotmetries sotmetrà sotmetràs sotmetré sotmetríem sotmetríeu sotmets sotmeté sotmetérem sotmetéreu sotmetés sotmetéssem sotmetésseu sotmetéssim sotmetéssiu sotmetí sotmetíem sotmetíeu sotmès sotmés val v
submeter
Lliurar a la decisió d’altri.

sotraguejar /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒa/ /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /so.tɾa.ɣeˈʒa/ /so.tɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /su.tɾə.ɣəˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sotraguege sotraguegem sotraguegen sotragueges sotraguegessen sotraguegesses sotraguegessin sotraguegessis sotraguegeu sotraguegi sotraguegin sotraguegis sotraguegés sotraguegéssem sotraguegésseu sotraguegéssim sotraguegéssiu sotraguegí sotragueig sotragueja sotraguejada sotraguejades sotraguejam sotraguejant sotraguejar sotraguejara sotraguejaran sotraguejarem sotraguejaren sotraguejares sotraguejareu sotraguejaria sotraguejarien sotraguejaries sotraguejarà sotraguejaràs sotraguejaré sotraguejaríem sotraguejaríeu sotraguejassen sotraguejasses sotraguejassin sotraguejassis sotraguejat sotraguejats sotraguejau sotraguejava sotraguejaven sotraguejaves sotraguejo sotraguejà sotraguejàrem sotraguejàreu sotraguejàs sotraguejàssem sotraguejàsseu sotraguejàssim sotraguejàssiu sotraguejàvem sotraguejàveu v.cent val v
sacudir

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sotsobr sotsobra sotsobrada sotsobrades sotsobram sotsobrant sotsobrar sotsobrara sotsobraran sotsobrarem sotsobraren sotsobrares sotsobrareu sotsobraria sotsobrarien sotsobraries sotsobrarà sotsobraràs sotsobraré sotsobraríem sotsobraríeu sotsobrassen sotsobrasses sotsobrassin sotsobrassis sotsobrat sotsobrats sotsobrau sotsobrava sotsobraven sotsobraves sotsobre sotsobrem sotsobren sotsobres sotsobressen sotsobresses sotsobressin sotsobressis sotsobreu sotsobri sotsobrin sotsobris sotsobro sotsobrà sotsobràrem sotsobràreu sotsobràs sotsobràssem sotsobràsseu sotsobràssim sotsobràssiu sotsobràvem sotsobràveu sotsobrés sotsobréssem sotsobrésseu sotsobréssim sotsobréssiu sotsobrí val v
soçobrar

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
seguido frequentemente

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ n masc
soviético
(històric) Ciutadà de la Unió Soviètica

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
suaíli suaíle

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sua suada suades suam suant suar suara suaran suarem suaren suares suareu suaria suarien suaries suarà suaràs suaré suaríem suaríeu suassen suasses suassin suassis suat suats suau suava suaven suaves sue suem suen sues suessen suesses suessin suessis sueu suo suu suà suàrem suàreu suàs suàssem suàsseu suàssim suàssiu suàvem suàveu sués suéssem suésseu suéssim suéssiu suí suï suïn suïs val v
suar transpirar

suau /suˈaw/ adj
macio

suaument /suˌawˈmen/ /suˌawˈment/ adv
suavemente

suavitat /su.a.viˈtat/ /su.a.βiˈtat/ /su.ə.viˈtat/ /su.ə.βiˈtat/ n fem
suavidade

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subestim subestima subestimada subestimades subestimam subestimant subestimar subestimara subestimaran subestimarem subestimaren subestimares subestimareu subestimaria subestimarien subestimaries subestimarà subestimaràs subestimaré subestimaríem subestimaríeu subestimassen subestimasses subestimassin subestimassis subestimat subestimats subestimau subestimava subestimaven subestimaves subestime subestimem subestimen subestimes subestimessen subestimesses subestimessin subestimessis subestimeu subestimi subestimin subestimis subestimo subestimà subestimàrem subestimàreu subestimàs subestimàssem subestimàsseu subestimàssim subestimàssiu subestimàvem subestimàveu subestimés subestiméssem subestimésseu subestiméssim subestiméssiu subestimí val v
fazer pouco

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
leilão

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subhast subhasta subhastada subhastades subhastaia subhastaien subhastaies subhastam subhastant subhastar subhastara subhastaran subhastarem subhastaren subhastares subhastareu subhastaria subhastarien subhastaries subhastariva subhastariven subhastarives subhastarà subhastaràs subhastaré subhastaríem subhastaríeu subhastarívem subhastaríveu subhastassen subhastasses subhastassin subhastassis subhastat subhastats subhastau subhastava subhastaven subhastaves subhastavi subhastavo subhaste subhasteguem subhasteguessa subhasteguessen subhasteguesses subhastegueu subhastegués subhasteguéssom subhasteguéssou subhastem subhasten subhastes subhastessa subhastessen subhastesses subhastessi subhastessin subhastessis subhasteu subhasti subhastin subhastis subhasto subhastos subhasts subhastà subhastàiem subhastàieu subhastàrem subhastàreu subhastàs subhastàssem subhastàsseu subhastàssim subhastàssiu subhastàvem subhastàvets subhastàveu subhastàvom subhastés subhastéssem subhastésseu subhastéssim subhastéssiu subhastí v.cent val v
leiloar

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
sujeito

subjectivament /sub.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /sub.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /sub.ʒəkˌti.vəˈmen/ /sub.ʒəkˌti.vəˈment/ /sub.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
subjetivamente

subjectivar /sub.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /sub.d͡ʒek.tiˈβa/ /sub.ʒək.tiˈva/ /sub.ʒək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subjectiu subjectiv subjectiva subjectivada subjectivades subjectivam subjectivant subjectivar subjectivara subjectivaran subjectivarem subjectivaren subjectivares subjectivareu subjectivaria subjectivarien subjectivaries subjectivarà subjectivaràs subjectivaré subjectivaríem subjectivaríeu subjectivassen subjectivasses subjectivassin subjectivassis subjectivat subjectivats subjectivau subjectivava subjectivaven subjectivaves subjective subjectivem subjectiven subjectives subjectivessen subjectivesses subjectivessin subjectivessis subjectiveu subjectivi subjectivin subjectivis subjectivo subjectivà subjectivàrem subjectivàreu subjectivàs subjectivàssem subjectivàsseu subjectivàssim subjectivàssiu subjectivàvem subjectivàveu subjectivés subjectivéssem subjectivésseu subjectivéssim subjectivéssiu subjectiví val v
subjetivar

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept subjug subjuga subjugada subjugades subjugam subjugant subjugar subjugara subjugaran subjugarem subjugaren subjugares subjugareu subjugaria subjugarien subjugaries subjugarà subjugaràs subjugaré subjugaríem subjugaríeu subjugassen subjugasses subjugassin subjugassis subjugat subjugats subjugau subjugava subjugaven subjugaves subjugo subjugue subjuguem subjuguen subjugues subjuguessen subjuguesses subjuguessin subjuguessis subjugueu subjugui subjuguin subjuguis subjugués subjuguéssem subjuguésseu subjuguéssim subjuguéssiu subjuguí subjugà subjugàrem subjugàreu subjugàs subjugàssem subjugàsseu subjugàssim subjugàssiu subjugàvem subjugàveu v.cent val v
subjugar

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ n masc
conjuntivo

sublim /suˈβɫim/ adj
sublime

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sublim sublima sublimada sublimades sublimaia sublimaien sublimaies sublimam sublimant sublimar sublimara sublimaran sublimarem sublimaren sublimares sublimareu sublimaria sublimarien sublimaries sublimariva sublimariven sublimarives sublimarà sublimaràs sublimaré sublimaríem sublimaríeu sublimarívem sublimaríveu sublimassen sublimasses sublimassin sublimassis sublimat sublimats sublimau sublimava sublimaven sublimaves sublimavi sublimavo sublime sublimeguem sublimeguessa sublimeguessen sublimeguesses sublimegueu sublimegués sublimeguéssom sublimeguéssou sublimem sublimen sublimes sublimessa sublimessen sublimesses sublimessi sublimessin sublimessis sublimeu sublimi sublimin sublimis sublimo sublimos sublims sublimà sublimàiem sublimàieu sublimàrem sublimàreu sublimàs sublimàssem sublimàsseu sublimàssim sublimàssiu sublimàvem sublimàvets sublimàveu sublimàvom sublimés subliméssem sublimésseu subliméssim subliméssiu sublimí v.cent val v
sublimar

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
submarino
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ n fem
submissão

submón /subˈmon/ /sumˈmon/ n masc
submundo

suborn /suˈβorn/ n masc
suborno

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suborn suborna subornada subornades subornaia subornaien subornaies subornam subornant subornar subornara subornaran subornarem subornaren subornares subornareu subornaria subornarien subornaries subornariva subornariven subornarives subornarà subornaràs subornaré subornaríem subornaríeu subornarívem subornaríveu subornassen subornasses subornassin subornassis subornat subornats subornau subornava subornaven subornaves subornavi subornavo suborne suborneguem suborneguessa suborneguessen suborneguesses subornegueu subornegués suborneguéssom suborneguéssou subornem subornen subornes subornessa subornessen subornesses subornessi subornessin subornessis suborneu suborni subornin subornis suborno subornos suborns subornà subornàiem subornàieu subornàrem subornàreu subornàs subornàssem subornàsseu subornàssim subornàssiu subornàvem subornàvets subornàveu subornàvom subornés subornéssem subornésseu subornéssim subornéssiu suborní v.cent val v
subornar

subratllar /sub.raʎˈʎa/ /sub.raˈʎa/ /sub.raˈʎaɾ/ /sub.rəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subratll subratlla subratllada subratllades subratllam subratllant subratllar subratllara subratllaran subratllarem subratllaren subratllares subratllareu subratllaria subratllarien subratllaries subratllarà subratllaràs subratllaré subratllaríem subratllaríeu subratllassen subratllasses subratllassin subratllassis subratllat subratllats subratllau subratllava subratllaven subratllaves subratlle subratllem subratllen subratlles subratllessen subratllesses subratllessin subratllessis subratlleu subratlli subratllin subratllis subratllo subratllà subratllàrem subratllàreu subratllàs subratllàssem subratllàsseu subratllàssim subratllàssiu subratllàvem subratllàveu subratllés subratlléssem subratllésseu subratlléssim subratlléssiu subratllí val v
sublinhar

subsidiari /sup.si.ðiˈa.ɾi/ adj masc
subsidiário

subsistir /sup.sisˈti/ /sup.sisˈtiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept subsisteix subsisteixa subsisteixen subsisteixes subsisteixi subsisteixin subsisteixis subsisteixo subsisteixs subsistesc subsistesca subsistesquen subsistesques subsistesqui subsistesquin subsistesquis subsistia subsistida subsistides subsistien subsisties subsistiguem subsistiguera subsistigueren subsistigueres subsistiguessen subsistiguesses subsistiguessin subsistiguessis subsistigueu subsistigueva subsistigueven subsistigueves subsistigué subsistiguérem subsistiguéreu subsistigués subsistiguéssem subsistiguésseu subsistiguéssim subsistiguéssiu subsistiguévem subsistiguéveu subsistim subsistint subsistir subsistira subsistiran subsistirem subsistiren subsistires subsistireu subsistiria subsistirien subsistiries subsistiriva subsistiriven subsistirives subsistirà subsistiràs subsistiré subsistiríem subsistiríeu subsistirívem subsistiríveu subsistisc subsistisca subsistisco subsistiscos subsistisquem subsistisquen subsistisques subsistisqueu subsistissa subsistissen subsistisses subsistissi subsistissin subsistissis subsistist subsistit subsistits subsistiu subsistiva subsistiven subsistives subsistix subsistixa subsistixen subsistixes subsistixi subsistixin subsistixis subsistixo subsistixos subsistí subsistíem subsistíets subsistíeu subsistírem subsistíreu subsistís subsistíscon subsistíssem subsistísseu subsistíssim subsistíssiu subsistíssom subsistíssou subsistívem subsistíveu subsistíxon v.cent val v
subsistir

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
substantivo

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ n fem
substituição

substituir /sups.ti.tuˈi/ /sups.ti.tuˈiɾ/ /sus.ti.tuˈi/ bal n-occ occ sept substitueix substitueixen substitueixes substitueixi substitueixin substitueixis substitueixo substituesc substituesqui substituesquin substituesquis substituint substituir substituiran substituirem substituireu substituiria substituirien substituiries substituirà substituiràs substituiré substituiríem substituiríeu substituí substituíem substituíeu substituírem substituíreu substituís substituíssem substituísseu substituíssim substituíssiu substituïa substituïda substituïdes substituïen substituïes substituïguem substituïgueu substituïm substituïra substituïren substituïres substituïsc substituïsca substituïsquen substituïsques substituïssen substituïsses substituïssin substituïssis substituït substituïts substituïu substituïx substituïxen substituïxes substituïxo val v
substituir

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ n masc
substrato

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
substância

subterrani /sup.teˈra.ni/ adj masc
subterrâneo

subtil /supˈtiɫ/ adj
subtil

subtilment /supˌtiɫˈmen/ /supˌtiɫˈment/ adv
sutilmente

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
legenda

subvencionar /sub.ben.si.oˈna/ /sub.bən.si.uˈna/ /sub.ven.si.oˈnaɾ/ /sub.vən.si.oˈna/ /sub.vən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept subvencion subvenciona subvencionada subvencionades subvencionam subvencionant subvencionar subvencionara subvencionaran subvencionarem subvencionaren subvencionares subvencionareu subvencionaria subvencionarien subvencionaries subvencionarà subvencionaràs subvencionaré subvencionaríem subvencionaríeu subvencionassen subvencionasses subvencionassin subvencionassis subvencionat subvencionats subvencionau subvencionava subvencionaven subvencionaves subvencione subvencionem subvencionen subvenciones subvencionessen subvencionesses subvencionessin subvencionessis subvencioneu subvencioni subvencionin subvencionis subvenciono subvencionà subvencionàrem subvencionàreu subvencionàs subvencionàssem subvencionàsseu subvencionàssim subvencionàssiu subvencionàvem subvencionàveu subvencionés subvencionéssem subvencionésseu subvencionéssim subvencionéssiu subvencioní val v
subsidiar

subvenció /sub.ben.siˈo/ /sub.bən.siˈo/ /sub.ven.siˈo/ /sub.vən.siˈo/ n fem
subvenção

subvertir /sub.berˈti/ /sub.beɾˈti/ /sub.veɾˈtiɾ/ /sub.vəɾˈti/ bal n-occ occ sept subverteix subverteixen subverteixes subverteixi subverteixin subverteixis subverteixo subvertesc subvertesqui subvertesquin subvertesquis subvertia subvertida subvertides subvertien subverties subvertiguem subvertigueu subvertim subvertint subvertir subvertira subvertiran subvertirem subvertiren subvertires subvertireu subvertiria subvertirien subvertiries subvertirà subvertiràs subvertiré subvertiríem subvertiríeu subvertisc subvertisca subvertisquen subvertisques subvertissen subvertisses subvertissin subvertissis subvertit subvertits subvertiu subvertix subvertixen subvertixes subvertixo subvertí subvertíem subvertíeu subvertírem subvertíreu subvertís subvertíssem subvertísseu subvertíssim subvertíssiu val v
subverter

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
subscrito

suc n masc
sumo suco
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

successivament /suk.seˌsi.vaˈment/ /suk.seˌsi.βaˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈment/ /suk.səˌsi.βəˈmen/ adv
sucessivamente

successió /suk.se.siˈo/ /suk.sə.siˈo/ n fem
sucessão
Fet o conjunt de fets que passen seguits l'un després de l'altre.
Conjunt d'imatges en una aplicació matemàtica.
Traspàs de poder en un càrrec, d'una persona a una altra.

succió /suk.siˈo/ n fem
sucção

succés /sukˈses/ n masc
successo
Bon resultat, resultat feliç.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
açúcar

sud n masc
sul

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ adj masc
sul-africana
Relatiu o pertanyent a Sud-àfrica.

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ n masc
sul-africana
Persona que habita o és originària de Sud-àfrica.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
sul-americano
Relatiu o pertanyent a l'Amèrica del Sud.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
sul-americano
Persona que habita o és originària de l'Amèrica del Sud.

sud-coreà /ˌsuk.ko.ɾeˈa/ /ˌsuk.ku.ɾeˈa/ /ˌsut.ko.ɾeˈa/ /ˌsut.ku.ɾeˈa/ adj masc
sul-coreana

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
sudeste

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
sudoeste

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
sul-sudeste

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
sul-sudoeste

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ adj masc
sudanês
Relatiu o pertanyent al Sudan.

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ n masc
sudanês
Persona que habita o és originària del Sudan.

suec adj masc
sueco
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
sueco
Persona de Suècia.
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ adj
suficiente

suficientment /su.fi.siˌemˈmen/ /su.fi.siˌemˈment/ adv
suficientemente

sufix /suˈfiks/ n masc
sufixo

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
sufrágio

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
sugestão

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ bal n-occ occ sept suggereix suggereixen suggereixes suggereixi suggereixin suggereixis suggereixo suggeresc suggeresqui suggeresquin suggeresquis suggeria suggerida suggerides suggerien suggeries suggeriguem suggerigueu suggerim suggerint suggerir suggerira suggeriran suggerirem suggeriren suggerires suggerireu suggeriria suggeririen suggeriries suggerirà suggeriràs suggeriré suggeriríem suggeriríeu suggerisc suggerisca suggerisquen suggerisques suggerissen suggerisses suggerissin suggerissis suggerit suggerits suggeriu suggerix suggerixen suggerixes suggerixo suggerí suggeríem suggeríeu suggerírem suggeríreu suggerís suggeríssem suggerísseu suggeríssim suggeríssiu val v
sugerir

suggestible /su.d͡ʒesˈti.bɫe/ /su.d͡ʒesˈti.βɫe/ /su.d͡ʒesˈtib.bɫe/ /su.d͡ʒəsˈti.βɫə/ /su.d͡ʒəsˈtib.bɫə/ adj
sugerível

suggestió /su.d͡ʒes.tiˈo/ /su.d͡ʒəs.tiˈo/ n fem
sugestão

suite /ˈsujt/ n fem
suite
(gal·licisme) Composició musical per a instruments de corda, consistent en un seguit de peces escrites en una mateixa clau però amb ritmes diferents i generalment amb un preludi molt elaborat.

sulfur /suɫˈfu/ /suɫˈfur/ /suɫˈfuɾ/ n masc
sulfeto

suma /ˈsu.ma/ n fem
soma

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sum suma sumada sumades sumam sumant sumar sumara sumaran sumarem sumaren sumares sumareu sumaria sumarien sumaries sumarà sumaràs sumaré sumaríem sumaríeu sumassen sumasses sumassin sumassis sumat sumats sumau sumava sumaven sumaves sume sumem sumen sumes sumessen sumesses sumessin sumessis sumeu sumi sumin sumis sumo sumà sumàrem sumàreu sumàs sumàssem sumàsseu sumàssim sumàssiu sumàvem sumàveu sumés suméssem sumésseu suméssim suméssiu sumí val v
somar adicionar
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ adj masc
sumário
En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
conciso
Breu resum, compendi.

sumptuari /sum.tuˈa.ɾi/ adj masc
suntuário
Relatiu o pertanyent al luxe.
(dret) Encaminat a disminuir el luxe.

sumàriament /suˌma.ɾi.aˈmen/ /suˌma.ɾi.aˈment/ /suˌma.ɾi.əˈmen/ /suˌma.ɾi.əˈment/ adv
sumariamente

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
suor

superar /su.peˈɾa/ /su.peˈɾaɾ/ /su.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept super supera superada superades superam superant superar superara superaran superarem superaren superares superareu superaria superarien superaries superarà superaràs superaré superaríem superaríeu superassen superasses superassin superassis superat superats superau superava superaven superaves supere superem superen superes superessen superesses superessin superessis supereu superi superin superis supero superà superàrem superàreu superàs superàssem superàsseu superàssim superàssiu superàvem superàveu superés superéssem superésseu superéssim superéssiu superí val v
ultrapassar
Passar per sobre d'algú o alguna cosa.

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
superficial
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ supèrflua adj masc
supérfluo

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
superfície
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
superior
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ n masc
superlativo

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
supermercado
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superstició n fem
superstição
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ n masc
sobrevivente

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suplic suplica suplicada suplicades suplicaia suplicaien suplicaies suplicam suplicant suplicar suplicara suplicaran suplicarem suplicaren suplicares suplicareu suplicaria suplicarien suplicaries suplicariva suplicariven suplicarives suplicarà suplicaràs suplicaré suplicaríem suplicaríeu suplicarívem suplicaríveu suplicassen suplicasses suplicassin suplicassis suplicat suplicats suplicau suplicava suplicaven suplicaves suplicavi suplicavo suplico suplicos suplicà suplicàiem suplicàieu suplicàrem suplicàreu suplicàs suplicàssem suplicàsseu suplicàssim suplicàssiu suplicàvem suplicàvets suplicàveu suplicàvom suplique supliqueguem supliqueguessa supliqueguessen supliqueguesses supliquegueu supliquegués supliqueguéssom supliqueguéssou supliquem supliquen supliques supliquessa supliquessen supliquesses supliquessi supliquessin supliquessis supliqueu supliqui supliquin supliquis supliqués supliquéssem supliquésseu supliquéssim supliquéssiu supliquí v.cent val v
suplicar

suplir /suˈpɫi/ /suˈpɫiɾ/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ sept supleix supleixen supleixes supleixi supleixin supleixis supleixo supleixs suplert suplerta suplertes suplerts suplesc suplesca suplesquen suplesques suplesqui suplesquin suplesquis suplia suplida suplides suplien suplies supliguem supligueu suplim suplint suplir suplira supliran suplirem supliren suplires suplireu supliria suplirien supliries suplirà supliràs supliré supliríem supliríeu suplisc suplisca suplisquen suplisques suplissen suplisses suplissin suplissis suplit suplits supliu suplix suplixen suplixes suplixo suplí suplíem suplíeu suplírem suplíreu suplís suplíssem suplísseu suplíssim suplíssiu v.cent val v
substituir

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept suposa suposada suposades suposam suposant suposar suposara suposaran suposarem suposaren suposares suposareu suposaria suposarien suposaries suposarà suposaràs suposaré suposaríem suposaríeu suposassen suposasses suposassin suposassis suposat suposats suposau suposava suposaven suposaves supose suposem suposen suposes suposessen suposesses suposessin suposessis suposeu suposi suposin suposis suposo suposà suposàrem suposàreu suposàs suposàssem suposàsseu suposàssim suposàssiu suposàvem suposàveu suposés suposéssem suposésseu suposéssim suposéssiu suposí supòs val v
supor
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
supositório

suprem /suˈpɾem/ adj masc
supremo

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ n fem
supremacia

supressió /su.pɾe.siˈo/ /su.pɾə.siˈo/ n fem
supressão

supurar /su.puˈɾa/ /su.puˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept supur supura supurada supurades supuraia supuraien supuraies supuram supurant supurar supurara supuraran supurarem supuraren supurares supurareu supuraria supurarien supuraries supurariva supurariven supurarives supurarà supuraràs supuraré supuraríem supuraríeu supurarívem supuraríveu supurassen supurasses supurassin supurassis supurat supurats supurau supurava supuraven supuraves supuravi supuravo supure supureguem supureguessa supureguessen supureguesses supuregueu supuregués supureguéssom supureguéssou supurem supuren supures supuressa supuressen supuresses supuressi supuressin supuressis supureu supuri supurin supuris supuro supuros supurs supurà supuràiem supuràieu supuràrem supuràreu supuràs supuràssem supuràsseu supuràssim supuràssiu supuràvem supuràvets supuràveu supuràvom supurés supuréssem supurésseu supuréssim supuréssiu supurí v.cent val v
supurar

supí /suˈpi/ adj masc
supino

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
sura

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
cortiça

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
sushi

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
fuligem

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
ponto

suís /suˈis/ suïssa suïssos adj masc
suíço
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
suíço
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
suicida

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept suïcid suïcida suïcidada suïcidades suïcidam suïcidant suïcidar suïcidara suïcidaran suïcidarem suïcidaren suïcidares suïcidareu suïcidaria suïcidarien suïcidaries suïcidarà suïcidaràs suïcidaré suïcidaríem suïcidaríeu suïcidassen suïcidasses suïcidassin suïcidassis suïcidat suïcidats suïcidau suïcidava suïcidaven suïcidaves suïcide suïcidem suïciden suïcides suïcidessen suïcidesses suïcidessin suïcidessis suïcideu suïcidi suïcidin suïcidis suïcido suïcidà suïcidàrem suïcidàreu suïcidàs suïcidàssem suïcidàsseu suïcidàssim suïcidàssiu suïcidàvem suïcidàveu suïcidés suïcidéssem suïcidésseu suïcidéssim suïcidéssiu suïcidí val v
suicidar-se
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
suicídio

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði n masc
suicídio coletivo

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ n masc
shabat

sàdic /ˈsa.ðik/ adj masc
sádico

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
sândalo
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
sânscrito
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
sátira

sàtrapa /ˈsa.tɾa.pa/ /ˈsa.tɾə.pə/ n masc
sátrapa

sàviament /ˌsa.vi.aˈment/ /ˌsa.vi.əˈmen/ /ˌsa.vi.əˈment/ /ˌsa.βi.aˈmen/ /ˌsa.βi.əˈmen/ adv
sabiamente

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
centeio

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
sêmola

sèpal /ˈsɛ.paɫ/ /ˈsɛ.pəɫ/ n masc
sépala

sèpia /ˈse.pi.ə/ /ˈsɛ.pi.ə/ n masc
sépia
Color marró terrós semblant a la tinta de sípia.

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
série
Conjunt ordenat d'elements
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sí adv
sim
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
sim
Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
pederneira

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
sílaba
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

síl·laba lliure n fem
sílaba aberta

síl·laba travada n fem
sílaba fechada

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
símbolo

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
sintoma

síncope /ˈsiŋ.ko.pe/ /ˈsiŋ.ko.pə/ /ˈsiŋ.ku.pə/ n fem
síncope
(patologia) Pèrdua transitòria de la consciència.

síndic de greuges n masc
provedor de justiça

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
melancia

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
síndrome

síndrome de Down n fem
síndrome de Down

sínia /ˈsi.ni.a/ /ˈsi.ni.ə/ n fem
nora

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
síntese

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
sépia
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ n fem
sístole

sòl n masc
solo

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
sólido
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

sòlidament /ˌsɔ.ɫi.ðaˈmen/ /ˌsɔ.ɫi.ðaˈment/ /ˌsɔ.ɫi.ðəˈmen/ /ˌsɔ.ɫi.ðəˈment/ adv
solidamente

súplica /ˈsu.pɫi.ka/ /ˈsu.pɫi.kə/ n fem
súplica
acció de suplicar, o la petició que es fa.
memorial o escrit amb que se suplica.

tabac /taˈbak/ n masc
tabaco

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ n masc
tabernáculo
Sagrari de l’altar major.

tabloide /taˈbɫɔj.ðe/ /təˈβɫɔj.ðə/ n masc
tabloide
Periòdic de dimensions reduïdes, més manejable que els de mida tradicional, sovint de caire sensacionalista.

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ adj
tabular
De superfície plana.
Organitzat formant una taula.

tac /ˈtak/ n masc
taco
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
mancha mácula
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacar /taˈka/ /taˈkaɾ/ /təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tac taca tacada tacades tacam tacant tacar tacara tacaran tacarem tacaren tacares tacareu tacaria tacarien tacaries tacarà tacaràs tacaré tacaríem tacaríeu tacassen tacasses tacassin tacassis tacat tacats tacau tacava tacaven tacaves taco tacà tacàrem tacàreu tacàs tacàssem tacàsseu tacàssim tacàssiu tacàvem tacàveu taque taquem taquen taques taquessen taquesses taquessin taquessis taqueu taqui taquin taquis taqués taquéssem taquésseu taquéssim taquéssiu taquí val v
manchar

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ adj masc
taciturno

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
tato
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
mexeriqueiro

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ n fem
tafonomia

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ adj masc
taitiano
Relatiu a Tahití, als seus habitants o a la seva llengua.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ n masc
taitiano
(només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
taiga

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ adj masc
tailandês
Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ n masc
tailandês
Persona que habita o és originària de Tailàndia.
(masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ adj masc
taiuanês
Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ n masc
taiuanês
Persona que habita o és originària de Taiwan.

tal /ˈtaɫ/ adj
tal
Introducció d'una cosa que es vol comparar.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
talento
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ adj masc
talentoso

talibà /ta.ɫiˈba/ /tə.ɫiˈβa/ n masc
talibã

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
corte
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tall talla tallada tallades tallam tallant tallar tallara tallaran tallarem tallaren tallares tallareu tallaria tallarien tallaries tallarà tallaràs tallaré tallaríem tallaríeu tallassen tallasses tallassin tallassis tallat tallats tallau tallava tallaven tallaves talle tallem tallen talles tallessen tallesses tallessin tallessis talleu talli tallin tallis tallo tallà tallàrem tallàreu tallàs tallàssem tallàsseu tallàssim tallàssiu tallàvem tallàveu tallés talléssem tallésseu talléssim talléssiu tallí val v
cortar
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
oficina

talp n masc
toupeira

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
tálio

taló /taˈɫo/ n masc
talão calcanhar
Part del peu oposada a la banda dels dits.
tacão calcanhar
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
calcanhar tacão
(golf) Part posterior del cap d'un bastó.
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
tambor
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
banquinho
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamborinege tamborinegem tamborinegen tamborineges tamborinegessen tamborinegesses tamborinegessin tamborinegessis tamborinegeu tamborinegi tamborinegin tamborinegis tamborinegés tamborinegéssem tamborinegésseu tamborinegéssim tamborinegéssiu tamborinegí tamborineig tamborineja tamborinejada tamborinejades tamborinejam tamborinejant tamborinejar tamborinejara tamborinejaran tamborinejarem tamborinejaren tamborinejares tamborinejareu tamborinejaria tamborinejarien tamborinejaries tamborinejarà tamborinejaràs tamborinejaré tamborinejaríem tamborinejaríeu tamborinejassen tamborinejasses tamborinejassin tamborinejassis tamborinejat tamborinejats tamborinejau tamborinejava tamborinejaven tamborinejaves tamborinejo tamborinejà tamborinejàrem tamborinejàreu tamborinejàs tamborinejàssem tamborinejàsseu tamborinejàssim tamborinejàssiu tamborinejàvem tamborinejàveu val v
batucar

també /tamˈbe/ adv
também
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tamisar /ta.miˈza/ /ta.miˈzaɾ/ /tə.miˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamisa tamisada tamisades tamisam tamisant tamisar tamisara tamisaran tamisarem tamisaren tamisares tamisareu tamisaria tamisarien tamisaries tamisarà tamisaràs tamisaré tamisaríem tamisaríeu tamisassen tamisasses tamisassin tamisassis tamisat tamisats tamisau tamisava tamisaven tamisaves tamise tamisem tamisen tamises tamisessen tamisesses tamisessin tamisessis tamiseu tamisi tamisin tamisis tamiso tamisà tamisàrem tamisàreu tamisàs tamisàssem tamisàsseu tamisàssim tamisàssiu tamisàvem tamisàveu tamisés tamiséssem tamisésseu tamiséssim tamiséssiu tamisí tamís val v
tamisar

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
tampouco

tanatofòbia /ta.na.toˈfɔ.bi.a/ /tə.nə.toˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.βi.ə/ n fem
tanatofobia

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
tanque
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
cerca
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
fechar
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
fechado

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
tango

tant /ˈtan/ /ˈtant/ adj masc
tanto
La mateixa quantitat.
Tal quantitat, tal nombre.

tant /ˈtan/ /ˈtant/ adv
tanto
En tal quantitat o grau.

tant de bo Interjection
oxalá

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ adj masc
tanzaniano
Relatiu o pertanyent a Tanzània.

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ n masc
tanzaniano
Persona que habita o és originària de Tanzània.

tap /ˈtap/ n masc
rolha
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
tampa
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tap tapa tapada tapades tapam tapant tapar tapara taparan taparem taparen tapares tapareu taparia taparien taparies taparà taparàs taparé taparíem taparíeu tapassen tapasses tapassin tapassis tapat tapats tapau tapava tapaven tapaves tape tapem tapen tapes tapessen tapesses tapessin tapessis tapeu tapi tapin tapis tapo tapà tapàrem tapàreu tapàs tapàssem tapàsseu tapàssim tapàssiu tapàvem tapàveu tapés tapéssem tapésseu tapéssim tapéssiu tapí val v
cobrir
Tancar amb tap o tapa.
Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
tapete

taral·la /taˈɾa.ɫa/ /taˈɾaɫ.ɫa/ /təˈɾa.ɫə/ /təˈɾaɫ.ɫə/ n fem
cantarolar

tard /ˈtart/ adv
tarde

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
tarde

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
outono

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
cartão
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
cartão de crédito

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ n fem
tarifa

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ n masc
taro

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
flor de laranjeira
Flor del taronger o d’altres cítrics usada en perfumeria.
cidreira
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
laranja
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
laranja alaranjado
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taronjada /ta.ɾoɲˈd͡ʒa.ða/ /tə.ɾoɲˈʒa.ðə/ /tə.ɾuɲˈʒa.ðə/ n fem
laranjada

tars /ˈtars/ n masc
tarso

taràntula /taˈɾan.tu.ɫa/ /təˈɾan.tu.ɫə/ n fem
tarântula

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
incumbência tarefa

tassa /ˈta.sa/ n fem
xícara chávena

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tast tasta tastada tastades tastam tastant tastar tastara tastaran tastarem tastaren tastares tastareu tastaria tastarien tastaries tastarà tastaràs tastaré tastaríem tastaríeu tastassen tastasses tastassin tastassis tastat tastats tastau tastava tastaven tastaves taste tastem tasten tastes tastessen tastesses tastessin tastessis tasteu tasti tastin tastis tasto tastà tastàrem tastàreu tastàs tastàssem tastàsseu tastàssim tastàssiu tastàvem tastàveu tastés tastéssem tastésseu tastéssim tastéssiu tastí val v
provar

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tatua tatuada tatuades tatuam tatuant tatuar tatuara tatuaran tatuarem tatuaren tatuares tatuareu tatuaria tatuarien tatuaries tatuarà tatuaràs tatuaré tatuaríem tatuaríeu tatuassen tatuasses tatuassin tatuassis tatuat tatuats tatuau tatuava tatuaven tatuaves tatue tatuem tatuen tatues tatuessen tatuesses tatuessin tatuessis tatueu tatuo tatuu tatuà tatuàrem tatuàreu tatuàs tatuàssem tatuàsseu tatuàssim tatuàssiu tatuàvem tatuàveu tatués tatuéssem tatuésseu tatuéssim tatuéssiu tatuí tatuï tatuïn tatuïs val v
tatuar
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tatuagem

tau /ˈtaw/ n fem
tau
Dinovena lletra de l'alfabet grec: τ ‎(t) Τ ‎(T).

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
mesa távola
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
tabela
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
balcão

tauler /tawˈɫe/ /tawˈɫeɾ/ n masc
tabela
(basquetbol) Superfície rectangular d'una cistella de material resistent i generalment transparent, d'1,80 x 1,05 m en competicions olímpiques i internacionals.

taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ n neut
taurino

tauromàquia /tau.ɾoˈma.ki.a/ /tau.ɾuˈma.ki.ə/ n fem
corrida de touros

tauró /tawˈɾo/ n masc
tubarão cação

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
tubarão-branco

tauró tigre n masc
tubarão-tigre

tauó n masc
tau

taxi /ˈtak.si/ n masc
táxi
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
taxonomia taxionomia
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taïno /taˈi.no/ /təˈi.no/ /təˈi.nu/ n masc
taíno

taüt /taˈut/ n masc
ataúde caixão
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
chá
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
teatral

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
teatro

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ tèbia adj masc
morno tépido

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
tecla

teclat /teˈkɫat/ n masc
teclado

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
tecnécio

tecnicisme /teŋ.niˈsiz.me/ /teɡ.niˈsiz.me/ /təŋ.niˈsiz.mə/ n masc
tecnicismo

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
tecnologia

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
teixo

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ n masc
tecelão

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ alg bal n-occ occ sept teixeix teixeixen teixeixes teixeixi teixeixin teixeixis teixeixo teixesc teixesqui teixesquin teixesquis teixia teixida teixides teixien teixies teixiguem teixigueu teixim teixint teixir teixira teixiran teixirem teixiren teixires teixireu teixiria teixirien teixiries teixirà teixiràs teixiré teixiríem teixiríeu teixisc teixisca teixisquen teixisques teixissen teixisses teixissin teixissis teixit teixits teixiu teixix teixixen teixixes teixixo teixí teixíem teixíeu teixírem teixíreu teixís teixíssem teixísseu teixíssim teixíssiu tix tixa tixen tixes tixi tixin tixis val v
tecer

teixit /tejˈʃit/ /teˈʃit/ /təˈʃit/ n masc
tecido
Encreuament de diversos fils que formen una capa fina i ample, que s'adapta fàcilment a un cos o objecte i que s'utilitza principalment per a fer vestits.

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
texugo

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
tela tecido
Material tèxtil per fer roba.

telamó /te.ɫaˈmo/ /tə.ɫəˈmo/ n masc
atlante
Atlant, estàtua o figura humana que serveix de columna o pilar en arquitectura.

telecomandar /ˌte.le.ko.manˈda/ /ˌte.le.ko.manˈdaɾ/ /ˌtɛ.ɫə.ku.mənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept telecomand telecomanda telecomandada telecomandades telecomandam telecomandant telecomandar telecomandara telecomandaran telecomandarem telecomandaren telecomandares telecomandareu telecomandaria telecomandarien telecomandaries telecomandarà telecomandaràs telecomandaré telecomandaríem telecomandaríeu telecomandassen telecomandasses telecomandassin telecomandassis telecomandat telecomandats telecomandau telecomandava telecomandaven telecomandaves telecomande telecomandem telecomanden telecomandes telecomandessen telecomandesses telecomandessin telecomandessis telecomandeu telecomandi telecomandin telecomandis telecomando telecomandà telecomandàrem telecomandàreu telecomandàs telecomandàssem telecomandàsseu telecomandàssim telecomandàssiu telecomandàvem telecomandàveu telecomandés telecomandéssem telecomandésseu telecomandéssim telecomandéssiu telecomandí val v
telecomandar

telefonar /te.ɫe.foˈna/ /te.ɫe.foˈnaɾ/ /tə.ɫə.foˈna/ /tə.ɫə.fuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept telefon telefona telefonada telefonades telefonam telefonant telefonar telefonara telefonaran telefonarem telefonaren telefonares telefonareu telefonaria telefonarien telefonaries telefonarà telefonaràs telefonaré telefonaríem telefonaríeu telefonassen telefonasses telefonassin telefonassis telefonat telefonats telefonau telefonava telefonaven telefonaves telefone telefonem telefonen telefones telefonessen telefonesses telefonessin telefonessis telefoneu telefoni telefonin telefonis telefono telefonà telefonàrem telefonàreu telefonàs telefonàssem telefonàsseu telefonàssim telefonàssiu telefonàvem telefonàveu telefonés telefonéssem telefonésseu telefonéssim telefonéssiu telefoní val v
telefonar

telefonia /te.ɫe.foˈni.a/ /tə.ɫə.fuˈni.ə/ n fem
telefonia

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ n masc
teleférico

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept telegrafia telegrafiada telegrafiades telegrafiam telegrafiant telegrafiar telegrafiara telegrafiaran telegrafiarem telegrafiaren telegrafiares telegrafiareu telegrafiaria telegrafiarien telegrafiaries telegrafiarà telegrafiaràs telegrafiaré telegrafiaríem telegrafiaríeu telegrafiassen telegrafiasses telegrafiassin telegrafiassis telegrafiat telegrafiats telegrafiau telegrafiava telegrafiaven telegrafiaves telegrafie telegrafiem telegrafien telegrafies telegrafiessen telegrafiesses telegrafiessin telegrafiessis telegrafieu telegrafii telegrafio telegrafià telegrafiàrem telegrafiàreu telegrafiàs telegrafiàssem telegrafiàsseu telegrafiàssim telegrafiàssiu telegrafiàvem telegrafiàveu telegrafiés telegrafiéssem telegrafiésseu telegrafiéssim telegrafiéssiu telegrafií telegrafiï telegrafiïn telegrafiïs val v
telegrafar

telenovel·la /te.ɫe.noˈvɛɫ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫɛ/ /te.ɫe.noˈβɛɫ.ɫa/ /tə.ɫə.noˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
telenovela

teleoperador /ˌte.ɫe.o.pe.ɾaˈðo/ /ˌte.ɫe.o.pe.ɾaˈðoɾ/ /ˌtɛ.ɫə.o.pə.ɾəˈðo/ /ˌtɛ.ɫə.u.pə.ɾəˈðo/ n masc
teleoperador

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
tear
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
telescópio

teletreballar /ˌte.ɫe.tɾe.baˈʎaɾ/ /ˌte.ɫe.tɾe.βaˈʎa/ /ˌte.ɫe.tɾə.βəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈja/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teletreball teletreballa teletreballada teletreballades teletreballam teletreballant teletreballar teletreballara teletreballaran teletreballarem teletreballaren teletreballares teletreballareu teletreballaria teletreballarien teletreballaries teletreballarà teletreballaràs teletreballaré teletreballaríem teletreballaríeu teletreballassen teletreballasses teletreballassin teletreballassis teletreballat teletreballats teletreballau teletreballava teletreballaven teletreballaves teletreballe teletreballem teletreballen teletreballes teletreballessen teletreballesses teletreballessin teletreballessis teletreballeu teletreballi teletreballin teletreballis teletreballo teletreballà teletreballàrem teletreballàreu teletreballàs teletreballàssem teletreballàsseu teletreballàssim teletreballàssiu teletreballàvem teletreballàveu teletreballés teletreballéssem teletreballésseu teletreballéssim teletreballéssiu teletreballí val v
teletrabalhar

televisar /te.ɫe.viˈzaɾ/ /te.ɫe.βiˈza/ /te.ɫe.βiˈzaɾ/ /tə.ɫə.viˈza/ /tə.ɫə.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept televisa televisada televisades televisam televisant televisar televisara televisaran televisarem televisaren televisares televisareu televisaria televisarien televisaries televisarà televisaràs televisaré televisaríem televisaríeu televisassen televisasses televisassin televisassis televisat televisats televisau televisava televisaven televisaves televise televisem televisen televises televisessen televisesses televisessin televisessis televiseu televisi televisin televisis televiso televisà televisàrem televisàreu televisàs televisàssem televisàsseu televisàssim televisàssiu televisàvem televisàveu televisés televiséssem televisésseu televiséssim televiséssiu televisí televís val v
televisar

televisiu /te.ɫe.viˈziw/ /te.ɫe.βiˈziw/ /tə.ɫə.viˈziw/ /tə.ɫə.βiˈziw/ adj masc
televisivo
Pertanyent o relatiu a la televisió.

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
televisão

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
televisor

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
telúrio

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telefone
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telègraf /teˈɫɛ.ɣɾaf/ /təˈɫɛ.ɣɾəf/ n masc
telégrafo
Dispositiu que permet transmetre missatges codificats a llarga distància.

temor /teˈmoɾ/ /təˈmo/ /təˈmor/ n
temor

temperament n masc
temperamento

temperar /tem.peˈɾa/ /tem.peˈɾaɾ/ /təm.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept temper tempera temperada temperades temperam temperant temperar temperara temperaran temperarem temperaren temperares temperareu temperaria temperarien temperaries temperarà temperaràs temperaré temperaríem temperaríeu temperassen temperasses temperassin temperassis temperat temperats temperau temperava temperaven temperaves tempere temperem temperen temperes temperessen temperesses temperessin temperessis tempereu temperi temperin temperis tempero temperà temperàrem temperàreu temperàs temperàssem temperàsseu temperàssim temperàssiu temperàvem temperàveu temperés temperéssem temperésseu temperéssim temperéssiu temperí val v
controlar
Modificar, suavitzar la força d'alguna cosa.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
temperatura

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
tempestade

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
têmpora

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
templo

templer /temˈpɫe/ /temˈpɫeɾ/ /təmˈpɫe/ adj masc
templário

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
temporada
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
temporário
Que dura una temporada.
temporal
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
temporariamente

temps n masc
tempo
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
tentação

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tempt tempta temptada temptades temptam temptant temptar temptara temptaran temptarem temptaren temptares temptareu temptaria temptarien temptaries temptarà temptaràs temptaré temptaríem temptaríeu temptassen temptasses temptassin temptassis temptat temptats temptau temptava temptaven temptaves tempte temptem tempten temptes temptessen temptesses temptessin temptessis tempteu tempti temptin temptis tempto temptà temptàrem temptàreu temptàs temptàssem temptàsseu temptàssim temptàssiu temptàvem temptàveu temptés temptéssem temptésseu temptéssim temptéssiu temptí val v
tentar
Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

temàtic /teˈma.tik/ /təˈma.tik/ adj masc
temático

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
tenca

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
tenda barraca
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
toldo
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendir /tenˈdi/ /tenˈdiɾ/ /tənˈdi/ bal n-occ occ sept tendeix tendeixen tendeixes tendeixi tendeixin tendeixis tendeixo tendesc tendesqui tendesquin tendesquis tendia tendida tendides tendien tendies tendiguem tendigueu tendim tendint tendir tendira tendiran tendirem tendiren tendires tendireu tendiria tendirien tendiries tendirà tendiràs tendiré tendiríem tendiríeu tendisc tendisca tendisquen tendisques tendissen tendisses tendissin tendissis tendit tendits tendiu tendix tendixen tendixes tendixo tendí tendíem tendíeu tendírem tendíreu tendís tendíssem tendísseu tendíssim tendíssiu val v
tender

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ tendra tendres adj masc
tenro macio
Tou, suau.
terno macio
Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ n fem
tendência
Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.

tendència central n fem
tendência central

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
tendão

tenebrós /te.neˈbɾos/ /tə.nəˈβɾos/ adj masc
tenebroso

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ L'imperatiu «teniu» s'usa quan no hi ha un complement explícit. L'imperatiu «té» alg bal d'àmbit general occ s'usa sense pronoms febles. ten tenc tendran tendrem tendreu tendria tendrien tendries tendrà tendràs tendré tendríem tendríeu tenen tenguda tengudes tenguem tengueren tengueres tenguessin tenguessis tengueu tengui tenguin tenguis tengut tenguts tengué tenguérem tenguéreu tengués tenguéssim tenguéssiu tenguí tenia tenien tenies tenim tenint tenir teniu tens teníem teníeu tin tinc tindran tindrem tindreu tindria tindrien tindries tindrà tindràs tindré tindríem tindríeu tinga tinguda tingudes tinguem tinguen tinguera tingueren tingueres tingues tinguessen tinguesses tinguessin tinguessis tingueu tingui tinguin tinguis tingut tinguts tingué tinguérem tinguéreu tingués tinguéssem tinguésseu tinguéssim tinguéssiu tinguí té val v
ter
Expressar pertinença o possessió.

tenir lloc /teˌniˈʎɔk/ v
acontecer

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
tenesso

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
ténis tênis

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ adj masc
tenso
Sotmès a tensió.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
tentáculo

tentinejar /ten.ti.neˈd͡ʒa/ /ten.ti.neˈd͡ʒaɾ/ /tən.ti.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tentinege tentinegem tentinegen tentineges tentinegessen tentinegesses tentinegessin tentinegessis tentinegeu tentinegi tentinegin tentinegis tentinegés tentinegéssem tentinegésseu tentinegéssim tentinegéssiu tentinegí tentineig tentineja tentinejada tentinejades tentinejam tentinejant tentinejar tentinejara tentinejaran tentinejarem tentinejaren tentinejares tentinejareu tentinejaria tentinejarien tentinejaries tentinejarà tentinejaràs tentinejaré tentinejaríem tentinejaríeu tentinejassen tentinejasses tentinejassin tentinejassis tentinejat tentinejats tentinejau tentinejava tentinejaven tentinejaves tentinejo tentinejà tentinejàrem tentinejàreu tentinejàs tentinejàssem tentinejàsseu tentinejàssim tentinejàssiu tentinejàvem tentinejàveu val v
cambalear

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ alg bal n-occ occ sept tenyeix tenyeixen tenyeixes tenyeixi tenyeixin tenyeixis tenyeixo tenyesc tenyesqui tenyesquin tenyesquis tenyia tenyida tenyides tenyien tenyies tenyiguem tenyigueu tenyim tenyint tenyir tenyira tenyiran tenyirem tenyiren tenyires tenyireu tenyiria tenyirien tenyiries tenyirà tenyiràs tenyiré tenyiríem tenyiríeu tenyisc tenyisca tenyisquen tenyisques tenyissen tenyisses tenyissin tenyissis tenyit tenyits tenyiu tenyix tenyixen tenyixes tenyixo tenyí tenyíem tenyíeu tenyírem tenyíreu tenyís tenyíssem tenyísseu tenyíssim tenyíssiu tiny tinya tinyen tinyes tinyi tinyin tinyis tinys val v
tingir
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.
(pintura) Rebaixar o apagar un color amb un altre de més fosc.
Donar un altre color, visió o aparença a les coses, desmentint-les.
Tacar alguna cosa, particularment amb sang.

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teologia

teològicament /te.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /te.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /te.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /tə.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /tə.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
teologicamente

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
teorema

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
teoria
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria del caos n fem
teoria do caos

teoritzar /te.o.ɾiˈd͡za/ /te.o.ɾiˈzaɾ/ /tə.u.ɾidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept teoritz teoritza teoritzada teoritzades teoritzam teoritzant teoritzar teoritzara teoritzaran teoritzarem teoritzaren teoritzares teoritzareu teoritzaria teoritzarien teoritzaries teoritzarà teoritzaràs teoritzaré teoritzaríem teoritzaríeu teoritzassen teoritzasses teoritzassin teoritzassis teoritzat teoritzats teoritzau teoritzava teoritzaven teoritzaves teoritze teoritzem teoritzen teoritzes teoritzessen teoritzesses teoritzessin teoritzessis teoritzeu teoritzi teoritzin teoritzis teoritzo teoritzà teoritzàrem teoritzàreu teoritzàs teoritzàssem teoritzàsseu teoritzàssim teoritzàssiu teoritzàvem teoritzàveu teoritzés teoritzéssem teoritzésseu teoritzéssim teoritzéssiu teoritzí val v
teorizar

terapeuta n neut
terapeuta

terbi n masc
térbio

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
terceiro terço

tercera persona n fem
terceira pessoa

terme /ˈteɾ.me/ n masc
termo
Fi, termini.
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.
fronteira
Límit d'un territori.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
terminologia

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
termodinâmico

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
termodinâmica

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
termosfera

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
termômetro

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
termostato
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
terra
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Superfície del planeta no coberta per aigua.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n masc
solo
Superfície inferior d'una construcció, sobre la qual es camina.

terracota /ˌtɛ.raˈkɔ.ta/ /ˌtɛ.raˈkɔ.tɔ/ /ˌtɛ.rəˈkɔ.tə/ n fem
terracota

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
terrado

terrat /teˈrat/ /təˈrat/ n masc
terraço

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
terramoto terremoto

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
terreno

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
terrestre

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
terrível

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
ceramista

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
território

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
territorial

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
terror

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terrorismo

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
terrorista

terròs /teˈrɔs/ /təˈrɔs/ n masc
torrão
Grup compactat de terra.
Ració de sucre compactada en forma de cub.

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
terapia

tesar /teˈza/ /teˈzaɾ/ /təˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tes tesa tesada tesades tesam tesant tesar tesara tesaran tesarem tesaren tesares tesareu tesaria tesarien tesaries tesarà tesaràs tesaré tesaríem tesaríeu tesassen tesasses tesassin tesassis tesat tesats tesau tesava tesaven tesaves tese tesem tesen teses tesessen tesesses tesessin tesessis teseu tesi tesin tesis teso tesà tesàrem tesàreu tesàs tesàssem tesàsseu tesàssim tesàssiu tesàvem tesàveu tesés teséssem tesésseu teséssim teséssiu tesí val v
entesar
Posar tesa una cosa.

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
tese

test /ˈtest/ n masc
teste
Prova, assaig, experiment.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
testamento

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
testículo

testicular /tes.ti.kuˈɫaɾ/ /təs.ti.kuˈɫar/ adj
testicular

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
testemunha

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept testimonia testimoniada testimoniades testimoniam testimoniant testimoniar testimoniara testimoniaran testimoniarem testimoniaren testimoniares testimoniareu testimoniaria testimoniarien testimoniaries testimoniarà testimoniaràs testimoniaré testimoniaríem testimoniaríeu testimoniassen testimoniasses testimoniassin testimoniassis testimoniat testimoniats testimoniau testimoniava testimoniaven testimoniaves testimonie testimoniem testimonien testimonies testimoniessen testimoniesses testimoniessin testimoniessis testimonieu testimonii testimonio testimonià testimoniàrem testimoniàreu testimoniàs testimoniàssem testimoniàsseu testimoniàssim testimoniàssiu testimoniàvem testimoniàveu testimoniés testimoniéssem testimoniésseu testimoniéssim testimoniéssiu testimonií testimoniï testimoniïn testimoniïs val v
atestar
Manifestar alguna cosa amb proves.

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
testosterona

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
chupeta

tetraplegia /te.tɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /te.tɾa.pɫeˈʒi.a/ /tə.tɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
tetraplegia

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
telha
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
telhado

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
texto

texà /təkˈsa/ adj masc
texano
Relatiu o pertanyent a Texas.

texà /təkˈsa/ n masc
texano
Persona que habita o és originària de Texas.

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
teórico
Relatiu o pertanyent a la teoria.

teúrgia /teˈuɾ.d͡ʒi.a/ /təˈur.ʒi.ə/ n fem
teurgia

theta /ˈte.ta/ /ˈtɛ.tə/ /ˈθe.ta/ n fem
teta

tia /ˈti.a/ n fem
tia

tia valenciana n fem
tia segunda

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
tibetano
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
tibetano
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tifus /ˈti.fus/ n masc
tifo

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tigre

tigressa /tiˈɣɾə.sə/ /tiˈɣɾɛ.sə/ n fem
tigresa
Femella del tigre.
(col·loquial) Dona provocativa i activa sexualment.

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
caule

tiktok /tikˈtɔk/ n masc
tiktok

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
tímpano

timbalejar /tim.ba.leˈd͡ʒaɾ/ /tim.ba.leˈʒa/ /tim.bə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept timbalege timbalegem timbalegen timbaleges timbalegessen timbalegesses timbalegessin timbalegessis timbalegeu timbalegi timbalegin timbalegis timbalegés timbalegéssem timbalegésseu timbalegéssim timbalegéssiu timbalegí timbaleig timbaleja timbalejada timbalejades timbalejam timbalejant timbalejar timbalejara timbalejaran timbalejarem timbalejaren timbalejares timbalejareu timbalejaria timbalejarien timbalejaries timbalejarà timbalejaràs timbalejaré timbalejaríem timbalejaríeu timbalejassen timbalejasses timbalejassin timbalejassis timbalejat timbalejats timbalejau timbalejava timbalejaven timbalejaves timbalejo timbalejà timbalejàrem timbalejàreu timbalejàs timbalejàssem timbalejàsseu timbalejàssim timbalejàssiu timbalejàvem timbalejàveu val v
timbalejar

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
timbre
(heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.
campainha
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
timidez

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
timoneiro
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
tímpano
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

timó /tiˈmo/ n masc
leme

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
tenente
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
tinta

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
tinteiro

tinya /ˈti.ɲa/ /ˈti.ɲə/ n fem
tinha
Infecció per fongs de la pell que afecta a la pell amb escates i crostes.

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
teorba

tirabec /ti.ɾaˈbek/ /ti.ɾəˈβek/ n masc
ervilha de quebrar

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
tirania

tiranitzar /ti.ɾa.niˈd͡za/ /ti.ɾa.niˈzaɾ/ /ti.ɾə.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tiranitz tiranitza tiranitzada tiranitzades tiranitzam tiranitzant tiranitzar tiranitzara tiranitzaran tiranitzarem tiranitzaren tiranitzares tiranitzareu tiranitzaria tiranitzarien tiranitzaries tiranitzarà tiranitzaràs tiranitzaré tiranitzaríem tiranitzaríeu tiranitzassen tiranitzasses tiranitzassin tiranitzassis tiranitzat tiranitzats tiranitzau tiranitzava tiranitzaven tiranitzaves tiranitze tiranitzem tiranitzen tiranitzes tiranitzessen tiranitzesses tiranitzessin tiranitzessis tiranitzeu tiranitzi tiranitzin tiranitzis tiranitzo tiranitzà tiranitzàrem tiranitzàreu tiranitzàs tiranitzàssem tiranitzàsseu tiranitzàssim tiranitzàssiu tiranitzàvem tiranitzàveu tiranitzés tiranitzéssem tiranitzésseu tiranitzéssim tiranitzéssiu tiranitzí val v
tiranizar
Dominar, manar amb tirania.
Actuar de forma impositiva, com un tirà.

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tir tira tirada tirades tiram tirant tirar tirara tiraran tirarem tiraren tirares tirareu tiraria tirarien tiraries tirarà tiraràs tiraré tiraríem tiraríeu tirassen tirasses tirassin tirassis tirat tirats tirau tirava tiraven tiraves tire tirem tiren tires tiressen tiresses tiressin tiressis tireu tiri tirin tiris tiro tirà tiràrem tiràreu tiràs tiràssem tiràsseu tiràssim tiràssiu tiràvem tiràveu tirés tiréssem tirésseu tiréssim tiréssiu tirí val v
puxar
Fer força cap a si per portar algun pes.
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
tiroide

tirolès /ti.ɾoˈɫes/ /ti.ɾoˈɫəs/ /ti.ɾuˈɫɛs/ adj masc
tirolês
Relatiu o pertanyent al Tirol.

tirolès /ti.ɾoˈɫes/ /ti.ɾoˈɫəs/ /ti.ɾuˈɫɛs/ n masc
tirolês
Persona que habita o és originària del Tirol.

tiroïdal /ti.ɾo.iˈðaɫ/ /ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
tiroide

tirànicament /tiˌɾa.ni.kaˈmen/ /tiˌɾa.ni.kaˈment/ /tiˌɾa.ni.kəˈmen/ /tiˌɾa.ni.kəˈment/ adv
tiranicamente

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
tesoura
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
titânio

tità /tiˈta/ n masc
titã
Persona que destaca per la seva força física o la capacitat intel·lectual.

titànic /tiˈta.nik/ adj masc
titânico
(mitologia) Relatiu o pertanyent als titans, mites de dimensions enormes de l'antiga Grècia.
De gran envergadura, gegantí.

tmesi /ˈdmɛ.zi/ /ˈmɛ.zi/ n fem
tmese

to /ˈtɔ/ n masc
tom

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
escorregador escorrega

toc de queda n masc
toque de recolher

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
tocar
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.

tocar i parar n masc
apanhada

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ n fem
toga

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ adj masc
togolês
Relatiu o pertanyent a Togo.

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ n masc
togolês
Persona que habita o és originària de Togo.

tolerar /to.leˈɾa/ /to.leˈɾaɾ/ /tu.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toler tolera tolerada tolerades toleram tolerant tolerar tolerara toleraran tolerarem toleraren tolerares tolerareu toleraria tolerarien toleraries tolerarà toleraràs toleraré toleraríem toleraríeu tolerassen tolerasses tolerassin tolerassis tolerat tolerats tolerau tolerava toleraven toleraves tolere tolerem toleren toleres toleressen toleresses toleressin toleressis tolereu toleri tolerin toleris tolero tolerà toleràrem toleràreu toleràs toleràssem toleràsseu toleràssim toleràssiu toleràvem toleràveu tolerés toleréssem tolerésseu toleréssim toleréssiu tolerí val v
tolerar
Acceptar alguna cosa encara que no s'hi estigui d'acord.

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
tolerância

tom /ˈtom/ n masc
tomo tom

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
tumba túmulo

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
cambalhota

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
tomate

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
tonelada
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonificar /to.ni.fiˈka/ /to.ni.fiˈkaɾ/ /tu.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tonific tonifica tonificada tonificades tonificam tonificant tonificar tonificara tonificaran tonificarem tonificaren tonificares tonificareu tonificaria tonificarien tonificaries tonificarà tonificaràs tonificaré tonificaríem tonificaríeu tonificassen tonificasses tonificassin tonificassis tonificat tonificats tonificau tonificava tonificaven tonificaves tonifico tonificà tonificàrem tonificàreu tonificàs tonificàssem tonificàsseu tonificàssim tonificàssiu tonificàvem tonificàveu tonifique tonifiquem tonifiquen tonifiques tonifiquessen tonifiquesses tonifiquessin tonifiquessis tonifiqueu tonifiqui tonifiquin tonifiquis tonifiqués tonifiquéssem tonifiquésseu tonifiquéssim tonifiquéssiu tonifiquí val v
tonificar
Fer fort el cos d'una persona, dotar-lo d'energia.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
atum

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
topologia

toponímia /to.poˈni.mi.a/ /to.poˈni.mi.ə/ /tu.puˈni.mi.ə/ n fem
toponímia

tor /ˈtor/ n masc
toro

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
turfa

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
braço de ferro

tord /ˈtort/ n masc
tordo

tori n masc
tório

torinès /to.ɾiˈnəs/ /tu.ɾiˈnɛs/ adj masc
turinês
Relatiu o pertanyent a Torí.

torn /ˈtorn/ n masc
turno
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.
torno
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
retorno
Camí de retorn al punt de partida.
refrão
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornado ciclone

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[tornar-se]], [[tornar-s'hi]], [[tornar-se'n]] alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
voltar retornar
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
devolver
Donar al propietari una cosa rebuda.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
chave de fenda
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
torpedo
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torpedina torpedinada torpedinades torpedinam torpedinant torpedinar torpedinara torpedinaran torpedinarem torpedinaren torpedinares torpedinareu torpedinaria torpedinarien torpedinaries torpedinarà torpedinaràs torpedinaré torpedinaríem torpedinaríeu torpedinassen torpedinasses torpedinassin torpedinassis torpedinat torpedinats torpedinau torpedinava torpedinaven torpedinaves torpedine torpedinem torpedinen torpedines torpedinessen torpedinesses torpedinessin torpedinessis torpedineu torpedini torpedinin torpedinis torpedino torpedinà torpedinàrem torpedinàreu torpedinàs torpedinàssem torpedinàsseu torpedinàssim torpedinàssiu torpedinàvem torpedinàveu torpedinés torpedinéssem torpedinésseu torpedinéssim torpedinéssiu torpediní torpedín val v
torpedear

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
torrada
Llesca de pa torrat.

torrar /toˈra/ /tuˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torr torra torrada torrades torram torrant torrar torrara torraran torrarem torraren torrares torrareu torraria torrarien torraries torrarà torraràs torraré torraríem torraríeu torrassen torrasses torrassin torrassis torrat torrats torrau torrava torraven torraves torre torrem torren torres torressen torresses torressin torressis torreu torri torrin torris torro torrà torràrem torràreu torràs torràssem torràsseu torràssim torràssiu torràvem torràveu torrés torréssem torrésseu torréssim torréssiu torrí val v
torrar
Escalfar una cosa al foc, cremar-la superficialment, fins que prengui color.
(pronominal) Patir molta calor.

torre /ˈto.re/ n fem
torre
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

torrencial /to.ren.siˈaɫ/ /to.rən.siˈaɫ/ /tu.rən.siˈaɫ/ adj
torrencial

torró /toˈro/ /tuˈro/ n masc
torrão

tort /ˈtɔrt/ torta torts adj masc
torto
Desviat o torçat.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
tartaruga
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
tortura

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tortur tortura torturada torturades torturam torturant torturar torturara torturaran torturarem torturaren torturares torturareu torturaria torturarien torturaries torturarà torturaràs torturaré torturaríem torturaríeu torturassen torturasses torturassin torturassis torturat torturats torturau torturava torturaven torturaves torture torturem torturen tortures torturessen torturesses torturessin torturessis tortureu torturi torturin torturis torturo torturà torturàrem torturàreu torturàs torturàssem torturàsseu torturàssim torturàssiu torturàvem torturàveu torturés torturéssem torturésseu torturéssim torturéssiu torturí val v
torturar
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
tocha

toràcic /toˈɾa.sik/ /tuˈɾa.sik/ adj masc
torácico

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
tosse
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
coqueluche pertússis

tosc /ˈtosk/ n masc
tosco
Bloc dialectal meridional de l’albanès.

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ alg bal occ sept tossia tossida tossides tossien tossies tossiguem tossigueu tossim tossint tossir tossira tossiran tossirem tossiren tossires tossireu tossiria tossirien tossiries tossirà tossiràs tossiré tossiríem tossiríeu tossissen tossisses tossissin tossissis tossit tossits tossiu tossí tossíem tossíeu tossírem tossíreu tossís tossíssem tossísseu tossíssim tossíssiu tus tussa tussen tusses tussi tussin tussis tusso val v
tossir

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
teimoso
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ tota tots adj masc
todo
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ adv
tudo
enterament

tot /ˈtɔt/ pronoun
tudo
El conjunt de coses implicades.

totalitat /to.ta.ɫiˈtat/ /tu.tə.ɫiˈtat/ n fem
totalidade

totalment /toˌtaɫˈmen/ /toˌtaɫˈment/ /tuˌtaɫˈmen/ adv
totalmente

tothom /toˈtɔm/ /tuˈtɔm/ pronoun
toda a gente

totxo /ˈto.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃu/ n masc
tijolo
Maó gruixut.

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
mole
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
Adobe adobe

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
toalha de mesa

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
toalha

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
guardanapo

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
toxina

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ n masc
bacamarte
Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

trabujada /tɾa.βuˈd͡ʒa.ða/ /tɾə.βuˈʒa.ðə/ n fem
cambada

trabujar /tɾa.βuˈd͡ʒa/ /tɾa.βuˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.βuˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trabuge trabugem trabugen trabuges trabugessen trabugesses trabugessin trabugessis trabugeu trabugi trabugin trabugis trabugés trabugéssem trabugésseu trabugéssim trabugéssiu trabugí trabuig trabuja trabujada trabujades trabujam trabujant trabujar trabujara trabujaran trabujarem trabujaren trabujares trabujareu trabujaria trabujarien trabujaries trabujarà trabujaràs trabujaré trabujaríem trabujaríeu trabujassen trabujasses trabujassin trabujassis trabujat trabujats trabujau trabujava trabujaven trabujaves trabujo trabujà trabujàrem trabujàreu trabujàs trabujàssem trabujàsseu trabujàssim trabujàssiu trabujàvem trabujàveu val v
cambar

tractable /tɾakˈta.bɫe/ /tɾakˈta.βɫe/ /tɾakˈtab.bɫe/ /tɾəkˈta.βɫə/ /tɾəkˈtab.bɫə/ adj
manejável

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
tratamento

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tract tracta tractada tractades tractam tractant tractar tractara tractaran tractarem tractaren tractares tractareu tractaria tractarien tractaries tractarà tractaràs tractaré tractaríem tractaríeu tractassen tractasses tractassin tractassis tractat tractats tractau tractava tractaven tractaves tracte tractem tracten tractes tractessen tractesses tractessin tractessis tracteu tracti tractin tractis tracto tractà tractàrem tractàreu tractàs tractàssem tractàsseu tractàssim tractàssiu tractàvem tractàveu tractés tractéssem tractésseu tractéssim tractéssiu tractí val v
tratar
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
trator tractor

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
tradicional

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ adv
tradicionalmente

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
tradição
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
tradução
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
tradutor

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ bal n-occ occ sept tradueix tradueixen tradueixes tradueixi tradueixin tradueixis tradueixo traduesc traduesqui traduesquin traduesquis traduint traduir traduiran traduirem traduireu traduiria traduirien traduiries traduirà traduiràs traduiré traduiríem traduiríeu traduí traduíem traduíeu traduírem traduíreu traduís traduíssem traduísseu traduíssim traduíssiu traduïa traduïda traduïdes traduïen traduïes traduïguem traduïgueu traduïm traduïra traduïren traduïres traduïsc traduïsca traduïsquen traduïsques traduïssen traduïsses traduïssin traduïssis traduït traduïts traduïu traduïx traduïxen traduïxes traduïxo val v
traduzir verter

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
traduzível

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
traficante

tragicòmic /tɾa.d͡ʒiˈkɔ.mik/ /tɾa.ʒiˈkɔ.mik/ /tɾə.ʒiˈkɔ.mik/ adj masc
tragicómico

tragus /ˈtɾa.ɣus/ n masc
trago

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
tragédia

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ bal n-occ occ sept traeix traeixen traeixes traeixi traeixin traeixis traeixo traesc traesqui traesquin traesquis traint trair trairan trairem traireu trairia trairien trairies trairà trairàs trairé trairíem trairíeu traí traíem traíeu traírem traíreu traís traíssem traísseu traíssim traíssiu traïa traïda traïdes traïen traïes traïguem traïgueu traïm traïra traïren traïres traïsc traïsca traïsquen traïsques traïssen traïsses traïssin traïssis traït traïts traïu traïx traïxen traïxes traïxo val v
trair
Cometre traïció.

trajecte /tɾaˈd͡ʒɛk.te/ /tɾaˈʒɛk.te/ /tɾəˈʒek.tə/ /tɾəˈʒɛk.tə/ n masc
trajecto
Lloc previst per on s'ha de passar o per on s'ha passat per a fer un recorregut.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
trajetória

trajo /ˈtɾa.ʒo/ /ˈtɾa.ʒu/ n masc
trajo
Vestit especialment d’home, tern.

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
trama
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.
Maquinació secreta.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ bal occ sept tramesa trameses tramesos tramet trameta trametem trameten trametent trametera trameteren trameteres trametes trametessen trametesses trametessin trametessis trameteu trameti trametia trametien trameties trametin trametis trameto trametran trametre trametrem trametreu trametria trametrien trametries trametrà trametràs trametré trametríem trametríeu tramets trameté trametérem trametéreu trametés trametéssem trametésseu trametéssim trametéssiu trametí trametíem trametíeu tramès tramés val v
enviar

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
armadilha
Enginy destinat a caçar animals.

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
elétrico

tranquil·litat /tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ n fem
tranquilidade

tranquil·litzar /tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tranquil·litz tranquil·litza tranquil·litzada tranquil·litzades tranquil·litzam tranquil·litzant tranquil·litzar tranquil·litzara tranquil·litzaran tranquil·litzarem tranquil·litzaren tranquil·litzares tranquil·litzareu tranquil·litzaria tranquil·litzarien tranquil·litzaries tranquil·litzarà tranquil·litzaràs tranquil·litzaré tranquil·litzaríem tranquil·litzaríeu tranquil·litzassen tranquil·litzasses tranquil·litzassin tranquil·litzassis tranquil·litzat tranquil·litzats tranquil·litzau tranquil·litzava tranquil·litzaven tranquil·litzaves tranquil·litze tranquil·litzem tranquil·litzen tranquil·litzes tranquil·litzessen tranquil·litzesses tranquil·litzessin tranquil·litzessis tranquil·litzeu tranquil·litzi tranquil·litzin tranquil·litzis tranquil·litzo tranquil·litzà tranquil·litzàrem tranquil·litzàreu tranquil·litzàs tranquil·litzàssem tranquil·litzàsseu tranquil·litzàssim tranquil·litzàssiu tranquil·litzàvem tranquil·litzàveu tranquil·litzés tranquil·litzéssem tranquil·litzésseu tranquil·litzéssim tranquil·litzéssiu tranquil·litzí val v
tranquilizar

transbordar /tɾanz.boɾˈðaɾ/ /tɾanz.βorˈða/ /tɾanz.βoɾˈða/ /tɾənz.boɾˈða/ /tɾənz.burˈda/ /tɾənz.burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transbord transborda transbordada transbordades transbordam transbordant transbordar transbordara transbordaran transbordarem transbordaren transbordares transbordareu transbordaria transbordarien transbordaries transbordarà transbordaràs transbordaré transbordaríem transbordaríeu transbordassen transbordasses transbordassin transbordassis transbordat transbordats transbordau transbordava transbordaven transbordaves transborde transbordem transborden transbordes transbordessen transbordesses transbordessin transbordessis transbordeu transbordi transbordin transbordis transbordo transbordà transbordàrem transbordàreu transbordàs transbordàssem transbordàsseu transbordàssim transbordàssiu transbordàvem transbordàveu transbordés transbordéssem transbordésseu transbordéssim transbordéssiu transbordí val v
baldear

transcendir /tɾan.senˈdi/ /tɾan.senˈdiɾ/ /tɾən.sənˈdi/ bal n-occ occ sept transcendeix transcendeixen transcendeixes transcendeixi transcendeixin transcendeixis transcendeixo transcendesc transcendesqui transcendesquin transcendesquis transcendia transcendida transcendides transcendien transcendies transcendiguem transcendigueu transcendim transcendint transcendir transcendira transcendiran transcendirem transcendiren transcendires transcendireu transcendiria transcendirien transcendiries transcendirà transcendiràs transcendiré transcendiríem transcendiríeu transcendisc transcendisca transcendisquen transcendisques transcendissen transcendisses transcendissin transcendissis transcendit transcendits transcendiu transcendix transcendixen transcendixes transcendixo transcendí transcendíem transcendíeu transcendírem transcendíreu transcendís transcendíssem transcendísseu transcendíssim transcendíssiu val v
transcender
(transitiu) ultrapassar

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
transcrição

transcriure /tɾansˈkɾiw.ɾe/ /tɾənsˈkɾiw.ɾə/ bal occ transcric transcriga transcriguem transcriguen transcriguera transcrigueren transcrigueres transcrigues transcriguessen transcriguesses transcriguessin transcriguessis transcrigueu transcrigui transcriguin transcriguis transcrigué transcriguérem transcriguéreu transcrigués transcriguéssem transcriguésseu transcriguéssim transcriguéssiu transcriguí transcrit transcrita transcrites transcrits transcriu transcriuen transcriuran transcriure transcriurem transcriureu transcriuria transcriurien transcriuries transcriurà transcriuràs transcriuré transcriuríem transcriuríeu transcrius transcrivia transcrivien transcrivies transcrivim transcrivint transcriviren transcrivires transcrivissin transcrivissis transcriviu transcriví transcrivíem transcrivíeu transcrivírem transcrivíreu transcrivís transcrivíssim transcrivíssiu val v
transcrever

transfigurar /tɾans.fi.ɣuˈɾa/ /tɾans.fi.ɣuˈɾaɾ/ /tɾəns.fi.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transfigur transfigura transfigurada transfigurades transfiguram transfigurant transfigurar transfigurara transfiguraran transfigurarem transfiguraren transfigurares transfigurareu transfiguraria transfigurarien transfiguraries transfigurarà transfiguraràs transfiguraré transfiguraríem transfiguraríeu transfigurassen transfigurasses transfigurassin transfigurassis transfigurat transfigurats transfigurau transfigurava transfiguraven transfiguraves transfigure transfigurem transfiguren transfigures transfiguressen transfiguresses transfiguressin transfiguressis transfigureu transfiguri transfigurin transfiguris transfiguro transfigurà transfiguràrem transfiguràreu transfiguràs transfiguràssem transfiguràsseu transfiguràssim transfiguràssiu transfiguràvem transfiguràveu transfigurés transfiguréssem transfigurésseu transfiguréssim transfiguréssiu transfigurí val v
transfigurar

transformació n fem
transformação

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transform transforma transformada transformades transformam transformant transformar transformara transformaran transformarem transformaren transformares transformareu transformaria transformarien transformaries transformarà transformaràs transformaré transformaríem transformaríeu transformassen transformasses transformassin transformassis transformat transformats transformau transformava transformaven transformaves transforme transformem transformen transformes transformessen transformesses transformessin transformessis transformeu transformi transformin transformis transformo transformà transformàrem transformàreu transformàs transformàssem transformàsseu transformàssim transformàssiu transformàvem transformàveu transformés transforméssem transformésseu transforméssim transforméssiu transformí val v
transformar
Convertir una cosa en una altra de distinta forma.

transfòbia /tɾansˈfɔ.bi.a/ /tɾənsˈfɔ.βi.ə/ n fem
transfobia

transgredir /tɾanz.ɣɾeˈði/ /tɾanz.ɣɾeˈðiɾ/ /tɾənz.ɡɾəˈði/ bal n-occ occ sept transgredeix transgredeixen transgredeixes transgredeixi transgredeixin transgredeixis transgredeixo transgredesc transgredesqui transgredesquin transgredesquis transgredia transgredida transgredides transgredien transgredies transgrediguem transgredigueu transgredim transgredint transgredir transgredira transgrediran transgredirem transgrediren transgredires transgredireu transgrediria transgredirien transgrediries transgredirà transgrediràs transgrediré transgrediríem transgrediríeu transgredisc transgredisca transgredisquen transgredisques transgredissen transgredisses transgredissin transgredissis transgredit transgredits transgrediu transgredix transgredixen transgredixes transgredixo transgredí transgredíem transgredíeu transgredírem transgredíreu transgredís transgredíssem transgredísseu transgredíssim transgredíssiu val v
transgredir

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ transgènere adj
transgénero

transgènic /tɾanzˈd͡ʒɛ.nik/ /tɾənzˈʒɛ.nik/ adj masc
transgénico

transhumància /tɾanz.uˈman.si.a/ /tɾənz.uˈman.si.ə/ n masc
transumância

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ n masc
transístor

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
transitivo
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

translació n fem
translação

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
transliteração

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transliter translitera transliterada transliterades transliteram transliterant transliterar transliterara transliteraran transliterarem transliteraren transliterares transliterareu transliteraria transliterarien transliteraries transliterarà transliteraràs transliteraré transliteraríem transliteraríeu transliterassen transliterasses transliterassin transliterassis transliterat transliterats transliterau transliterava transliteraven transliteraves translitere transliterem transliteren transliteres transliteressen transliteresses transliteressin transliteressis translitereu transliteri transliterin transliteris translitero transliterà transliteràrem transliteràreu transliteràs transliteràssem transliteràsseu transliteràssim transliteràssiu transliteràvem transliteràveu transliterés transliteréssem transliterésseu transliteréssim transliteréssiu transliterí val v
transliterar

transmigrar /tɾanz.miˈɣɾa/ /tɾanz.miˈɣɾaɾ/ /tɾənz.miˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transmigr transmigra transmigrada transmigrades transmigram transmigrant transmigrar transmigrara transmigraran transmigrarem transmigraren transmigrares transmigrareu transmigraria transmigrarien transmigraries transmigrarà transmigraràs transmigraré transmigraríem transmigraríeu transmigrassen transmigrasses transmigrassin transmigrassis transmigrat transmigrats transmigrau transmigrava transmigraven transmigraves transmigre transmigrem transmigren transmigres transmigressen transmigresses transmigressin transmigressis transmigreu transmigri transmigrin transmigris transmigro transmigrà transmigràrem transmigràreu transmigràs transmigràssem transmigràsseu transmigràssim transmigràssiu transmigràvem transmigràveu transmigrés transmigréssem transmigrésseu transmigréssim transmigréssiu transmigrí val v
transmigrar
Passar un poble a establir-se a un altre país.
Passar les ànimes d’un cos a un altre, segons la doctrina pitagòrica.

transmissió /tɾanz.mi.siˈo/ /tɾənz.mi.siˈo/ n fem
caixa de câmbio

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
transparência
Qualitat de transparent.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
transporte

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transport transporta transportada transportades transportam transportant transportar transportara transportaran transportarem transportaren transportares transportareu transportaria transportarien transportaries transportarà transportaràs transportaré transportaríem transportaríeu transportassen transportasses transportassin transportassis transportat transportats transportau transportava transportaven transportaves transporte transportem transporten transportes transportessen transportesses transportessin transportessis transporteu transporti transportin transportis transporto transportà transportàrem transportàreu transportàs transportàssem transportàsseu transportàssim transportàssiu transportàvem transportàveu transportés transportéssem transportésseu transportéssim transportéssiu transportí val v
transportar
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transposar /tɾans.poˈza/ /tɾans.poˈzaɾ/ /tɾəns.poˈza/ /tɾəns.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transposa transposada transposades transposam transposant transposar transposara transposaran transposarem transposaren transposares transposareu transposaria transposarien transposaries transposarà transposaràs transposaré transposaríem transposaríeu transposassen transposasses transposassin transposassis transposat transposats transposau transposava transposaven transposaves transpose transposem transposen transposes transposessen transposesses transposessin transposessis transposeu transposi transposin transposis transposo transposà transposàrem transposàreu transposàs transposàssem transposàsseu transposàssim transposàssiu transposàvem transposàveu transposés transposéssem transposésseu transposéssim transposéssiu transposí transpòs val v
transpor

transsepte /tɾanˈsɛp.te/ n masc
transepto

transsexual /tɾan.sek.suˈaɫ/ /tɾən.sək.suˈaɫ/ adj
transexual

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
transexualidade

transsilvà /tɾan.siɫˈva/ /tɾan.siɫˈβa/ /tɾən.siɫˈva/ /tɾən.siɫˈβa/ adj masc
transilvano
Relatiu o pertanyent a Transsilvània.

transsilvà /tɾan.siɫˈva/ /tɾan.siɫˈβa/ /tɾən.siɫˈva/ /tɾən.siɫˈβa/ n masc
transilvano
Persona que habita o és originària de Transsilvània.

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ adj
transversal
Que travessa d'un costat a un altre.

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ n fem
alçapão

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
trapézio

trapezoide /tɾa.peˈzɔj.ðe/ /tɾə.pəˈzɔj.ðə/ n masc
trapezoide

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasllad trasllada traslladada traslladades traslladam traslladant traslladar traslladara traslladaran traslladarem traslladaren traslladares traslladareu traslladaria traslladarien traslladaries traslladarà traslladaràs traslladaré traslladaríem traslladaríeu traslladassen traslladasses traslladassin traslladassis traslladat traslladats traslladau traslladava traslladaven traslladaves trasllade traslladem traslladen trasllades traslladessen traslladesses traslladessin traslladessis traslladeu traslladi traslladin traslladis trasllado traslladà traslladàrem traslladàreu traslladàs traslladàssem traslladàsseu traslladàssim traslladàssiu traslladàvem traslladàveu traslladés traslladéssem traslladésseu traslladéssim traslladéssiu traslladí val v
transferir

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasplant trasplanta trasplantada trasplantades trasplantam trasplantant trasplantar trasplantara trasplantaran trasplantarem trasplantaren trasplantares trasplantareu trasplantaria trasplantarien trasplantaries trasplantarà trasplantaràs trasplantaré trasplantaríem trasplantaríeu trasplantassen trasplantasses trasplantassin trasplantassis trasplantat trasplantats trasplantau trasplantava trasplantaven trasplantaves trasplante trasplantem trasplanten trasplantes trasplantessen trasplantesses trasplantessin trasplantessis trasplanteu trasplanti trasplantin trasplantis trasplanto trasplantà trasplantàrem trasplantàreu trasplantàs trasplantàssem trasplantàsseu trasplantàssim trasplantàssiu trasplantàvem trasplantàveu trasplantés trasplantéssem trasplantésseu trasplantéssim trasplantéssiu trasplantí val v
transplantar
Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
(medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
transtorno distúrbio

trastorn antisocial de la personalitat n masc
transtorno de personalidade antissocial

trastorn de la personalitat n masc
transtorno de personalidade

trau /tɾaw/ n masc
casa
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

traumatitzar /tɾaw.ma.tiˈd͡za/ /tɾaw.ma.tiˈza/ /tɾaw.ma.tiˈzaɾ/ /tɾəw.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traumatitz traumatitza traumatitzada traumatitzades traumatitzam traumatitzant traumatitzar traumatitzara traumatitzaran traumatitzarem traumatitzaren traumatitzares traumatitzareu traumatitzaria traumatitzarien traumatitzaries traumatitzarà traumatitzaràs traumatitzaré traumatitzaríem traumatitzaríeu traumatitzassen traumatitzasses traumatitzassin traumatitzassis traumatitzat traumatitzats traumatitzau traumatitzava traumatitzaven traumatitzaves traumatitze traumatitzem traumatitzen traumatitzes traumatitzessen traumatitzesses traumatitzessin traumatitzessis traumatitzeu traumatitzi traumatitzin traumatitzis traumatitzo traumatitzà traumatitzàrem traumatitzàreu traumatitzàs traumatitzàssem traumatitzàsseu traumatitzàssim traumatitzàssiu traumatitzàvem traumatitzàveu traumatitzés traumatitzéssem traumatitzésseu traumatitzéssim traumatitzéssiu traumatitzí val v
traumatizar

travesser n masc
barra
(esports de pilota) Barra horitzontal d'una porteria que uneix els dos pals de la porteria pels extrems superiors.
(rugbi, futbol americà) Barra horitzontal d'uns pals que uneix les dues barres verticals a una altura d'uns 3 m.

travessia /tɾa.veˈsi.a/ /tɾa.βeˈsi.a/ /tɾə.vəˈsi.ə/ /tɾə.βəˈsi.ə/ n fem
travessia
Viatge per mar o per riu.

traveta /tɾaˈve.ta/ /tɾaˈβe.ta/ /tɾəˈvə.tə/ /tɾəˈvɛ.tə/ /tɾəˈβɛ.tə/ n fem
rasteira
(esports de pilota) Falta consistent a posar una cama o l'estic encreuat amb la cama d'un adversari amb l'objectiu de fer-lo caure.

traç /ˈtɾas/ n masc
traço

traçar /tɾaˈsa/ /tɾaˈsaɾ/ /tɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trace tracem tracen traces tracessen tracesses tracessin tracessis traceu traci tracin tracis tracés tracéssem tracésseu tracéssim tracéssiu trací traç traça traçada traçades traçam traçant traçar traçara traçaran traçarem traçaren traçares traçareu traçaria traçarien traçaries traçarà traçaràs traçaré traçaríem traçaríeu traçassen traçasses traçassin traçassis traçat traçats traçau traçava traçaven traçaves traço traçà traçàrem traçàreu traçàs traçàssem traçàsseu traçàssim traçàssiu traçàvem traçàveu val v
traçar

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
traição

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
traidor

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
trabalho
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
trabalhador
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept treball treballa treballada treballades treballam treballant treballar treballara treballaran treballarem treballaren treballares treballareu treballaria treballarien treballaries treballarà treballaràs treballaré treballaríem treballaríeu treballassen treballasses treballassin treballassis treballat treballats treballau treballava treballaven treballaves treballe treballem treballen treballes treballessen treballesses treballessin treballessis treballeu treballi treballin treballis treballo treballà treballàrem treballàreu treballàs treballàssem treballàsseu treballàssim treballàssiu treballàvem treballàveu treballés treballéssem treballésseu treballéssim treballéssiu treballí val v
trabalhar

tremend /tɾeˈmen/ /tɾeˈment/ /tɾəˈmen/ /tɾəˈment/ adj masc
formidável

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tremol tremola tremolada tremolades tremolam tremolant tremolar tremolara tremolaran tremolarem tremolaren tremolares tremolareu tremolaria tremolarien tremolaries tremolarà tremolaràs tremolaré tremolaríem tremolaríeu tremolassen tremolasses tremolassin tremolassis tremolat tremolats tremolau tremolava tremolaven tremolaves tremole tremolem tremolen tremoles tremolessen tremolesses tremolessin tremolessis tremoleu tremoli tremolin tremolis tremolo tremolà tremolàrem tremolàreu tremolàs tremolàssem tremolàsseu tremolàssim tremolàssiu tremolàvem tremolàveu tremolés tremoléssem tremolésseu tremoléssim tremoléssiu tremolí val v
tremer

tremolor /tɾe.moˈɫo/ /tɾe.moˈɫoɾ/ /tɾə.moˈɫo/ /tɾə.muˈɫo/ n
tremor
Moviment vibratori involuntari d'un ésser viu, generalment causat pel fred o per emocions com la por i la ira.

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ n fem
pau duro
(col·loquial) Estat del penis en erecció.

trempera matinera n fem
tesão de mijo

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
trem comboio

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
trança
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trenar /tɾeˈna/ /tɾeˈnaɾ/ /tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tren trena trenada trenades trenam trenant trenar trenara trenaran trenarem trenaren trenares trenareu trenaria trenarien trenaries trenarà trenaràs trenaré trenaríem trenaríeu trenassen trenasses trenassin trenassis trenat trenats trenau trenava trenaven trenaves trene trenem trenen trenes trenessen trenesses trenessin trenessis treneu treni trenin trenis treno trenà trenàrem trenàreu trenàs trenàssem trenàsseu trenàssim trenàssiu trenàvem trenàveu trenés trenéssem trenésseu trenéssim trenéssiu trení val v
trançar
Fer trenes.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
enigma
Joc de pensar amb una solució no òbvia.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trenc trenca trencada trencades trencam trencant trencar trencara trencaran trencarem trencaren trencares trencareu trencaria trencarien trencaries trencarà trencaràs trencaré trencaríem trencaríeu trencassen trencasses trencassin trencassis trencat trencats trencau trencava trencaven trencaves trenco trencà trencàrem trencàreu trencàs trencàssem trencàsseu trencàssim trencàssiu trencàvem trencàveu trenque trenquem trenquen trenques trenquessen trenquesses trenquessin trenquessis trenqueu trenqui trenquin trenquis trenqués trenquéssem trenquésseu trenquéssim trenquéssiu trenquí val v
quebrar
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ n masc
trinta
(tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
trinta

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ number
trinta

trenta-cinquè /ˌtɾen.ta.siŋˈke/ /ˌtɾən.tə.siŋˈkə/ /ˌtɾɛn.tə.siŋˈkɛ/ number
trigésimo-quinto

trenta-dos /ˌtɾen.taˈðos/ /ˌtɾən.təˈðos/ /ˌtɾɛn.təˈðos/ number
trinta

trenta-dosè /ˌtɾen.ta.ðoˈze/ /ˌtɾən.tə.ðoˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.ðuˈzɛ/ number
trigésimo-segundo

trenta-dues /ˌtɾen.taˈðu.es/ /ˌtɾən.təˈðu.əs/ /ˌtɾɛn.təˈðu.əs/ number
trinta
Forma femenina de trenta-dos.

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ number
trinta

trenta-novè /ˌtɾen.ta.noˈve/ /ˌtɾen.ta.noˈβe/ /ˌtɾən.tə.noˈvə/ /ˌtɾɛn.tə.nuˈvɛ/ /ˌtɾɛn.tə.nuˈβɛ/ number
trigésimo-nono

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ number
trinta

trenta-quatrè /ˌtɾen.ta.kwaˈtɾe/ /ˌtɾən.tə.kwəˈtɾə/ /ˌtɾɛn.tə.kwəˈtɾɛ/ number
trigésimo-quarto

trenta-set /ˌtɾen.taˈsɛt/ /ˌtɾən.təˈsɛt/ /ˌtɾɛn.təˈsɛt/ number
trinta

trenta-setè /ˌtɾen.ta.seˈte/ /ˌtɾən.tə.səˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.səˈtɛ/ number
trigésimo-sétimo

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
trinta

trenta-sisè /ˌtɾen.ta.siˈze/ /ˌtɾən.tə.siˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.siˈzɛ/ number
trigésimo-sexto

trenta-tres /ˌtɾen.taˈtɾes/ /ˌtɾən.təˈtɾes/ /ˌtɾɛn.təˈtɾes/ number
trinta

trenta-tresè /ˌtɾen.ta.tɾeˈze/ /ˌtɾən.tə.tɾəˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.tɾəˈzɛ/ number
trigésimo-terceiro

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ number
trinta

trenta-una /ˌtɾen.taˈu.na/ /ˌtɾən.təˈu.nə/ /ˌtɾɛn.təˈu.nə/ number
trinta
Forma femenina de trenta-un.

trenta-unè /ˌtɾen.ta.uˈne/ /ˌtɾən.tə.uˈnə/ /ˌtɾɛn.tə.uˈnɛ/ number
trigésimo-primeiro

trenta-vuit /ˌtɾen.taˈvujt/ /ˌtɾen.taˈβujt/ /ˌtɾən.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈβujt/ number
trinta

trenta-vuitè /ˌtɾen.ta.vujˈte/ /ˌtɾen.ta.βujˈte/ /ˌtɾen.ta.βwiˈte/ /ˌtɾən.tə.vujˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.vujˈtɛ/ /ˌtɾɛn.tə.βujˈtɛ/ number
trigésimo-oitavo

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
trigésimo

trepanar /tɾe.paˈna/ /tɾe.paˈnaɾ/ /tɾə.pəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trepan trepana trepanada trepanades trepanam trepanant trepanar trepanara trepanaran trepanarem trepanaren trepanares trepanareu trepanaria trepanarien trepanaries trepanarà trepanaràs trepanaré trepanaríem trepanaríeu trepanassen trepanasses trepanassin trepanassis trepanat trepanats trepanau trepanava trepanaven trepanaves trepane trepanem trepanen trepanes trepanessen trepanesses trepanessin trepanessis trepaneu trepani trepanin trepanis trepano trepanà trepanàrem trepanàreu trepanàs trepanàssem trepanàsseu trepanàssim trepanàssiu trepanàvem trepanàveu trepanés trepanéssem trepanésseu trepanéssim trepanéssiu trepaní val v
trepanar

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
berbequim broca

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
três

tres-centes /ˌtɾeˈsen.tes/ /ˌtɾəˈsen.təs/ /ˌtɾɛˈsen.təs/ number
trezentas
Forma femenina de tres-cents.

tres-cents /ˌtɾeˈsens/ /ˌtɾəˈsens/ /ˌtɾɛˈsens/ number
trezentos

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
tesouro
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
tesoureiro

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
tesouraria

trespeus /ˌtɾesˈpɛws/ /ˌtɾəsˈpɛws/ /ˌtɾɛsˈpɛws/ n masc
tripé
Cèrcol de ferro amb tres peus que serveix de suport per a posar atuells de cuina al foc.

tret /ˈtret/ n masc
disparo
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
a menos que
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
treze

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
décimo-terceiro

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ bal tragueren tragueres traguessen traguesses traguessin traguessis tragué traguérem traguéreu tragués traguéssem traguésseu traguéssim traguéssiu traguí traiem traient traieu trauran traurem traureu trauria traurien trauries traurà trauràs trauré trauríem trauríeu trec trega treguem treguen tregues tregueu tregui treguin treguis treia treien treies treim treis tret treta tretes trets treu treuen treure treus trèiem trèieu v
tirar
Fer sortir una cosa del lloc on és.

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
trégua
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
escolha

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
triângulo
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Defensa de zona pròpia d'un equip en inferioritat numèrica per l'expulsió de jugadors, consistent a situar els tres jugadors de camp en els angles respectius d'un triangle imaginari, de manera que hi ha un davanter i dos defensors.
triângulo ferrinhos
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.

triangulació n fem
triangulação

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tria triada triades triam triant triar triara triaran triarem triaren triares triareu triaria triarien triaries triarà triaràs triaré triaríem triaríeu triassen triasses triassin triassis triat triats triau triava triaven triaves trie triem trien tries triessen triesses triessin triessis trieu trii trio trià triàrem triàreu triàs triàssem triàsseu triàssim triàssiu triàvem triàveu triés triéssem triésseu triéssim triéssiu trií triï triïn triïs val v
escolher
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

triatló n masc
triatlo

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
tribo

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
tribuna

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
tribunal

tribut /tɾiˈβut/ n masc
tributo

tribú /tɾiˈβu/ n masc
tribuno

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
tridente

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
tridimensional

triella /tɾiˈe.ʎa/ /tɾiˈə.ʎə/ /tɾiˈɛ.ʎə/ n fem
trisal

trilió /tɾi.ɫiˈo/ number masc
quintilhão
(cardinal) Milió de bilions.

trillar /tɾiˈʎa/ /tɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trill trilla trillada trillades trillam trillant trillar trillara trillaran trillarem trillaren trillares trillareu trillaria trillarien trillaries trillarà trillaràs trillaré trillaríem trillaríeu trillassen trillasses trillassin trillassis trillat trillats trillau trillava trillaven trillaves trille trillem trillen trilles trillessen trillesses trillessin trillessis trilleu trilli trillin trillis trillo trillà trillàrem trillàreu trillàs trillàssem trillàsseu trillàssim trillàssiu trillàvem trillàveu trillés trilléssem trillésseu trilléssim trilléssiu trillí val v
debulhar

trimestralment /tɾi.mesˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.mesˌtɾaɫˈment/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈment/ adv
trimestralmente

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
trimestre

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
trenó

trinquet /tɾiŋˈket/ /tɾiŋˈkɛt/ n masc
mastro da proa
En embarcacions amb més d'un pal sense considerar el bauprès ni altre que pugui partir del bauprès, arbre i pal més proper a proa sempre que aquest no sigui el més alt de l'embarcació.

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
fosso

triple n masc
triplo
(bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept triplic triplica triplicada triplicades triplicam triplicant triplicar triplicara triplicaran triplicarem triplicaren triplicares triplicareu triplicaria triplicarien triplicaries triplicarà triplicaràs triplicaré triplicaríem triplicaríeu triplicassen triplicasses triplicassin triplicassis triplicat triplicats triplicau triplicava triplicaven triplicaves triplico triplicà triplicàrem triplicàreu triplicàs triplicàssem triplicàsseu triplicàssim triplicàssiu triplicàvem triplicàveu triplique tripliquem tripliquen tripliques tripliquessen tripliquesses tripliquessin tripliquessis tripliqueu tripliqui tripliquin tripliquis tripliqués tripliquéssem tripliquésseu tripliquéssim tripliquéssiu tripliquí val v
triplicar

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
tripulação
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

tripulant /tɾi.puˈɫan/ /tɾi.puˈɫant/ n neut
tripulante
Membre d'una tripulació.

trisecar /tɾi.seˈka/ /tɾi.seˈkaɾ/ /tɾi.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trisec triseca trisecada trisecades trisecam trisecant trisecar trisecara trisecaran trisecarem trisecaren trisecares trisecareu trisecaria trisecarien trisecaries trisecarà trisecaràs trisecaré trisecaríem trisecaríeu trisecassen trisecasses trisecassin trisecassis trisecat trisecats trisecau trisecava trisecaven trisecaves triseco trisecà trisecàrem trisecàreu trisecàs trisecàssem trisecàsseu trisecàssim trisecàssiu trisecàvem trisecàveu triseque trisequem trisequen triseques trisequessen trisequesses trisequessin trisequessis trisequeu trisequi trisequin trisequis trisequés trisequéssem trisequésseu trisequéssim trisequéssiu trisequí val v
trissecar

trist /ˈtɾist/ adj
triste
Que no té alegria.

tristament /ˌtɾis.taˈmen/ /ˌtɾis.taˈment/ /ˌtɾis.təˈmen/ /ˌtɾis.təˈment/ adv
tristemente

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
tristeza

tristíssim /tɾisˈti.sim/ adj masc
tristíssimo

triturar /tɾi.tuˈɾa/ /tɾi.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tritur tritura triturada triturades trituram triturant triturar triturara trituraran triturarem trituraren triturares triturareu trituraria triturarien trituraries triturarà trituraràs trituraré trituraríem trituraríeu triturassen triturasses triturassin triturassis triturat triturats triturau triturava trituraven trituraves triture triturem trituren tritures trituressen trituresses trituressin trituressis tritureu trituri triturin trituris trituro triturà trituràrem trituràreu trituràs trituràssem trituràsseu trituràssim trituràssiu trituràvem trituràveu triturés trituréssem triturésseu trituréssim trituréssiu triturí val v
triturar

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ adj
trivial

trivialitzar /tɾi.vi.a.ɫiˈzaɾ/ /tɾi.vi.ə.ɫiˈd͡za/ /tɾi.βi.a.ɫiˈd͡za/ /tɾi.βi.a.ɫiˈza/ /tɾi.βi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trivialitz trivialitza trivialitzada trivialitzades trivialitzam trivialitzant trivialitzar trivialitzara trivialitzaran trivialitzarem trivialitzaren trivialitzares trivialitzareu trivialitzaria trivialitzarien trivialitzaries trivialitzarà trivialitzaràs trivialitzaré trivialitzaríem trivialitzaríeu trivialitzassen trivialitzasses trivialitzassin trivialitzassis trivialitzat trivialitzats trivialitzau trivialitzava trivialitzaven trivialitzaves trivialitze trivialitzem trivialitzen trivialitzes trivialitzessen trivialitzesses trivialitzessin trivialitzessis trivialitzeu trivialitzi trivialitzin trivialitzis trivialitzo trivialitzà trivialitzàrem trivialitzàreu trivialitzàs trivialitzàssem trivialitzàsseu trivialitzàssim trivialitzàssiu trivialitzàvem trivialitzàveu trivialitzés trivialitzéssem trivialitzésseu trivialitzéssim trivialitzéssiu trivialitzí val v
trivializar

tro /ˈtɾo/ n masc
trovão ribombo
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

troba /ˈtɾɔ.βa/ /ˈtɾɔ.βə/ n fem
achado

trobada /tɾoˈβa.ða/ /tɾuˈβa.ðə/ n fem
encontro inesperado

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
trovador
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

trobadoresc /tɾo.ba.ðoˈɾesk/ /tɾo.bə.ðoˈɾəsk/ /tɾu.bə.ðuˈɾɛsk/ /tɾu.βə.ðuˈɾɛsk/ adj masc
trovadoresco

troballa /tɾoˈba.ʎa/ /tɾoˈba.ʎə/ /tɾuˈba.jə/ n fem
achado

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trob troba trobada trobades trobam trobant trobar trobara trobaran trobarem trobaren trobares trobareu trobaria trobarien trobaries trobarà trobaràs trobaré trobaríem trobaríeu trobassen trobasses trobassin trobassis trobat trobats trobau trobava trobaven trobaves trobe trobem troben trobes trobessen trobesses trobessin trobessis trobeu trobi trobin trobis trobo trobà trobàrem trobàreu trobàs trobàssem trobàsseu trobàssim trobàssiu trobàvem trobàveu trobés trobéssem trobésseu trobéssim trobéssiu trobí val v
encontrar achar
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
trovar
Compondre en l'art dels trobadors.
encontrar
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
meada

trocànter /tɾoˈkan.teɾ/ /tɾoˈkan.təɾ/ /tɾuˈkan.tər/ n masc
trocanter

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
troféu

troglodita /tɾo.ɣɫoˈði.ta/ /tɾo.ɣɫoˈði.tə/ /tɾu.ɣɫuˈði.tə/ adj
troglodita
Que viu en una caverna o cova.

troica /ˈtɾɔj.ka/ /ˈtɾɔj.kɔ/ /ˈtɾɔj.kə/ n fem
troika

troià /tɾoˈja/ /tɾuˈja/ adj masc
troiano

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
trol
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
trol
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ v
trolar
(internet) Atacar provocant com un trol.

trombe /ˈtɾom.be/ /ˈtɾom.bə/ n masc
trombo

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
trombone

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
tromba
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trompete trombeta
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
trono

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
trovoar

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
tronco
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ n fem
caçapa
(billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

trop /ˈtɾɔp/ n masc
tropo

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
tropa

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
tropical

tropopausa /ˌtɾo.poˈpaw.za/ /ˌtɾo.poˈpaw.zə/ /ˌtɾo.puˈpaw.zə/ n fem
tropopausa

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
troposfera

tros /ˈtɾɔs/ n masc
pedaço

trot /ˈtɾɔt/ n masc
trote

trotar /tɾoˈta/ /tɾoˈtaɾ/ /tɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trot trota trotada trotades trotam trotant trotar trotara trotaran trotarem trotaren trotares trotareu trotaria trotarien trotaries trotarà trotaràs trotaré trotaríem trotaríeu trotassen trotasses trotassin trotassis trotat trotats trotau trotava trotaven trotaves trote trotem troten trotes trotessen trotesses trotessin trotessis troteu troti trotin trotis troto trotà trotàrem trotàreu trotàs trotàssem trotàsseu trotàssim trotàssiu trotàvem trotàveu trotés trotéssem trotésseu trotéssim trotéssiu trotí val v
trotar

truc /ˈtɾuk/ n masc
truque
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.
batota macete
Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
(videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truc truca trucada trucades trucam trucant trucar trucara trucaran trucarem trucaren trucares trucareu trucaria trucarien trucaries trucarà trucaràs trucaré trucaríem trucaríeu trucassen trucasses trucassin trucassis trucat trucats trucau trucava trucaven trucaves truco trucà trucàrem trucàreu trucàs trucàssem trucàsseu trucàssim trucàssiu trucàvem trucàveu truque truquem truquen truques truquessen truquesses truquessin truquessis truqueu truqui truquin truquis truqués truquéssem truquésseu truquéssim truquéssiu truquí val v
bater
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
ligar
(intransitiu) Telefonar.

truculent /tɾu.kuˈɫen/ /tɾu.kuˈɫent/ adj masc
truculento

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
truta
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
omelete
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truita irisada n fem
truta arco-íris

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
porca
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trumf trumfa trumfada trumfades trumfam trumfant trumfar trumfara trumfaran trumfarem trumfaren trumfares trumfareu trumfaria trumfarien trumfaries trumfarà trumfaràs trumfaré trumfaríem trumfaríeu trumfassen trumfasses trumfassin trumfassis trumfat trumfats trumfau trumfava trumfaven trumfaves trumfe trumfem trumfen trumfes trumfessen trumfesses trumfessin trumfessis trumfeu trumfi trumfin trumfis trumfo trumfà trumfàrem trumfàreu trumfàs trumfàssem trumfàsseu trumfàssim trumfàssiu trumfàvem trumfàveu trumfés trumféssem trumfésseu trumféssim trumféssiu trumfí val v
trunfar

truncament /tɾuŋ.kaˈmen/ /tɾuŋ.kaˈment/ /tɾuŋ.kəˈmen/ /tɾuŋ.kəˈment/ n masc
encurtamento

truncar /tɾuŋˈka/ /tɾuŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trunc trunca truncada truncades truncam truncant truncar truncara truncaran truncarem truncaren truncares truncareu truncaria truncarien truncaries truncarà truncaràs truncaré truncaríem truncaríeu truncassen truncasses truncassin truncassis truncat truncats truncau truncava truncaven truncaves trunco truncà truncàrem truncàreu truncàs truncàssem truncàsseu truncàssim truncàssiu truncàvem truncàveu trunque trunquem trunquen trunques trunquessen trunquesses trunquessin trunquessis trunqueu trunqui trunquin trunquis trunqués trunquéssem trunquésseu trunquéssim trunquéssiu trunquí val v
truncar

tràgicament /ˌtɾa.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌtɾa.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌtɾa.ʒi.kaˈmen/ /ˌtɾa.ʒi.kəˈmen/ /ˌtɾa.ʒi.kəˈment/ adv
tragicamente

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
trânsito passagem

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
trevo
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).
paus
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per una fulla negra de trèvol.

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
tsar czar

tsarina /tsaˈɾi.na/ /tsəˈɾi.nə/ n fem
czarina
Forma femenina de tsar.

tu pronoun
você

tub /ˈtup/ n masc
tubo

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tuberculose

tudó /twˈðo/ n masc
pomba-trocaz pombo-torcaz

tuf /ˈtuf/ n masc
tofo
Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ n masc
tweet

tuli n masc
túlio

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
túlipa tulipa

tumor /tuˈmor/ n masc
tumor

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ n masc
tumulto

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
tungsténio tungstênio

tunisià /tu.ni.ziˈa/ adj masc
tunisiano
Relatiu o pertanyent a Tunísia.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ n masc
tunisiano
Persona que habita o és originària de Tunísia.

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
turbante

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
turbina

turc adj masc
turco
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
turco
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ n masc
turcomeno
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
turismo

turisme monumental n masc
turismo monumental

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
turista

turistificació n fem
turistificação

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
tornozelo

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept turment turmenta turmentada turmentades turmentam turmentant turmentar turmentara turmentaran turmentarem turmentaren turmentares turmentareu turmentaria turmentarien turmentaries turmentarà turmentaràs turmentaré turmentaríem turmentaríeu turmentassen turmentasses turmentassin turmentassis turmentat turmentats turmentau turmentava turmentaven turmentaves turmente turmentem turmenten turmentes turmentessen turmentesses turmentessin turmentessis turmenteu turmenti turmentin turmentis turmento turmentà turmentàrem turmentàreu turmentàs turmentàssem turmentàsseu turmentàssim turmentàssiu turmentàvem turmentàveu turmentés turmentéssem turmentésseu turmentéssim turmentéssiu turmentí val v
atormentar
Causar turment a algú.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
turquesa

turístic /tuˈɾis.tik/ adj masc
turístico

turó n masc
colina
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutejar /tu.teˈd͡ʒa/ /tu.teˈd͡ʒaɾ/ /tu.teˈʒa/ /tu.təˈd͡ʒa/ /tu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tutege tutegem tutegen tuteges tutegessen tutegesses tutegessin tutegessis tutegeu tutegi tutegin tutegis tutegés tutegéssem tutegésseu tutegéssim tutegéssiu tutegí tuteig tuteja tutejada tutejades tutejam tutejant tutejar tutejara tutejaran tutejarem tutejaren tutejares tutejareu tutejaria tutejarien tutejaries tutejarà tutejaràs tutejaré tutejaríem tutejaríeu tutejassen tutejasses tutejassin tutejassis tutejat tutejats tutejau tutejava tutejaven tutejaves tutejo tutejà tutejàrem tutejàreu tutejàs tutejàssem tutejàsseu tutejàssim tutejàssiu tutejàvem tutejàveu val v
tutear

tutia /tuˈti.a/ /tuˈti.ə/ n fem
tutia

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ n masc
tutor

txac-txac /ˌt͡ʃakˈt͡ʃak/ Interjection
crás

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ adj masc
chadiano
Relatiu o pertanyent al Txad o la seva llengua.

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ n masc
chadiano
Persona que habita o és originària del Txad.

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
tcheco checo
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
checheno
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
tálamo

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
tâmil tâmul
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tântalo

tàper /ˈta.peɾ/ /ˈta.pər/ n masc
taparuere

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
moscardo

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
técnica

tècnicament /ˌtɛŋ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈment/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈment/ adv
na realidade

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ adj
tênue

tèrmic /ˈtɛr.mik/ adj masc
térmico

tètum /ˈtɛ.tum/ n masc
tétum
Llengua austronèsica amb forta influència del malai i del portuguès parlada a Timor Oriental on és cooficial amb el portuguès.

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ bal occ sept tem tema temem temen tement temera temeran temerem temeren temeres temereu temeria temerien temeries temerà temeràs temeré temeríem temeríeu temes temessen temesses temessin temessis temeu temi temia temien temies temin temis temo tems temuda temudes temut temuts temé temérem teméreu temés teméssem temésseu teméssim teméssiu temí temíem temíeu témer val v
temer recear
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
pávido

tímidament /ˌti.mi.ðaˈmen/ /ˌti.mi.ðaˈment/ /ˌti.mi.ðəˈmen/ /ˌti.mi.ðəˈment/ adv
timidamente

típic típica típics adj masc
típico
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

típicament /ˌti.pi.kaˈmen/ /ˌti.pi.kaˈment/ /ˌti.pi.kəˈmen/ /ˌti.pi.kəˈment/ adv
tipicamente

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
título

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
trufa túbera

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ n masc
toner

tònic /ˈtɔ.nik/ adj masc
tónico
(lingüística) Element on recau l'accent o la força de la veu.

tònica /ˈtɔ.ni.ka/ /ˈtɔ.ni.kə/ n fem
água tónica

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
tórax

tòxic /ˈtɔk.sik/ adj masc
tóxico
Que és nociu pels organismes vius.

tòxic /ˈtɔk.sik/ n masc
tóxico
Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
rola rôla

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
anta
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.
mamoa
Estructura de dol sobre el taüt durant les exèquies.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
caneta
(esports de pilota) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota o la bola entre les cames d'un adversari i la recupera darrere seu.

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ n fem
túnica

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ n fem
localização

ubiqüitat /u.βi.kwiˈtat/ n fem
ubiquidade

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
ucraniano
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
uivo

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept udol udola udolada udolades udolam udolant udolar udolara udolaran udolarem udolaren udolares udolareu udolaria udolarien udolaries udolarà udolaràs udolaré udolaríem udolaríeu udolassen udolasses udolassin udolassis udolat udolats udolau udolava udolaven udolaves udole udolem udolen udoles udolessen udolesses udolessin udolessis udoleu udoli udolin udolis udolo udolà udolàrem udolàreu udolàs udolàssem udolàsseu udolàssim udolàssiu udolàvem udolàveu udolés udoléssem udolésseu udoléssim udoléssiu udolí val v
uivar

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ n masc
ugandense
Persona que habita o és originària d'Uganda.

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ n masc
ulemá

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
olho
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ull de bou n masc
olho de boi

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
canino
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
presa
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
óculos
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultimàtum n masc
ultimato

ultratge /uɫˈtɾa.d͡ʒe/ /uɫˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
ultraje

ulà /uˈɫa/ n masc
ulano
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un number
um
(cardinal) La unitat completa.

unanimitzar /u.na.ni.miˈd͡za/ /u.na.ni.miˈza/ /u.na.ni.miˈzaɾ/ /u.nə.ni.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept unanimitz unanimitza unanimitzada unanimitzades unanimitzam unanimitzant unanimitzar unanimitzara unanimitzaran unanimitzarem unanimitzaren unanimitzares unanimitzareu unanimitzaria unanimitzarien unanimitzaries unanimitzarà unanimitzaràs unanimitzaré unanimitzaríem unanimitzaríeu unanimitzassen unanimitzasses unanimitzassin unanimitzassis unanimitzat unanimitzats unanimitzau unanimitzava unanimitzaven unanimitzaves unanimitze unanimitzem unanimitzen unanimitzes unanimitzessen unanimitzesses unanimitzessin unanimitzessis unanimitzeu unanimitzi unanimitzin unanimitzis unanimitzo unanimitzà unanimitzàrem unanimitzàreu unanimitzàs unanimitzàssem unanimitzàsseu unanimitzàssim unanimitzàssiu unanimitzàvem unanimitzàveu unanimitzés unanimitzéssem unanimitzésseu unanimitzéssim unanimitzéssiu unanimitzí val v
unanimizar

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ bal n-occ occ sept ungeix ungeixen ungeixes ungeixi ungeixin ungeixis ungeixo ungesc ungesqui ungesquin ungesquis ungia ungida ungides ungien ungies ungiguem ungigueu ungim ungint ungir ungira ungiran ungirem ungiren ungires ungireu ungiria ungirien ungiries ungirà ungiràs ungiré ungiríem ungiríeu ungisc ungisca ungisquen ungisques ungissen ungisses ungissin ungissis ungit ungits ungiu ungix ungixen ungixes ungixo ungí ungíem ungíeu ungírem ungíreu ungís ungíssem ungísseu ungíssim ungíssiu val v
ungir

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
unha
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unicameral /u.ni.ka.meˈɾaɫ/ /u.ni.kə.məˈɾaɫ/ adj
unicameral

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
unicelular

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
unificação

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept unific unifica unificada unificades unificam unificant unificar unificara unificaran unificarem unificaren unificares unificareu unificaria unificarien unificaries unificarà unificaràs unificaré unificaríem unificaríeu unificassen unificasses unificassin unificassis unificat unificats unificau unificava unificaven unificaves unifico unificà unificàrem unificàreu unificàs unificàssem unificàsseu unificàssim unificàssiu unificàvem unificàveu unifique unifiquem unifiquen unifiques unifiquessen unifiquesses unifiquessin unifiquessis unifiqueu unifiqui unifiquin unifiquis unifiqués unifiquéssem unifiquésseu unifiquéssim unifiquéssiu unifiquí val v
unificar

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
farda

uniformement /u.niˌfor.meˈmen/ /u.niˌfor.məˈmen/ /u.niˌfoɾ.meˈmen/ /u.niˌfoɾ.meˈment/ /u.niˌfoɾ.məˈment/ adv
uniformemente

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
unilateral

unitat /u.niˈtat/ n fem
unidade

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
universo

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ adj
universal
Relatiu a l'univers.

universalment /u.ni.veɾˌsaɫˈment/ /u.ni.vərˌsaɫˈmen/ /u.ni.vəɾˌsaɫˈment/ /u.ni.βerˌsaɫˈmen/ /u.ni.βeɾˌsaɫˈmen/ /u.ni.βərˌsaɫˈmen/ adv
universalmente

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
universidade

unió /u.niˈo/ n fem
união

untar /unˈta/ /unˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept unt unta untada untades untam untant untar untara untaran untarem untaren untares untareu untaria untarien untaries untarà untaràs untaré untaríem untaríeu untassen untasses untassin untassis untat untats untau untava untaven untaves unte untem unten untes untessen untesses untessin untessis unteu unti untin untis unto untà untàrem untàreu untàs untàssem untàsseu untàssim untàssiu untàvem untàveu untés untéssem untésseu untéssim untéssiu untí val v
pôr

ununbi /unˈum.bi/ n masc
unúnbio

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
ununennium

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ununhexio

ununocti n masc
ununóctio

ununpenti n masc
ununpêntio

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ununquádio

ununsepti n masc
ununséptio

ununtri n masc
unúntrio ununtrio

unununi /un.unˈu.ni/ n masc
ununúnio

urani n masc
urânio

urbanitat /ur.bə.niˈtat/ /uɾ.ba.niˈtat/ n fem
urbanidade

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
urbanização

urbanitzar /ur.bə.niˈd͡za/ /ur.βa.niˈd͡za/ /uɾ.ba.niˈzaɾ/ /uɾ.βa.niˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept urbanitz urbanitza urbanitzada urbanitzades urbanitzam urbanitzant urbanitzar urbanitzara urbanitzaran urbanitzarem urbanitzaren urbanitzares urbanitzareu urbanitzaria urbanitzarien urbanitzaries urbanitzarà urbanitzaràs urbanitzaré urbanitzaríem urbanitzaríeu urbanitzassen urbanitzasses urbanitzassin urbanitzassis urbanitzat urbanitzats urbanitzau urbanitzava urbanitzaven urbanitzaves urbanitze urbanitzem urbanitzen urbanitzes urbanitzessen urbanitzesses urbanitzessin urbanitzessis urbanitzeu urbanitzi urbanitzin urbanitzis urbanitzo urbanitzà urbanitzàrem urbanitzàreu urbanitzàs urbanitzàssem urbanitzàsseu urbanitzàssim urbanitzàssiu urbanitzàvem urbanitzàveu urbanitzés urbanitzéssem urbanitzésseu urbanitzéssim urbanitzéssiu urbanitzí val v
urbanizar

urbà /urˈβa/ adj masc
urbano

urdú /urˈdu/ urdús adj
urdu
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
urdu
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
uretra

urgentment /urˌd͡ʒemˈmen/ /urˌʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈment/ /uɾˌʒemˈment/ adv
urgentemente

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
urgência
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
urinário
Relatiu o pertanyent a l'urina.

urna /ˈur.nə/ /ˈuɾ.na/ n fem
urna

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
urologia

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
garra

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ adj masc
uruguaio
Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ n masc
usufruto

usual /u.zuˈaɫ/ adj
usual

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
usuário

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept usurp usurpa usurpada usurpades usurpam usurpant usurpar usurpara usurparan usurparem usurparen usurpares usurpareu usurparia usurparien usurparies usurparà usurparàs usurparé usurparíem usurparíeu usurpassen usurpasses usurpassin usurpassis usurpat usurpats usurpau usurpava usurpaven usurpaves usurpe usurpem usurpen usurpes usurpessen usurpesses usurpessin usurpessis usurpeu usurpi usurpin usurpis usurpo usurpà usurpàrem usurpàreu usurpàs usurpàssem usurpàsseu usurpàssim usurpàssiu usurpàvem usurpàveu usurpés usurpéssem usurpésseu usurpéssim usurpéssiu usurpí val v
usurpar

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
utensílio

utilització /u.ti.ɫi.d͡za.siˈo/ /u.ti.ɫi.d͡zə.siˈo/ /u.ti.ɫi.za.siˈo/ n fem
utilização

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept utilitz utilitza utilitzada utilitzades utilitzam utilitzant utilitzar utilitzara utilitzaran utilitzarem utilitzaren utilitzares utilitzareu utilitzaria utilitzarien utilitzaries utilitzarà utilitzaràs utilitzaré utilitzaríem utilitzaríeu utilitzassen utilitzasses utilitzassin utilitzassis utilitzat utilitzats utilitzau utilitzava utilitzaven utilitzaves utilitze utilitzem utilitzen utilitzes utilitzessen utilitzesses utilitzessin utilitzessis utilitzeu utilitzi utilitzin utilitzis utilitzo utilitzà utilitzàrem utilitzàreu utilitzàs utilitzàssem utilitzàsseu utilitzàssim utilitzàssiu utilitzàvem utilitzàveu utilitzés utilitzéssem utilitzésseu utilitzéssim utilitzéssiu utilitzí val v
usar

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
utopia

uzbek /uzˈbek/ adj masc
uzbeque
Relatiu o pertanyent a l’Uzbekistan o la seva llengua.

uzbek /uzˈbek/ n masc
uzbeque
Persona que habita o és originària de l’Uzbekistan.
(només singular) Llengua turquesa parlada a l’Uzbekistan.

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ vana vans adj masc
vazio
Sense solidesa, realitat ni substància.
Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
vaca
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
férias
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vaccina vaccinada vaccinades vaccinam vaccinant vaccinar vaccinara vaccinaran vaccinarem vaccinaren vaccinares vaccinareu vaccinaria vaccinarien vaccinaries vaccinarà vaccinaràs vaccinaré vaccinaríem vaccinaríeu vaccinassen vaccinasses vaccinassin vaccinassis vaccinat vaccinats vaccinau vaccinava vaccinaven vaccinaves vaccine vaccinem vaccinen vaccines vaccinessen vaccinesses vaccinessin vaccinessis vaccineu vaccini vaccinin vaccinis vaccino vaccinà vaccinàrem vaccinàreu vaccinàs vaccinàssem vaccinàsseu vaccinàssim vaccinàssiu vaccinàvem vaccinàveu vaccinés vaccinéssem vaccinésseu vaccinéssim vaccinéssiu vacciní vaccín val v
vacinar
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vacina
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaccínic /bakˈsi.nik/ /bəkˈsi.nik/ /vakˈsi.nik/ /vəkˈsi.nik/ adj masc
vaccinal

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
greve

vagabundejar /ba.ɣa.βun.deˈd͡ʒa/ /ba.ɣa.βun.deˈʒa/ /bə.ɣə.βun.dəˈʒa/ /va.ɣa.bun.deˈd͡ʒaɾ/ /və.ɣə.bun.dəˈd͡ʒa/ /və.ɣə.bun.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept vagabundege vagabundegem vagabundegen vagabundeges vagabundegessen vagabundegesses vagabundegessin vagabundegessis vagabundegeu vagabundegi vagabundegin vagabundegis vagabundegés vagabundegéssem vagabundegésseu vagabundegéssim vagabundegéssiu vagabundegí vagabundeig vagabundeja vagabundejada vagabundejades vagabundejam vagabundejant vagabundejar vagabundejara vagabundejaran vagabundejarem vagabundejaren vagabundejares vagabundejareu vagabundejaria vagabundejarien vagabundejaries vagabundejarà vagabundejaràs vagabundejaré vagabundejaríem vagabundejaríeu vagabundejassen vagabundejasses vagabundejassin vagabundejassis vagabundejat vagabundejats vagabundejau vagabundejava vagabundejaven vagabundejaves vagabundejo vagabundejà vagabundejàrem vagabundejàreu vagabundejàs vagabundejàssem vagabundejàsseu vagabundejàssim vagabundejàssiu vagabundejàvem vagabundejàveu val v
vagabundar
Viure com un vagabund.

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vag vaga vagada vagades vagam vagant vagar vagara vagaran vagarem vagaren vagares vagareu vagaria vagarien vagaries vagarà vagaràs vagaré vagaríem vagaríeu vagassen vagasses vagassin vagassis vagat vagats vagau vagava vagaven vagaves vago vague vaguem vaguen vagues vaguessen vaguesses vaguessin vaguessis vagueu vagui vaguin vaguis vagués vaguéssem vaguésseu vaguéssim vaguéssiu vaguí vagà vagàrem vagàreu vagàs vagàssem vagàsseu vagàssim vagàssiu vagàvem vagàveu val v
vagar errar
Anar errant sense destinació concreta.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
vagina

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ adj
vaginal

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
baunilha

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
barco

vaixella /bajˈʃe.ʎa/ /baˈʃe.ʎa/ /bəˈʃe.ʎə/ /vajˈʃe.ʎa/ /vəˈʃe.ʎə/ n fem
louça

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ valenciana adj masc
valenciano
Relatiu o pertanyent al País Valencià, antic Regne de València, actual Comunitat Valenciana, als seus habitants o a la seva llengua.

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ n masc
valenciano
Habitant de la ciutat de València].
Conjunt de parlars del català occidental propis del País Valencià.

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
corajoso

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
valentia

validació n fem
validação

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
vale
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
valor
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
coragem
Tret de la persona que és valenta.

valor de mercat n masc
valor de mercado

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
valsa

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
valioso

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
valência

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
valão
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
valão
Persona que habita o és originària de Valònia.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampiro
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vampiressa /bam.piˈɾe.sa/ /bəm.piˈɾɛ.sə/ /vam.piˈɾe.sa/ /vəm.piˈɾə.sə/ /vəm.piˈɾɛ.sə/ n fem
vampira

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanádio

vanitat /ba.niˈtat/ /bə.niˈtat/ /va.niˈtat/ /və.niˈtat/ n fem
vaidade
Presumpció, satisfacció de si mateix; estat en què es té un alt concepte respecte les pròpies qualitats o atributs, i que és remarcat per un desig excessiu de fer-se notar i lloar pels altres.

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
vaidoso

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
vapor
Gas, especialment referit a l'aigua.
barco a vapor
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaporadora /ba.po.ɾaˈðo.ɾa/ /bə.pu.ɾəˈðo.ɾə/ /va.po.ɾaˈðo.ɾa/ /və.po.ɾəˈðo.ɾə/ /və.pu.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
panela a vapor

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ n masc
vaqueiro
Persona que mena vaques.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
bengala
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.
varinha
Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.

vareta màgica n fem
varinha mágica

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
variável
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
variável
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ n masc
variação

variar /ba.ɾiˈa/ /bə.ɾiˈa/ /va.ɾiˈaɾ/ /və.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val varia variada variades variam variant variar variara variaran variarem variaren variares variareu variaria variarien variaries variarà variaràs variaré variaríem variaríeu variassen variasses variassin variassis variat variats variau variava variaven variaves varie variem varien varies variessen variesses variessin variessis varieu varii vario varià variàrem variàreu variàs variàssem variàsseu variàssim variàssiu variàvem variàveu variés variéssem variésseu variéssim variéssiu varií variï variïn variïs v
variar

varietat /ba.ɾi.eˈtat/ /va.ɾi.eˈtat/ /və.ɾi.əˈtat/ n fem
variedade

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ adj
vascular

vasculitis /bas.kuˈɫi.tis/ /bəs.kuˈɫi.tis/ /vas.kuˈɫi.tis/ /vəs.kuˈɫi.tis/ n fem
vasculite

vassall /baˈsaʎ/ /bəˈsaʎ/ /vaˈsaʎ/ /vəˈsaʎ/ n masc
vassalo

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
vasto

vau /ˈbaw/ /ˈvaw/ /ˈvaw/ n fem
vav

ve /ˈbe/ /ˈbɛ/ /ˈve/ /ˈve/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ n fem
vê

ve doble n fem
duplo vê

vectoritzar /bek.to.ɾiˈd͡za/ /bek.to.ɾiˈza/ /bək.tu.ɾiˈd͡za/ /vek.to.ɾiˈzaɾ/ /vək.to.ɾiˈd͡za/ /vək.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) vectoritza vectoritzada vectoritzades vectoritzant vectoritzar vectoritzara vectoritzaran vectoritzarem vectoritzaren vectoritzares vectoritzareu vectoritzaria vectoritzarien vectoritzaries vectoritzarà vectoritzaràs vectoritzaré vectoritzaríem vectoritzaríeu vectoritzassen vectoritzasses vectoritzat vectoritzats vectoritzava vectoritzaven vectoritzaves vectoritze vectoritzem vectoritzen vectoritzes vectoritzessen vectoritzesses vectoritzessin vectoritzessis vectoritzeu vectoritzi vectoritzin vectoritzis vectoritzo vectoritzà vectoritzàrem vectoritzàreu vectoritzàssem vectoritzàsseu vectoritzàvem vectoritzàveu vectoritzés vectoritzéssem vectoritzésseu vectoritzéssim vectoritzéssiu vectoritzí v
vectorizar

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
bezerro novilho

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
vitela
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedre /ˈbe.ðɾe/ /ˈbe.ðɾə/ /ˈve.ðɾe/ /ˈve.ðɾə/ adj
vedro
(antic) vell, veterà

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
vez

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
veganismo

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
vegetação

vegetar /be.d͡ʒeˈta/ /be.ʒeˈta/ /bə.ʒəˈta/ /ve.d͡ʒeˈtaɾ/ /və.ʒəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val veget vegeta vegetada vegetades vegetam vegetant vegetar vegetara vegetaran vegetarem vegetaren vegetares vegetareu vegetaria vegetarien vegetaries vegetarà vegetaràs vegetaré vegetaríem vegetaríeu vegetassen vegetasses vegetassin vegetassis vegetat vegetats vegetau vegetava vegetaven vegetaves vegete vegetem vegeten vegetes vegetessen vegetesses vegetessin vegetessis vegeteu vegeti vegetin vegetis vegeto vegetà vegetàrem vegetàreu vegetàs vegetàssem vegetàsseu vegetàssim vegetàssiu vegetàvem vegetàveu vegetés vegetéssem vegetésseu vegetéssim vegetéssiu vegetí v
vegetar

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ adj masc
vegano

vehementment /be.eˌmemˈmen/ /bə.əˌmemˈmen/ /ve.eˌmemˈment/ /və.əˌmemˈmen/ /və.əˌmemˈment/ adv
veementemente

vehemència /be.eˈmɛn.si.a/ /bə.əˈmɛn.si.ə/ /ve.eˈmɛn.si.a/ /və.əˈmɛn.si.ə/ n fem
veemência

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
veículo
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
vela

vela llatina n fem
latinsegel

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ adj
velar
(fonètica) Articulat aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ n fem
velar
Consonant articulada aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vel vela velada velades velam velant velar velara velaran velarem velaren velares velareu velaria velarien velaries velarà velaràs velaré velaríem velaríeu velassen velasses velassin velassis velat velats velau velava velaven velaves vele velem velen veles velessen velesses velessin velessis veleu veli velin velis velo velà velàrem velàreu velàs velàssem velàsseu velàssim velàssiu velàvem velàveu velés veléssem velésseu veléssim veléssiu velí v
velar
Cobrir amb un vel.
Perdre la claredat de percepció d’una cosa.
(fotografia) Inutilitzar una emulsió fotogràfica per l’acció d’un factor ambiental, normalment la llum.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ n masc
veleiro
Fabricant de veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
velho antigo
De llarga vida, gran.
antigo velho
Referit a objectes, antic o espatllat.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
velhice
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
veludo

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
velocidade rapidez

velocípede /be.ɫoˈsi.pe.ðe/ /bə.ɫuˈsi.pə.ðə/ /ve.ɫoˈsi.pe.ðe/ /və.ɫoˈsi.pə.ðə/ /və.ɫuˈsi.pə.ðə/ n masc
velocípede

vel·leïtat /be.ɫe.iˈtat/ /beɫ.ɫe.iˈtat/ /bə.ɫə.iˈtat/ /bəɫ.ɫə.iˈtat/ /veɫ.ɫe.iˈtat/ /vəɫ.ɫə.iˈtat/ n fem
veleidade

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
veia

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
venda

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ bal occ val ven venc vendran vendre vendrem vendreu vendria vendrien vendries vendrà vendràs vendré vendríem vendríeu venem venen venent veneren veneres venessin venessis veneu venga venguda vengudes venguem venguen venguera vengueren vengueres vengues venguessen venguesses venguessin venguessis vengueu vengui venguin venguis vengut venguts vengué venguérem venguéreu vengués venguéssem venguésseu venguéssim venguéssiu venguí venia venien venies vens venuda venudes venut venuts vené venérem venéreu venés venéssim venéssiu vení veníem veníeu v
vender

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
veneziano
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
vendedor

venerar /be.neˈɾa/ /bə.nəˈɾa/ /ve.neˈɾaɾ/ /və.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vener venera venerada venerades veneram venerant venerar venerara veneraran venerarem veneraren venerares venerareu veneraria venerarien veneraries venerarà veneraràs veneraré veneraríem veneraríeu venerassen venerasses venerassin venerassis venerat venerats venerau venerava veneraven veneraves venere venerem veneren veneres veneressen veneresses veneressin veneressis venereu veneri venerin veneris venero venerà veneràrem veneràreu veneràs veneràssem veneràsseu veneràssim veneràssiu veneràvem veneràveu venerés veneréssem venerésseu veneréssim veneréssiu venerí v
venerar

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ adj masc
venezuelano
Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ n masc
venezuelano
Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ venir-se'n v
vir
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
vingança

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val venge vengem vengen venges vengessen vengesses vengessin vengessis vengeu vengi vengin vengis vengés vengéssem vengésseu vengéssim vengéssiu vengí venj venja venjada venjades venjam venjant venjar venjara venjaran venjarem venjaren venjares venjareu venjaria venjarien venjaries venjarà venjaràs venjaré venjaríem venjaríeu venjassen venjasses venjassin venjassis venjat venjats venjau venjava venjaven venjaves venjo venjà venjàrem venjàreu venjàs venjàssem venjàsseu venjàssim venjàssiu venjàvem venjàveu v
vingar

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
vento sopro

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
leque abano

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vent venta ventada ventades ventam ventant ventar ventara ventaran ventarem ventaren ventares ventareu ventaria ventarien ventaries ventarà ventaràs ventaré ventaríem ventaríeu ventassen ventasses ventassin ventassis ventat ventats ventau ventava ventaven ventaves vente ventem venten ventes ventessen ventesses ventessin ventessis venteu venti ventin ventis vento ventà ventàrem ventàreu ventàs ventàssem ventàsseu ventàssim ventàssiu ventàvem ventàveu ventés ventéssem ventésseu ventéssim ventéssiu ventí v
abanar
Fer vent agitant l’aire.
joeirar
Tirar enlaire per separa el gra de la palla.

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
ventilador

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ventil ventila ventilada ventilades ventilam ventilant ventilar ventilara ventilaran ventilarem ventilaren ventilares ventilareu ventilaria ventilarien ventilaries ventilarà ventilaràs ventilaré ventilaríem ventilaríeu ventilassen ventilasses ventilassin ventilassis ventilat ventilats ventilau ventilava ventilaven ventilaves ventile ventilem ventilen ventiles ventilessen ventilesses ventilessin ventilessis ventileu ventili ventilin ventilis ventilo ventilà ventilàrem ventilàreu ventilàs ventilàssem ventilàsseu ventilàssim ventilàssiu ventilàvem ventilàveu ventilés ventiléssem ventilésseu ventiléssim ventiléssiu ventilí v
ventilar

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
ventosa

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ n fem
ninhada

ventral /benˈtɾaɫ/ /bənˈtɾaɫ/ /venˈtɾaɫ/ /vənˈtɾaɫ/ adj
ventral

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ n masc
ventrículo

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
ventoso

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ adj masc
venusiano
Relatiu o pertanyent a Venus.

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ n masc
venusiano

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ adj masc
venoso

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ n fem
veracidade

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
cavala

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
verbo

verb pronominal n masc
verbo pronominal

verb reflexiu n masc
verbo reflexivo

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
verbal
(gramàtica) Relatiu al verb.
Relatiu a la paraula.

verbalitzar /ber.βa.ɫiˈd͡za/ /beɾ.βa.ɫiˈza/ /bər.bə.ɫiˈd͡za/ /veɾ.ba.ɫiˈzaɾ/ /vəɾ.bə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verbalitz verbalitza verbalitzada verbalitzades verbalitzam verbalitzant verbalitzar verbalitzara verbalitzaran verbalitzarem verbalitzaren verbalitzares verbalitzareu verbalitzaria verbalitzarien verbalitzaries verbalitzarà verbalitzaràs verbalitzaré verbalitzaríem verbalitzaríeu verbalitzassen verbalitzasses verbalitzassin verbalitzassis verbalitzat verbalitzats verbalitzau verbalitzava verbalitzaven verbalitzaves verbalitze verbalitzem verbalitzen verbalitzes verbalitzessen verbalitzesses verbalitzessin verbalitzessis verbalitzeu verbalitzi verbalitzin verbalitzis verbalitzo verbalitzà verbalitzàrem verbalitzàreu verbalitzàs verbalitzàssem verbalitzàsseu verbalitzàssim verbalitzàssiu verbalitzàvem verbalitzàveu verbalitzés verbalitzéssem verbalitzésseu verbalitzéssim verbalitzéssiu verbalitzí v
verbalizar
Dir en paraules allò que es pensa o succeeix.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
verde
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
verde
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
azinhavre
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
verdilhão
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
verdura legume

verdós /berˈðos/ /bərˈdos/ /veɾˈðos/ /vəɾˈðos/ adj masc
esverdeado

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
vindima

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
virgem
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
virgem

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
vergonha

vergonyós /ber.ɣoˈɲos/ /beɾ.ɣoˈɲos/ /bər.ɡuˈɲos/ /veɾ.ɣoˈɲos/ /vər.ɣuˈɲos/ /vəɾ.ɣoˈɲos/ adj masc
avergonhado
Que s'avergonyix fàcilment.

verificar /be.ɾi.fiˈka/ /bə.ɾi.fiˈka/ /ve.ɾi.fiˈkaɾ/ /və.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verific verifica verificada verificades verificam verificant verificar verificara verificaran verificarem verificaren verificares verificareu verificaria verificarien verificaries verificarà verificaràs verificaré verificaríem verificaríeu verificassen verificasses verificassin verificassis verificat verificats verificau verificava verificaven verificaves verifico verificà verificàrem verificàreu verificàs verificàssem verificàsseu verificàssim verificàssiu verificàvem verificàveu verifique verifiquem verifiquen verifiques verifiquessen verifiquesses verifiquessin verifiquessis verifiqueu verifiqui verifiquin verifiquis verifiqués verifiquéssem verifiquésseu verifiquéssim verifiquéssiu verifiquí v
verificar

verinós /be.ɾiˈnos/ /bə.ɾiˈnos/ /ve.ɾiˈnos/ /və.ɾiˈnos/ adj masc
tóxico

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
verdade
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
vermelho
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
vermelhão

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
vermute

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
amieiro

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
vernáculo

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
verniz

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
varíola

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
barrão
Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
verso
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versificar /ber.si.fiˈka/ /beɾ.si.fiˈka/ /bər.si.fiˈka/ /veɾ.si.fiˈkaɾ/ /vəɾ.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val versific versifica versificada versificades versificam versificant versificar versificara versificaran versificarem versificaren versificares versificareu versificaria versificarien versificaries versificarà versificaràs versificaré versificaríem versificaríeu versificassen versificasses versificassin versificassis versificat versificats versificau versificava versificaven versificaves versifico versificà versificàrem versificàreu versificàs versificàssem versificàsseu versificàssim versificàssiu versificàvem versificàveu versifique versifiquem versifiquen versifiques versifiquessen versifiquesses versifiquessin versifiquessis versifiqueu versifiqui versifiquin versifiquis versifiqués versifiquéssem versifiquésseu versifiquéssim versifiquéssiu versifiquí v
versificar

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
versão

versàtil /berˈsa.tiɫ/ /beɾˈsa.tiɫ/ /bərˈsa.tiɫ/ /veɾˈsa.tiɫ/ /vəɾˈsa.tiɫ/ adj
versátil
(sexualitat) Dit de l'home que, en la penetració anal amb d'altres, tant pot penetrar com deixar-se penetrar.

vertader /ber.taˈðe/ /beɾ.taˈðeɾ/ /bər.təˈðe/ /veɾ.taˈðeɾ/ /vəɾ.təˈðe/ adj masc
verdadeiro

vertebral /ber.teˈβɾaɫ/ /beɾ.teˈβɾaɫ/ /bər.təˈβɾaɫ/ /veɾ.teˈbɾaɫ/ /vəɾ.təˈbɾaɫ/ adj
vertebral

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
vertebrado

vertical /ber.tiˈkaɫ/ /beɾ.tiˈkaɫ/ /bər.tiˈkaɫ/ /veɾ.tiˈkaɫ/ /vəɾ.tiˈkaɫ/ adj
vertical

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
veneno tóxico
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
visco

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
visconde

vescomtessa /bes.komˈte.sa/ /bəs.kumˈtɛ.sə/ /ves.komˈte.sa/ /vəs.komˈtə.sə/ /vəs.kumˈtɛ.sə/ n fem
viscondessa

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
vespa
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vesper /besˈpe/ /besˈpeɾ/ /bəsˈpe/ /vesˈpeɾ/ /vəsˈpe/ n masc
armadilha
Niu construït per vespes per a posar-hi els seus ous.

vespra /ˈbes.pɾa/ /ˈves.pɾa/ /ˈves.pɾə/ n fem
véspera

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
tarde

vessament /be.saˈmen/ /bə.səˈmen/ /ve.saˈment/ /və.səˈmen/ /və.səˈment/ n masc
vertido

vestigi /besˈti.d͡ʒi/ /besˈti.ʒi/ /bəsˈti.ʒi/ /vesˈti.d͡ʒi/ /vəsˈti.ʒi/ n masc
vestígio

vestimenta /bes.tiˈmen.ta/ /bəs.tiˈmen.tə/ /ves.tiˈmen.ta/ /vəs.tiˈmen.tə/ n fem
vestimenta
vestidura

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
vestuário
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
vestiário
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar n fem
vesícula biliar

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
granularidade
Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
veterinário
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vetllatori /beɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /beʎ.ʎaˈtɔ.ɾi/ /bəʎ.ʎəˈtɔ.ɾi/ /veɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /vəɫ.ɫəˈtɔ.ɾi/ n masc
velatório

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
voz
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
ver enxergar
Percebre amb la vista

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vexilologia

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ adj masc
vizinho
Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
vizinho
Habitant d'una casa propera.

veïnat /be.iˈnat/ /bə.iˈnat/ /ve.iˈnat/ /və.iˈnat/ n masc
vizinhança

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
vinho
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
vinho tinto

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
peão pedestre

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ n masc
senda

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
viagem
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
viajante

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viatge viatgem viatgen viatges viatgessen viatgesses viatgessin viatgessis viatgeu viatgi viatgin viatgis viatgés viatgéssem viatgésseu viatgéssim viatgéssiu viatgí viatj viatja viatjada viatjades viatjam viatjant viatjar viatjara viatjaran viatjarem viatjaren viatjares viatjareu viatjaria viatjarien viatjaries viatjarà viatjaràs viatjaré viatjaríem viatjaríeu viatjassen viatjasses viatjassin viatjassis viatjat viatjats viatjau viatjava viatjaven viatjaves viatjo viatjà viatjàrem viatjàreu viatjàs viatjàssem viatjàsseu viatjàssim viatjàssiu viatjàvem viatjàveu v
viajar

vibració n fem
vibração

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vibr vibra vibrada vibrades vibram vibrant vibrar vibrara vibraran vibrarem vibraren vibrares vibrareu vibraria vibrarien vibraries vibrarà vibraràs vibraré vibraríem vibraríeu vibrassen vibrasses vibrassin vibrassis vibrat vibrats vibrau vibrava vibraven vibraves vibre vibrem vibren vibres vibressen vibresses vibressin vibressis vibreu vibri vibrin vibris vibro vibrà vibràrem vibràreu vibràs vibràssem vibràsseu vibràssim vibràssiu vibràvem vibràveu vibrés vibréssem vibrésseu vibréssim vibréssiu vibrí v
vibrar
Un cos, estar en vibració.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
vibrafone

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ n masc
vigário

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
vício

vicissitud /bi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ n fem
vicissitude

victorià /bik.to.ɾiˈa/ /bik.tu.ɾiˈa/ /vik.to.ɾiˈa/ /vik.tu.ɾiˈa/ adj masc
vitoriano

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
vitória

victòria pírrica n fem
vitória pírrica vitória de Pirro

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
vida
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
clipe

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
videojogo videogame

videotrucada /bi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /bi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /vi.ðə.o.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ n fem
videochamada

videovigilància /ˌbi.ðe.o.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.o.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.u.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.o.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌvi.ðe.o.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.u.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
videovigilância

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
vidro

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
vidraceiro
(professions) Persona que treballa amb vidre.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ adj masc
vienense
Relatiu o pertanyent a Viena.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ n masc
vienense
Persona que habita o és originària de Viena.

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ adj
vietnamita

vigilància /bi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
vigilância

vigir /biˈd͡ʒi/ /biˈʒi/ /viˈd͡ʒiɾ/ /viˈʒi/ bal n-occ occ sept val vigeix vigeixen vigeixes vigeixi vigeixin vigeixis vigeixo vigesc vigesqui vigesquin vigesquis vigia vigida vigides vigien vigies vigiguem vigigueu vigim vigint vigir vigira vigiran vigirem vigiren vigires vigireu vigiria vigirien vigiries vigirà vigiràs vigiré vigiríem vigiríeu vigisc vigisca vigisquen vigisques vigissen vigisses vigissin vigissis vigit vigits vigiu vigix vigixen vigixes vigixo vigí vigíem vigíeu vigírem vigíreu vigís vigíssem vigísseu vigíssim vigíssiu v
viger

vigorèxia /bi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /bi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ n fem
vigorexia

vigència /biˈd͡ʒɛn.si.a/ /biˈʒɛn.si.a/ /biˈʒɛn.si.ə/ /viˈd͡ʒɛn.si.a/ /viˈʒɛn.si.ə/ n fem
validade

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ n fem
véspera
Dia anterior a un altre.
vigília
Acció de vetllar, d'estar desvetllat durant la nit.

vil /ˈbiɫ/ /ˈviɫ/ /ˈviɫ/ adj
vil

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
casa de campo
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
vinagre

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
próximo

vinificació /bi.ni.fi.ka.siˈo/ /bi.ni.fi.kə.siˈo/ /vi.ni.fi.ka.siˈo/ /vi.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
vinificação

vinificar /bi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vinific vinifica vinificada vinificades vinificam vinificant vinificar vinificara vinificaran vinificarem vinificaren vinificares vinificareu vinificaria vinificarien vinificaries vinificarà vinificaràs vinificaré vinificaríem vinificaríeu vinificassen vinificasses vinificassin vinificassis vinificat vinificats vinificau vinificava vinificaven vinificaves vinifico vinificà vinificàrem vinificàreu vinificàs vinificàssem vinificàsseu vinificàssim vinificàssiu vinificàvem vinificàveu vinifique vinifiquem vinifiquen vinifiques vinifiquessen vinifiquesses vinifiquessin vinifiquessis vinifiqueu vinifiqui vinifiquin vinifiquis vinifiqués vinifiquéssem vinifiquésseu vinifiquéssim vinifiquéssiu vinifiquí v
vinificar

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
vinte

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
vinte vinte e cinco

vint-i-cinquè /bin.ti.siŋˈke/ /bin.ti.siŋˈkɛ/ /vin.ti.siŋˈkə/ number
vigésimo-quinto

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
vinte vinte e dois

vint-i-dosè /bin.ti.ðoˈze/ /bin.ti.ðuˈzɛ/ /vin.ti.ðuˈzə/ number
vigésimo-segundo

vint-i-dues /ˌbin.tiˈðu.es/ /ˌbin.tiˈðu.əs/ /ˌvin.tiˈðu.es/ /ˌvin.tiˈðu.əs/ number
vinte
Forma femenina de vint-i-dos.

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
vinte

vint-i-novè /bin.ti.noˈβe/ /bin.ti.nuˈβɛ/ /vin.ti.nuˈvə/ number
vigésimo-nono

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
vinte

vint-i-quatrè /bin.ti.kwaˈtɾe/ /bin.ti.kwəˈtɾɛ/ /vin.ti.kwəˈtɾə/ number
vigésimo-quarto

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
vinte

vint-i-setè /bin.ti.seˈte/ /bin.ti.səˈtɛ/ /vin.ti.səˈnə/ number
vigésimo-sétimo

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
vinte

vint-i-sisè /bin.ti.siˈze/ /bin.ti.siˈzɛ/ /vin.ti.siˈzə/ number
vigésimo-sexto

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
vinte

vint-i-tresè /bin.ti.tɾeˈze/ /bin.ti.tɾəˈzɛ/ /vin.ti.tɾəˈzə/ number
vigésimo-terceiro

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
vinte vinte e um

vint-i-una /bin.tiˈu.na/ /bin.tiˈu.nə/ /vin.tiˈu.na/ /vin.tiˈu.nə/ number
vinte
Forma femenina de vint-i-un.

vint-i-unè /bin.ti.uˈne/ /bin.ti.uˈnɛ/ /vin.ti.uˈnə/ number
vigésimo-primeiro

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
vinte

vint-i-vuitè /bin.ti.bujˈte/ /bin.ti.bujˈtɛ/ /vin.ti.vujˈtə/ number
vigésimo-oitavo

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ number
vigésimo

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
vinha vinhedo
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.
vinhedo
Zona de terreny on hi ha plantades vinyes.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
viola
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

viola de roda n fem
sanfona

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
violação
Acció de violar una norma.
estupro violação
Relació sexual forçada sense consentiment.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
violeta
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
violento
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
violoncelo

violoncel·lista /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.te/ /bi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ /bi.u.ɫun.səˈɫis.tə/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /vi.o.ɫon.səɫˈɫis.tə/ /vi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ n neut
violoncelista

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
violência

violència domèstica n fem
violência doméstica

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
violino rabeca

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ n neut
wikipediana

viral /biˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ adj
viral
De propagació ràpida i massiva.

viralitzar /bi.ɾa.ɫiˈd͡za/ /bi.ɾa.ɫiˈza/ /bi.ɾə.ɫiˈd͡za/ /vi.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /vi.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) viralitza viralitzada viralitzades viralitzant viralitzar viralitzara viralitzaran viralitzarem viralitzaren viralitzares viralitzareu viralitzaria viralitzarien viralitzaries viralitzarà viralitzaràs viralitzaré viralitzaríem viralitzaríeu viralitzassen viralitzasses viralitzat viralitzats viralitzava viralitzaven viralitzaves viralitze viralitzem viralitzen viralitzes viralitzessen viralitzesses viralitzessin viralitzessis viralitzeu viralitzi viralitzin viralitzis viralitzo viralitzà viralitzàrem viralitzàreu viralitzàssem viralitzàsseu viralitzàvem viralitzàveu viralitzés viralitzéssem viralitzésseu viralitzéssim viralitzéssiu viralitzí v
viralizar

virginal /bir.ʒiˈnaɫ/ /biɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.ʒiˈnaɫ/ adj
virginal
Relatiu a una verge o la virginitat.

virginal /bir.ʒiˈnaɫ/ /biɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.ʒiˈnaɫ/ n masc
virginal
Instrument cordòfon de teclat de cordes pinçades de la família del clavicèmbal.

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
vice-rei

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
virtual

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
virtude

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
virtuoso
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
vírus

viscositat /bis.ko.ziˈtat/ /bis.ku.ziˈtat/ /vis.ko.ziˈtat/ /vis.ku.ziˈtat/ n fem
viscosidade

visibilitat n fem
visibilidade

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
vizir

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
visita

visitant /bi.ziˈtan/ /vi.ziˈtan/ /vi.ziˈtant/ n neut
visitante
Persona que visita un lloc fora del seu entorn habitual, sense passar-hi una nit.

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visit visita visitada visitades visitam visitant visitar visitara visitaran visitarem visitaren visitares visitareu visitaria visitarien visitaries visitarà visitaràs visitaré visitaríem visitaríeu visitassen visitasses visitassin visitassis visitat visitats visitau visitava visitaven visitaves visite visitem visiten visites visitessen visitesses visitessin visitessis visiteu visiti visitin visitis visito visità visitàrem visitàreu visitàs visitàssem visitàsseu visitàssim visitàssiu visitàvem visitàveu visités visitéssem visitésseu visitéssim visitéssiu visití v
visitar

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
visão

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
vista
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
vista visão
Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
visual

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
visualização

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
vital

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
vitalidade

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitamina

viticultura /bi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
vinicultura

vitiligen /bi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒən/ /vi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /vi.tiˈɫi.ʒən/ n masc
vitiligo

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
vitral

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ n fem
montra

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
vivo
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ bal occ val visc visca viscuda viscudes viscut viscuts visquem visquen visquera visqueren visqueres visques visquessen visquesses visquessin visquessis visqueu visqui visquin visquis visqué visquérem visquéreu visqués visquéssem visquésseu visquéssim visquéssiu visquí viu viuen viuran viure viurem viureu viuria viurien viuries viurà viuràs viuré viuríem viuríeu vius vivia vivien vivies vivim vivint viviu vivíem vivíeu v
viver
Existir, estar viu.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
vocabulário

vocació n fem
vocação

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
vocal

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
vogal

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
vocativo

vociferar /bo.si.feˈɾa/ /bu.si.fəˈɾa/ /vo.si.feˈɾaɾ/ /vo.si.fəˈɾa/ /vu.si.fəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vocifer vocifera vociferada vociferades vociferam vociferant vociferar vociferara vociferaran vociferarem vociferaren vociferares vociferareu vociferaria vociferarien vociferaries vociferarà vociferaràs vociferaré vociferaríem vociferaríeu vociferassen vociferasses vociferassin vociferassis vociferat vociferats vociferau vociferava vociferaven vociferaves vocifere vociferem vociferen vociferes vociferessen vociferesses vociferessin vociferessis vocifereu vociferi vociferin vociferis vocifero vociferà vociferàrem vociferàreu vociferàs vociferàssem vociferàsseu vociferàssim vociferàssiu vociferàvem vociferàveu vociferés vociferéssem vociferésseu vociferéssim vociferéssiu vociferí v
vociferar

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ n masc
vaudeville

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
vodca

voga /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ /ˈvɔ.ɣa/ /ˈvɔ.ɣə/ n fem
voga
Moda, acceptació general.

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
vôo voo
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
arruela

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
volante direção
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
volapuque
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vol vola volada volades volam volant volar volara volaran volarem volaren volares volareu volaria volarien volaries volarà volaràs volaré volaríem volaríeu volassen volasses volassin volassis volat volats volau volava volaven volaves vole volem volen voles volessen volesses volessin volessis voleu voli volin volis volo volà volàrem volàreu volàs volàssem volàsseu volàssim volàssiu volàvem volàveu volés voléssem volésseu voléssim voléssiu volí v
voar
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
vulcão

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
vulcânico
Relacionat amb els volcans.

voleibol de platja n masc
voleibol de praia

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ bal occ val vol voldran voldrem voldreu voldria voldrien voldries voldrà voldràs voldré voldríem voldríeu volem volen volent voler voleu volguda volgudes volguera volgueren volgueres volguessen volguesses volguessin volguessis volgut volguts volgué volguérem volguéreu volgués volguéssem volguésseu volguéssim volguéssiu volguí volia volien volies vols volíem volíeu vulga vulgam vulgau vulguem vulguen vulgues vulgueu vulgui vulguin vulguis vull vullga vullgam vullgau vullguem vullguen vullgues vullgueu v
querer desejar

voler és poder proverb
querer é poder

voletejar /bo.ɫe.teˈd͡ʒa/ /bo.ɫe.teˈʒa/ /bu.ɫə.təˈʒa/ /vo.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɫə.təˈd͡ʒa/ /vu.ɫə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val voletege voletegem voletegen voleteges voletegessen voletegesses voletegessin voletegessis voletegeu voletegi voletegin voletegis voletegés voletegéssem voletegésseu voletegéssim voletegéssiu voletegí voleteig voleteja voletejada voletejades voletejam voletejant voletejar voletejara voletejaran voletejarem voletejaren voletejares voletejareu voletejaria voletejarien voletejaries voletejarà voletejaràs voletejaré voletejaríem voletejaríeu voletejassen voletejasses voletejassin voletejassis voletejat voletejats voletejau voletejava voletejaven voletejaves voletejo voletejà voletejàrem voletejàreu voletejàs voletejàssem voletejàsseu voletejàssim voletejàssiu voletejàvem voletejàveu v
esvoaçar

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
volt
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
girada
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.
round
(golf) Acció de completar tots els forats d'un camp de golf en el transcurs d'una prova.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
abutre urubu

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
volume

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ adj masc
voluntário
Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
voluntário
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
vontade

voluta /boˈɫu.ta/ /buˈɫu.tə/ /voˈɫu.ta/ /voˈɫu.tə/ /vuˈɫu.tə/ n fem
voluta
Ornament en forma de caragol o espiral dels capitells jònics i compostos.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val vomit vomita vomitada vomitades vomitam vomitant vomitar vomitara vomitaran vomitarem vomitaren vomitares vomitareu vomitaria vomitarien vomitaries vomitarà vomitaràs vomitaré vomitaríem vomitaríeu vomitassen vomitasses vomitassin vomitassis vomitat vomitats vomitau vomitava vomitaven vomitaves vomite vomitem vomiten vomites vomitessen vomitesses vomitessin vomitessis vomiteu vomiti vomitin vomitis vomito vomità vomitàrem vomitàreu vomitàs vomitàssem vomitàsseu vomitàssim vomitàssiu vomitàvem vomitàveu vomités vomitéssem vomitésseu vomitéssim vomitéssiu vomití v
vomitar
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
margem

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
passeio

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
marfim
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vostre /ˈbɔs.tɾe/ /ˈbɔs.tɾə/ /ˈvɔs.tɾe/ /ˈvɔs.tɾə/ adj masc
vosso

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
voto
Prometença religiosa.
voto votação
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
votação

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vot vota votada votades votam votant votar votara votaran votarem votaren votares votareu votaria votarien votaries votarà votaràs votaré votaríem votaríeu votassen votasses votassin votassis votat votats votau votava votaven votaves vote votem voten votes votessen votesses votessin votessis voteu voti votin votis voto votà votàrem votàreu votàs votàssem votàsseu votàssim votàssiu votàvem votàveu votés votéssem votésseu votéssim votéssiu votí v
votar
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
oito

vuit-centes /ˌbujtˈsen.tes/ /ˌbujtˈsen.təs/ /ˌbwitˈsen.tes/ /ˌvujtˈsen.tes/ /ˌvujtˈsen.təs/ number
oitocentas
Forma femenina de vuit-cents.

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
oitocentos

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
oitenta

vuitanta-cinc /bujˌtan.taˈsiŋ/ /bujˌtan.təˈsiŋ/ /bwiˌtan.taˈsiŋ/ /vujˌtan.taˈsiŋk/ /vujˌtan.təˈsiŋk/ number
oitenta

vuitanta-cinquè /bujˌtan.ta.siŋˈke/ /bujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ /bwiˌtan.ta.siŋˈke/ /vujˌtan.ta.siŋˈke/ /vujˌtan.tə.siŋˈkə/ /vujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ number
octogésimo-quinto

vuitanta-dos /bujˌtan.taˈðos/ /bujˌtan.təˈðos/ /bwiˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.təˈðos/ number
oitenta

vuitanta-dosè /bujˌtan.ta.ðoˈze/ /bujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.ðoˈze/ /vujˌtan.ta.ðoˈze/ /vujˌtan.tə.ðoˈzə/ /vujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ number
octogésimo-segundo

vuitanta-dues /bujˌtan.taˈðu.es/ /bujˌtan.təˈðu.əs/ /bwiˌtan.taˈðu.es/ /vujˌtan.taˈðu.es/ /vujˌtan.təˈðu.əs/ number
oitenta
Forma femenina de vuitanta-dos.

vuitanta-nou /bujˌtan.taˈnɔw/ /bujˌtan.təˈnɔw/ /bwiˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.təˈnɔw/ number
oitenta

vuitanta-novè /bujˌtan.ta.noˈβe/ /bujˌtan.tə.nuˈβɛ/ /bwiˌtan.ta.noˈβe/ /vujˌtan.ta.noˈve/ /vujˌtan.tə.noˈvə/ /vujˌtan.tə.nuˈvɛ/ number
octogésimo-nono

vuitanta-quatre /bujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /bujˌtan.təˈkwa.tɾə/ /bwiˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
oitenta

vuitanta-quatrè /bujˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /bujˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ /bwiˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /vujˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /vujˌtan.tə.kwəˈtɾə/ /vujˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
octogésimo-quarto

vuitanta-set /bujˌtan.taˈsɛt/ /bujˌtan.təˈsɛt/ /bwiˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.təˈsɛt/ number
oitenta

vuitanta-setè /bujˌtan.ta.seˈte/ /bujˌtan.tə.səˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.tə.səˈtə/ /vujˌtan.tə.səˈtɛ/ number
octogésimo-sétimo

vuitanta-sis /bujˌtan.taˈsis/ /bujˌtan.təˈsis/ /bwiˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.təˈsis/ number
oitenta

vuitanta-sisè /bujˌtan.ta.siˈze/ /bujˌtan.tə.siˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.siˈze/ /vujˌtan.ta.siˈze/ /vujˌtan.tə.siˈzə/ /vujˌtan.tə.siˈzɛ/ number
octogésimo-sexto

vuitanta-tres /bujˌtan.taˈtɾes/ /bujˌtan.təˈtɾɛs/ /bwiˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.təˈtɾəs/ /vujˌtan.təˈtɾɛs/ number
oitenta

vuitanta-tresè /bujˌtan.ta.tɾeˈze/ /bujˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.tɾeˈze/ /vujˌtan.ta.tɾeˈze/ /vujˌtan.tə.tɾəˈzə/ /vujˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ number
octogésimo-terceiro

vuitanta-un /bujˌtan.taˈun/ /bujˌtan.təˈun/ /bwiˌtan.taˈun/ /vujˌtan.taˈun/ /vujˌtan.təˈun/ number
oitenta

vuitanta-una /bujˌtan.taˈu.na/ /bujˌtan.təˈu.nə/ /bwiˌtan.taˈu.na/ /vujˌtan.taˈu.na/ /vujˌtan.təˈu.nə/ number
oitenta
Forma femenina de vuitanta-un.

vuitanta-unè /bujˌtan.ta.uˈne/ /bujˌtan.tə.uˈnɛ/ /bwiˌtan.ta.uˈne/ /vujˌtan.ta.uˈne/ /vujˌtan.tə.uˈnə/ /vujˌtan.tə.uˈnɛ/ number
octogésimo-primeiro

vuitanta-vuit /bujˌtan.taˈβujt/ /bujˌtan.təˈβujt/ /bwiˌtan.taˈβujt/ /vujˌtan.taˈvujt/ /vujˌtan.təˈvujt/ number
oitenta

vuitanta-vuitè /bujˌtan.ta.βujˈte/ /bujˌtan.tə.βujˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.βwiˈte/ /vujˌtan.ta.vujˈte/ /vujˌtan.tə.vujˈtə/ /vujˌtan.tə.vujˈtɛ/ number
octogésimo-oitavo

vuitantè /buj.tanˈte/ /buj.tənˈtɛ/ /bwi.tanˈte/ /vuj.tanˈte/ /vuj.tənˈtə/ /vuj.tənˈtɛ/ number
octogésimo

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
oitavo

vulcanitzar /buɫ.ka.niˈd͡za/ /buɫ.ka.niˈza/ /buɫ.kə.niˈd͡za/ /vuɫ.ka.niˈzaɾ/ /vuɫ.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulcanitz vulcanitza vulcanitzada vulcanitzades vulcanitzam vulcanitzant vulcanitzar vulcanitzara vulcanitzaran vulcanitzarem vulcanitzaren vulcanitzares vulcanitzareu vulcanitzaria vulcanitzarien vulcanitzaries vulcanitzarà vulcanitzaràs vulcanitzaré vulcanitzaríem vulcanitzaríeu vulcanitzassen vulcanitzasses vulcanitzassin vulcanitzassis vulcanitzat vulcanitzats vulcanitzau vulcanitzava vulcanitzaven vulcanitzaves vulcanitze vulcanitzem vulcanitzen vulcanitzes vulcanitzessen vulcanitzesses vulcanitzessin vulcanitzessis vulcanitzeu vulcanitzi vulcanitzin vulcanitzis vulcanitzo vulcanitzà vulcanitzàrem vulcanitzàreu vulcanitzàs vulcanitzàssem vulcanitzàsseu vulcanitzàssim vulcanitzàssiu vulcanitzàvem vulcanitzàveu vulcanitzés vulcanitzéssem vulcanitzésseu vulcanitzéssim vulcanitzéssiu vulcanitzí v
vulcanizar

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vulcanologia

vulcanòleg /buɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /buɫ.kəˈnɔ.ɫək/ /vuɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /vuɫ.kəˈnɔ.ɫək/ n masc
vulcanologista

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
vulgar

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
vulnerável

vulnerar /buɫ.neˈɾa/ /buɫ.nəˈɾa/ /vuɫ.neˈɾaɾ/ /vuɫ.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulner vulnera vulnerada vulnerades vulneram vulnerant vulnerar vulnerara vulneraran vulnerarem vulneraren vulnerares vulnerareu vulneraria vulnerarien vulneraries vulnerarà vulneraràs vulneraré vulneraríem vulneraríeu vulnerassen vulnerasses vulnerassin vulnerassis vulnerat vulnerats vulnerau vulnerava vulneraven vulneraves vulnere vulnerem vulneren vulneres vulneressen vulneresses vulneressin vulneressis vulnereu vulneri vulnerin vulneris vulnero vulnerà vulneràrem vulneràreu vulneràs vulneràssem vulneràsseu vulneràssim vulneràssiu vulneràvem vulneràveu vulnerés vulneréssem vulnerésseu vulneréssim vulneréssiu vulnerí v
infringir
Causar un perjudici moral o en els drets d’algú.

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
vulva

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
válido

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
vaso sanitário
Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ bal occ sept val vencem vencen vencent vencera venceran vencerem venceren venceres vencereu venceria vencerien venceries vencerà venceràs venceré venceríem venceríeu vences vencessen vencesses vencessin vencessis venceu venci vencia vencien vencies vencin vencis vencé vencérem vencéreu vencés vencéssem vencésseu vencéssim vencéssiu vencí vencíem vencíeu venç vença venço vençuda vençudes vençut vençuts vèncer v
vencer
Imposar-se en una disputa.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ n fem
vértebra

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
vértice

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
vítima

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
vídeo

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
vikingue

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
vime

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
polo aquático

watt n masc
watt

webquesta /wepˈkes.ta/ /wəpˈkes.tə/ n fem
webquest

whisky /ˈwis.ki/ n masc
uísque

wifi /ˈwi.fi/ n
Wi-Fi

wiki /ˈwi.ki/ n masc
wiki

xabec /ʃaˈbɛk/ /ʃəˈβɛk/ n masc
xaveco

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
chacal

xador /t͡ʃaˈðoɾ/ /ʃəˈðor/ n masc
xador

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
mexeriqueiro

xaloc /t͡ʃaˈɫɔk/ /ʃaˈɫɔk/ /ʃəˈɫɔk/ n masc
siroco

xamfrà /t͡ʃaɱˈfɾa/ n masc
chanfra

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
champanha

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
champignon

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
xampu champô
Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
chinelo sandália

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
agasalho

xarada /t͡ʃaˈɾa.ða/ /ʃəˈɾa.ðə/ n fem
charada

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
sarampo

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
xarope

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
dragona
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xarrup xarrupa xarrupada xarrupades xarrupam xarrupant xarrupar xarrupara xarruparan xarruparem xarruparen xarrupares xarrupareu xarruparia xarruparien xarruparies xarruparà xarruparàs xarruparé xarruparíem xarruparíeu xarrupassen xarrupasses xarrupassin xarrupassis xarrupat xarrupats xarrupau xarrupava xarrupaven xarrupaves xarrupe xarrupem xarrupen xarrupes xarrupessen xarrupesses xarrupessin xarrupessis xarrupeu xarrupi xarrupin xarrupis xarrupo xarrupà xarrupàrem xarrupàreu xarrupàs xarrupàssem xarrupàsseu xarrupàssim xarrupàssiu xarrupàvem xarrupàveu xarrupés xarrupéssem xarrupésseu xarrupéssim xarrupéssiu xarrupí v
sorver

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
rede
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xarxa social n fem
rede social

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
azul-petróleo

xassís /t͡ʃaˈsis/ /ʃəˈsis/ n masc
chassi

xat /ˈʃat/ n masc
bate-papo

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
cheque

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
xeque

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
chaminé
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.
lareira chaminé
Conjunt de la instal·lació que permet fer foc en una llar amb sortida de fums.

xenixell /ʃe.niˈʃeʎ/ /ʃə.niˈʃeʎ/ n masc
tasneirinha

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
xenofobia

xenòfob /ksəˈnɔ.fup/ /ʃeˈnɔ.fop/ /ʃəˈnɔ.fop/ /ʃəˈnɔ.fup/ adj masc
xenofóbico

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
xénon xenônio

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
soro

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
seringa

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
serrote
Serra amb un mànec en un extrem.

xerrada /t͡ʃeˈra.ða/ /ʃəˈra.ðə/ n fem
papo

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
tagarela
Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
falatório

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) sept xerr xerra xerrada xerrades xerram xerrant xerrar xerraran xerrarem xerraren xerrares xerrareu xerraria xerrarien xerraries xerrarà xerraràs xerraré xerraríem xerraríeu xerrassen xerrasses xerrassin xerrassis xerrat xerrats xerrau xerrava xerraven xerraves xerrem xerren xerres xerressen xerresses xerressin xerressis xerreu xerri xerrin xerris xerro xerrà xerràrem xerràreu xerràs xerràssem xerràsseu xerràssim xerràssiu xerràvem xerràveu xerrés xerréssem xerrésseu xerréssim xerréssiu xerrí v
papear

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
guincho

xerrotejar /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒa/ /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃe.ro.teˈʒa/ /ʃə.ro.təˈd͡ʒa/ /ʃə.ru.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) sept xerrotegem xerrotegen xerroteges xerrotegessen xerrotegesses xerrotegessin xerrotegessis xerrotegeu xerrotegi xerrotegin xerrotegis xerrotegés xerrotegéssem xerrotegésseu xerrotegéssim xerrotegéssiu xerrotegí xerroteig xerroteja xerrotejada xerrotejades xerrotejam xerrotejant xerrotejar xerrotejaran xerrotejarem xerrotejaren xerrotejares xerrotejareu xerrotejaria xerrotejarien xerrotejaries xerrotejarà xerrotejaràs xerrotejaré xerrotejaríem xerrotejaríeu xerrotejassen xerrotejasses xerrotejassin xerrotejassis xerrotejat xerrotejats xerrotejau xerrotejava xerrotejaven xerrotejaves xerrotejo xerrotejà xerrotejàrem xerrotejàreu xerrotejàs xerrotejàssem xerrotejàsseu xerrotejàssim xerrotejàssiu xerrotejàvem xerrotejàveu v
chilrear
Començar a parlar les criatures.
gorjear
Parlotejar insistentment.

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
xerez

xibòlet /t͡ʃiˈbɔ.ɫet/ /ʃiˈβɔ.ɫət/ n masc
xibolete

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
pastilha chiclete

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
namorado
Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
cifra número

xifrar /t͡ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xifr xifra xifrada xifrades xifram xifrant xifrar xifrara xifraran xifrarem xifraren xifrares xifrareu xifraria xifrarien xifraries xifrarà xifraràs xifraré xifraríem xifraríeu xifrassen xifrasses xifrassin xifrassis xifrat xifrats xifrau xifrava xifraven xifraves xifre xifrem xifren xifres xifressen xifresses xifressin xifressis xifreu xifri xifrin xifris xifro xifrà xifràrem xifràreu xifràs xifràssem xifràsseu xifràssim xifràssiu xifràvem xifràveu xifrés xifréssem xifrésseu xifréssim xifréssiu xifrí v
cifrar

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ n fem
bicicleta
(futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ adj masc
chilena
Relatiu o pertanyent a Xile.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ n masc
chilena
Persona que habita o és originària de Xile.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
xilofone

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
chimpanzé

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
tolo
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
tolo
Persona que diu o fa ximpleries.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
chinês
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
chinês
Individu de la Xina.
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ n masc
batata frita
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
cipreste

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ adj
cipriota
Relatiu o pertanyent a Xipre.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ n neut
cipriota
Habitant de Xipre.

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
cherovia

xistorra /t͡ʃisˈto.ra/ /ʃisˈto.rə/ n fem
chistorra

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ n fem
apito

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiul xiula xiulada xiulades xiulam xiulant xiular xiulara xiularan xiularem xiularen xiulares xiulareu xiularia xiularien xiularies xiularà xiularàs xiularé xiularíem xiularíeu xiulassen xiulasses xiulassin xiulassis xiulat xiulats xiulau xiulava xiulaven xiulaves xiule xiulem xiulen xiules xiulessen xiulesses xiulessin xiulessis xiuleu xiuli xiulin xiulis xiulo xiulà xiulàrem xiulàreu xiulàs xiulàssem xiulàsseu xiulàssim xiulàssiu xiulàvem xiulàveu xiulés xiuléssem xiulésseu xiuléssim xiuléssiu xiulí v
assobiar

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
apito
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
sussurro

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiuege xiuxiuegem xiuxiuegen xiuxiueges xiuxiuegessen xiuxiuegesses xiuxiuegessin xiuxiuegessis xiuxiuegeu xiuxiuegi xiuxiuegin xiuxiuegis xiuxiuegés xiuxiuegéssem xiuxiuegésseu xiuxiuegéssim xiuxiuegéssiu xiuxiuegí xiuxiueig xiuxiueja xiuxiuejada xiuxiuejades xiuxiuejam xiuxiuejant xiuxiuejar xiuxiuejara xiuxiuejaran xiuxiuejarem xiuxiuejaren xiuxiuejares xiuxiuejareu xiuxiuejaria xiuxiuejarien xiuxiuejaries xiuxiuejarà xiuxiuejaràs xiuxiuejaré xiuxiuejaríem xiuxiuejaríeu xiuxiuejassen xiuxiuejasses xiuxiuejassin xiuxiuejassis xiuxiuejat xiuxiuejats xiuxiuejau xiuxiuejava xiuxiuejaven xiuxiuejaves xiuxiuejo xiuxiuejà xiuxiuejàrem xiuxiuejàreu xiuxiuejàs xiuxiuejàssem xiuxiuejàsseu xiuxiuejàssim xiuxiuejàssiu xiuxiuejàvem xiuxiuejàveu v
sussurrar

xo /ˈʃo/ Interjection
alto!

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
choque
topada, col·lisió
(anglicisme, patologia) trauma

xocant /t͡ʃoˈkan/ /t͡ʃoˈkant/ /ʃoˈkant/ /ʃuˈkan/ adj
chocante
Que excita l'atenció per la seva novetat o estranyesa.

xocar /t͡ʃoˈka/ /t͡ʃoˈkaɾ/ /ʃoˈka/ /ʃuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xoc xoca xocada xocades xocam xocant xocar xocara xocaran xocarem xocaren xocares xocareu xocaria xocarien xocaries xocarà xocaràs xocaré xocaríem xocaríeu xocassen xocasses xocassin xocassis xocat xocats xocau xocava xocaven xocaves xoco xocà xocàrem xocàreu xocàs xocàssem xocàsseu xocàssim xocàssiu xocàvem xocàveu xoque xoquem xoquen xoques xoquessen xoquesses xoquessin xoquessis xoqueu xoqui xoquin xoquis xoqués xoquéssem xoquésseu xoquéssim xoquéssiu xoquí v
chocar

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
chocolate
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
condutor

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
peneireiro-vulgar
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ n masc
xhosa
Llengua bantu parlada a la regió sud-africana del Transkei.

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ n neut
xhosa
Individu del grup meridional dels nguni.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xucl xucla xuclada xuclades xuclam xuclant xuclar xuclara xuclaran xuclarem xuclaren xuclares xuclareu xuclaria xuclarien xuclaries xuclarà xuclaràs xuclaré xuclaríem xuclaríeu xuclassen xuclasses xuclassin xuclassis xuclat xuclats xuclau xuclava xuclaven xuclaves xucle xuclem xuclen xucles xuclessen xuclesses xuclessin xuclessis xucleu xucli xuclin xuclis xuclo xuclà xuclàrem xuclàreu xuclàs xuclàssem xuclàsseu xuclàssim xuclàssiu xuclàvem xuclàveu xuclés xucléssem xuclésseu xucléssim xucléssiu xuclí v
chupar sugar

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
chucrute

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
chupeta

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xut xuta xutada xutades xutam xutant xutar xutara xutaran xutarem xutaren xutares xutareu xutaria xutarien xutaries xutarà xutaràs xutaré xutaríem xutaríeu xutassen xutasses xutassin xutassis xutat xutats xutau xutava xutaven xutaves xute xutem xuten xutes xutessen xutesses xutessin xutessis xuteu xuti xutin xutis xuto xutà xutàrem xutàreu xutàs xutàssem xutàsseu xutàssim xutàssiu xutàvem xutàveu xutés xutéssem xutésseu xutéssim xutéssiu xutí v
chutar
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xàfec /ˈt͡ʃa.fek/ /ˈʃa.fek/ /ˈʃa.fək/ n masc
chuveiro

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
xerife

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
xelim

yao /ˈja.o/ /ˈja.u/ n masc
yao

zambià /zam.biˈa/ adj masc
zambiano
Relatiu o pertanyent a Zàmbia.

zambià /zam.biˈa/ n masc
zambiano
Persona que habita o és originària de Zàmbia.

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebra

zel /ˈzɛɫ/ n masc
cio
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
zero
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

zeta /ˈze.ta/ /ˈzɛ.tə/ n fem
dzeta
Sisena lletra de l'alfabet grec: ζ ‎(z) Ζ ‎(Z).

ziggurat /ziɡ.ɡuˈɾat/ n masc
zigurate

zigomàtic /zi.ɣoˈma.tik/ /zi.ɣuˈma.tik/ adj masc
zigomático

zigzaguejar /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa/ /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ziɡ.za.ɣeˈʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zigzaguege zigzaguegem zigzaguegen zigzagueges zigzaguegessen zigzaguegesses zigzaguegessin zigzaguegessis zigzaguegeu zigzaguegi zigzaguegin zigzaguegis zigzaguegés zigzaguegéssem zigzaguegésseu zigzaguegéssim zigzaguegéssiu zigzaguegí zigzagueig zigzagueja zigzaguejada zigzaguejades zigzaguejam zigzaguejant zigzaguejar zigzaguejara zigzaguejaran zigzaguejarem zigzaguejaren zigzaguejares zigzaguejareu zigzaguejaria zigzaguejarien zigzaguejaries zigzaguejarà zigzaguejaràs zigzaguejaré zigzaguejaríem zigzaguejaríeu zigzaguejassen zigzaguejasses zigzaguejassin zigzaguejassis zigzaguejat zigzaguejats zigzaguejau zigzaguejava zigzaguejaven zigzaguejaves zigzaguejo zigzaguejà zigzaguejàrem zigzaguejàreu zigzaguejàs zigzaguejàssem zigzaguejàsseu zigzaguejàssim zigzaguejàssiu zigzaguejàvem zigzaguejàveu v
ziguezaguear

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
zinco

zirconi n masc
zircónio

zona /ˈzo.na/ n fem
zona
Àrea delimitada, part d'un espai.

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zoologia

zulu /ˈzu.ɫu/ adj
zulu
Relatiu al poble zulu o a la seva llengua.

zulu /ˈzu.ɫu/ n masc
zulu
Llengua bantu del grup nguni parlada a la regió Natal de Sud-àfrica.

zulu /ˈzu.ɫu/ n neut
zulu
Individu d’un poble bantu de la regió Natal de Sud-àfrica.

zwitterió /zwit.te.ɾiˈo/ /zwit.tə.ɾiˈo/ n masc
zwitterion

zzz /zː/ Interjection
zzz
Ronc suau mentre algú dorm.

zèfir /ˈzɛ.fir/ n masc
zéfiro
(meteorologia) Brisa suau que bufa de ponent.

zífid becut de Shepherd n masc
baleia-bicuda-de-shepherd

zífid de Gervais n masc
baleia-bicuda-de-gervais

zífid de Gray n masc
baleia-bicuda-de-gray

zífid de Hubbs n masc
baleia-bicuda-de-hubbs

zífid de Layard n masc
baleia-bicuda-de-layard

zífid de Perrin n masc
baleia-bicuda-de-perrin

zífid de Stejneger n masc
baleia-bicuda-de-stejneger

zífid pigmeu n masc
baleia-bicuda-pigméia

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
cigano
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
África
Continent situat al sud d'Europa.

Àngela /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/ /ˈaɲ.ʒə.ɫə/ pn
Ângela

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Áries Carneiro

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Artemisa Artémis

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Ásia
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Átila

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Áustria
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Ícar /ˈi.kaɾ/ /ˈi.kər/ pn
Ícaro

Índia /ˈin.di.ə/ pn
Índia
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Ístria /ˈis.tɾi.a/ /ˈis.tɾi.ə/ pn
Ístria

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Oscar

àbac /ˈa.bak/ n masc
ábaco
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
(arquitectura) Peça amb forma prismàtica usada per a coronar el capitell d'una columna i augmentar la superfície on recolza l'arquitrau.

àcid adj masc
ácido azedo
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
ácido azedo
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
ácido desoxirribonucleico ácido desoxirribonucléico

àcid ribonucleic n masc
ácido ribonucleico

àditon /ˈa.ði.ton/ n masc
ádito

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
afar
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
ágil

àgilment /ˌa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌa.ʒiɫˈmen/ /ˌa.ʒiɫˈment/ adv
agilmente

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
águia
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ n masc
akan

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
álbum

àlef /ˈa.ɫef/ /ˈa.ɫəf/ n fem
alef

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
álgebra

àmbit /ˈam.bit/ n masc
âmbito
Perímetre que delimita un espai o, en general, qualsevol cosa.

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
âncora

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
pato pata

ànec mut n masc
pato-selvagem

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
anjo
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
angstrom

ànim n masc
humor

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
alma ânimo
Part immaterial de la persona.
Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
ânodo

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ n fem
anelo

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
refeição

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ n masc
cume
Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
árabe
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
árabe
Natural d'Aràbia
árabe arábico
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrab egipci n masc
árabe egípcio
Llengua col·loquial àrab parlada a Egipte.

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ n masc
árbitro

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
área
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.
are
Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
ária
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
ariano

àrtic adj masc
ártico
Relatiu o pertanyent a l'Àrtic o a la regió circumdant.

àstat /ˈas.tət/ n masc
ástato astato

àtic /ˈa.tik/ adj masc
ático
Relatiu o pertanyent a l'Àtica.

àtic /ˈa.tik/ n masc
sótão
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
átomo

àton /ˈa.ton/ /ˈa.tun/ adj masc
átono

àugur /ˈaw.ɣur/ n masc
áugure

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ adj masc
ávaro
Relatiu al poble dels àvars, la seva cultura o la llengua.

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
ávaro
Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.
avar
(només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
avó
Forma femenina de avi.

àvidament /ˌa.vi.ðaˈment/ /ˌa.vi.ðəˈmen/ /ˌa.vi.ðəˈment/ /ˌa.βi.ðaˈmen/ /ˌa.βi.ðəˈmen/ adv
avaramente avidamente

ça /ˈsa/ adv
cá
(antic) ací

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ n fem
ecdise

èczema /ˈɛɡ.ze.ma/ /ˈɛɡ.zə.mə/ n masc
eczema

ègida /ˈɛ.d͡ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ðə/ n fem
égide

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
êider

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
épico

època /ˈe.po.ka/ /ˈɛ.po.kə/ /ˈɛ.pu.kə/ n fem
época

èpsilon /ˈɛp.si.ɫon/ /ˈɛp.si.ɫun/ n fem
épsilo

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
éster

ètic adj masc
ético
Relatiu als principis morals.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
ética

èticament /ˌɛ.ti.kaˈmen/ /ˌɛ.ti.kaˈment/ /ˌɛ.ti.kəˈmen/ /ˌɛ.ti.kəˈment/ adv
eticamente

ètim /ˈɛ.tim/ n masc
étimo

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
etnia

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
successo sucesso
Bon resultat, reeiximent.
sucesso êxito
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
êxtase
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és /ˈes/ /ˈəs/ /ˈɛs/ v
é

és clar Interjection
claro

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
ídolo

íncube /ˈiŋ.ku.be/ /ˈiŋ.ku.βə/ n masc
pesadelo

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
índice
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

ínfim /ˈiɱ.fim/ adj masc
ínfimo

ípsilon /ˈip.si.ɫon/ /ˈip.si.ɫun/ n fem
hipsilo

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
óbolo

òbviament /ˌɔb.bi.aˈmen/ /ˌɔb.bi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.aˈment/ /ˌɔb.vi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.əˈment/ adv
obviamente

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
coruja

òmicron /ˈɔ.mi.kɾon/ n fem
ômicron
Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a Botswana, B.1.1.529.

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
ópera

òptic n masc
óptico oculista
(professions) Persona que fabrica o ven instruments òptics.

òptica /ɔp.ti.ka/ /ɔp.ti.kə/ n fem
óptica
Part de la física, que estudia la llum i la visió.

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
órbita

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
órgano órgão

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
óvulo

ós n masc
urso
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

últimament /ˌuɫ.ti.maˈmen/ /ˌuɫ.ti.maˈment/ /ˌuɫ.ti.məˈmen/ /ˌuɫ.ti.məˈment/ adv
derradeiramente

únic /ˈu.nik/ adj masc
único

ús /ˈus/ n masc
uso

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
útero

útil adj
útil